בישראל, החוק אוסר לדוג עם ספינה ללא רישיון, וזאת על פי פקודת הדיג משנת 1937 שנאכפת על ידי האגף לדיג ולחקלאות מים במסגרת משרד החקלאות ופיתוח הכפר. האגף עוסק בניהול ממשק הדייג בים התיכון, מפרץ אילת ואגם הכנרת, הנפקת רישיונות ועוד. למרות המאמץ, המגוון והגודל של דגי הים הישראליים מתכווצים והולכים משנה לשנה.
יערות.
יערות מכסים 31% מהשטח של כדור הארץ ונחשבים למשאב טבע מתחדש בגלל קצב היווצרותם המהיר יחסית. יחד עם זאת, גורמים כגון אקלים, גורמים אנתרופוגניים ואחרים, גורמים לשינויים בכיסוי היערות של כדור הארץ. היערות ברחבי העולם נמצאים בתהליך הולך וגובר של בירוא יערות.
ניהול היערות הוא עניין כלכלי, חברתי ופוליטי יותר מאשר טכנולוגי ולכן נושא ניצול יתר של היערות יכול להיות מפוקח למעשה רק אם ייחשב לבעיה אנושית.
בישראל, המודעות לחשיבותם של העצים ולתרומתם במגוון נושאים הולכת וגוברת. הפיקוח מנוהל על ידי יחידת יער ואילנות במשרד החקלאות ופיתוח הכפר. כריתת עצים בוגרים מוגנת בחוק ונדרש רישיון כריתה מפקיד היערות.
איומים על משאבי טבע מתחדשים.
דיג יתר.
דיג יתר (Overfishing) הוא בעיה גלובלית עם השלכות כלכליות, חברתיות ובעיקר סביבתיות. ההגדרה הנפוצה והפשוטה ביותר היא הוצאת יותר מדי דגים מן הים.
קיימים מספר סוגים עיקריים של דיג יתר.
מרבית שדות הדיג בעולם כיום נמצאים במצב של דיג במרב יכולת הנשיאה שלהם או מעבר לכך עקב לחצי דיג שהלכו וגברו במחצית השנייה של המאה העשרים.
דוגמאות מתועדות לדייג יתר ניתן למצוא בים הצפוני באירופה, הGrand Banks של אמריקה הצפונית וים סין המזרחי באסיה.
שדות דייג בים התיכון נפגעו בגלל פעילות אינטנסיבית של ספינות דיג גדולות בים. גם בים הכנרת נפגעה אוכלוסיית הדגים וכתוצאה מכך נפגעה גם פרנסת הדייגים באזור.
בשנת 2009 נבנתה במשרד החקלאות בישראל תוכנית ארבע שנתית לשיקום הדיג בישראל שבין מטרותיה היו הקטנת היקף הדייג הימי והגדלת יבול הדייג בהתאם למדיניות הOECD בשל הידרדרות הדגה בים. עם זאת, פחות מחמישה אחוזים (5%) מן התקציבים שאמורים להיות מוקצים הגיעו ליעדם, הרפורמה בענף לא בוצעה כלל והחל מאמצע 2011 גם לא מתקיימים בישראל סקרי דגה.
בירוא יערות.
בירוא יערות (Deforestation) הוא תהליך של השמדת יערות טבעיים באמצעות כריתה מסיבית ו/או הבערה של עצים באזורים מיוערים, לרוב על ידי בני אדם.
בנוסף לשימושם כחומרי בעירה וכחומרי גלם לבנייה ולתעשייה, עצים עוזרים להילחם באפקט החממה באמצעות קליטת פחמן דו-חמצני ויצירת חמצן בתהליך הפוטוסינתזה. השמדת יערות הגשם הוא אחד מהגורמים הקריטיים בשינוי באקלים כדור הארץ. בירוא היערות מגדיל את כמויות הפחמן הדו-חמצני באטמוספירה. כמות גדולה של פחמן דו-חמצני יוצרת שכבה באטמוספירה שלוכדת את קרינת קרני השמש, ממירה אותה לחום ובכך תורמת להתחממות הגלובלית.
לבירוא היערות ישנן השפעות סביבתיות נוספות. ביערות, האדמה והמינרלים בה מוגנים על ידי שכבת רקב ועל ידי שכבה אורגנית של עלים, ענפים וצמחיית קרקע. שכבות אלו הן אווריריות ויש להם חדירות גבוה לגשם. בירוא יערות גורמים להסרת שכבת העלים והרקב וכן להידוק הקרקע ובכך מובילים לבליית קרקע וכן להצפות. בנוסף, יערות הגשם הן בית גידול של מיליוני צמחים וזנים של בעלי חיים. לפיכך, בירוא יערות הגשם מביאה סכנת הכחדה לזנים אלו.
מינים בסכנת הכחדה.
כחלק ממשאבי הטבע המתחדשים, צמחים ומינים של בעלי חיים עומדים בפני סיכון גבוה מאוד של הכחדה. הסיבות העיקריות לכך הן ציד, אובדן בתי גידול והרעלות. הערכות גורסות כי יותר מ-40% מתוך היצורים החיים בסיכון להכחדה.
בשנת 1992 התכנסה בריו דה ז'נרו בברזיל הפסגה העולמית הראשונה לנושא כדור הארץ. בפסגה זו השתתפו לצד המדינות, נציגי מוסדות או"ם עולמיים ואזוריים, נציגי ארגונים בינלאומיים ובין-ממשלתיים, נציגי חברות וגופים כלכליים שונים ונציגי ארגונים לא-ממשלתיים הפעילים בנושאים שונים של
סביבה וחברה. פסגת כדור הארץ הראשונה נחשבת לאירוע מכונן בשיח הסביבתי העולמי בו הוצבה על סדר היום הפוליטי העולמי תפיסת העולם הקוראת לפיתוח בר-קיימא. כחלק מתוצרי הוועידה נחתמה אמנת שימור המגוון הביולוגי. האמנה חרתה על דגלה את שימור המגוון הביולוגי על כל רכיביו (מגוון גנטי, מגוון מינים ומגוון מערכות אקולוגיות) תוך הבטחת חלוקה חברתית צודקת של משאבי המגוון הביולוגי ולשם הבטחת קיומם של הדורות הבאים של האנושות. ישראל אשררה את האמנה בשנת 1995.
האמנה חרתה על דגלה את שימור המגוון הביולוגי
על כל רכיביו (מגוון גנטי, מגוון מינים ומגוון מערכות אקולוגיות) תוך הבטחת חלוקה חברתית
צודקת של משאבי המגוון הביולוגי ולשם הבטחת קיומם של הדורות הבאים של האנושות.
באוקטובר 2010 התכנסו בנגויה, יפן, חברות האמנה ואמצו יעדים אופרטיביים לשימור המגוון הביולוגי. יעדים אלה מחייבים את כל המדינות החברות באמנה לנקוט צעדים ממשיים ברמה הלאומית.
ישראל, כמו מרבית אומות העולם, אמצה את התוכנית האסטרטגית של אמנת המגוון הביולוגי לעשור 2011–2020, המכילה 20 מטרות אופרטיביות,
מדידות ותחומות בזמן (״Aichi targets״)
האיגוד הבינלאומי לשימור הטבע ומשאבי הטבע ((IUCN) פועל ועוקב אחר מצבם של מיני הצומח והחי בטבע. מערכת "The IUCN Red List of Threatened Species" היא המערכת הגלובליות המקיפה ביותר לתיעוד מצב מאמצי שימור המינים בעולם.
בשנת 2014, ה"רשימה האדומה" כללה 3399 מינים של בעלי חיים ו-3231 מיני צמחים בסכנת הכחדה (סיווג EN) וכן 2305 מינים של בעלי חיים ו-2119 מיני צמחים בסכנת הכחדה
קריטית (סיווג CR).
״דו״ח מצב הטבע״ של התוכנית הלאומית להערכת מצב הטבע בישראל מצביע על כך כי %83 ממיני הדו-חיים בישראל מצויים בסיכון, כמו גם
%60 ממיני היונקים, %35 ממיני הזוחלים, %23 ממיני העופות המקננים, %23 ממיני דגי המים המתוקים ו-%30 ממיני הצמחים האנדמיים לישראל.
מצוק העורבים
ילד הזהב (פרס)
Golden Boy
אירמה המתוקה
פלך מוגילב
פלך מוגילוב
פלך מוהילוב
הכוחות המזוינים של ליטא
הכוחות המזוינים של ליטא (בליטאית: Lietuvos ginkluotosios pajėgos) מורכבים מ-15,800 בני אדם. גיוס החובה בוטל בספטמבר 2008 והוחזר שוב בשנת 2015 בעקבות התערבות צבאית רוסית באוקראינה.
ההגנה בליטא מבוססת על התפישה "הגנה מוחלטת וללא תנאים" ומטרתה היא להכין את האוכלוסייה להגנה כללית, ולשלב את ליטא בכוחות ההגנה המערביים. משרד הביטחון אחראי על הכוחות הלוחמים, יחידות חיפוש והצלה ופעולות מודיעין. 4,800 אנשי משמר הגבול נמצאים תחת אחריות משרד הפנים.
מבנה.
הכוחות המזוינים של ליטא כוללים את צבא ליטא (), חיל האוויר של ליטא (), חיל הים של ליטא (), הכוחות המיוחדים של ליטא () ויחידות נוספות: מפקדה לוגיסטית, מפקדת אימונים והדרכה, מפקד הגדוד ומשטרה צבאית. כפופים ישירות לראש מטה ההגנה הם הכוחות המיוחדים של ליטא והמשטרה הצבאית.
צבא ליטא.
הליבה של צבא ליטא מורכבת מחטיבת חיל רגלים, המכילה שלושה גדודי חיל רגלים ממוכן וגדוד ארטילריה. ב-2007 הצטייד הצבא ברובי הקלר וקוך G36 במטרה להחליף את רובי ה-AK-4 הישנים. בנוסף מתכנן הצבא לרכוש נגמ"שי לחימה חדשים. ליטא שמה לעצמה מטרה לבנות מחדש את מערך כוחות הצבא, כך שמסוף 2014 ניתן יהיה לפרוס עשירית מכוחות היבשה לצורך פעילות בינלאומית, בכל זמן נתון.
חיל האוויר של ליטא.
חיל האוויר הוא חלק אינטגרלי מהכוחות המזוינים של ליטא. החיל מורכב מחיילי קבע ואזרחים.
חיל האוויר של ליטא הוקם בשנת 1992, בתחילה הוסבו 20 מטוסי An-2 משימוש אזרחי לשימוש צבאי. בהמשך נרכשו ארבעה מטוסי תקיפה ואימונים מסוג L-39C Albatros (). מסוקי מיל מי-8 עברו שיפורים על ידי חיל האוויר הליטאי, וב-2008 נרכשו שני מכ"מים לטווח בינוני.
במרחב האווירי מסיירים מטוסי קרב של חברות נאט"ו אחרות.
חיל הים של ליטא.
בחיל משרתים יותר מ-600 אנשים. החיל מורכב משייטת ספינות מלחמה, מערכת מעקב חוף-ים, צוות צוללנים לסילוק פצצות, לוגיסטיקה ימית, מרכז אימונים ומרכז תיאום להצלה ימית. מפקדת הצי ממוקמת בעיר קלייפדה.
שכווי האשוח
שכווי האשוח (שם מדעי: Falcipennis canadensis) או שכווי קנדי הוא מין של שכווי בינוני מהסוג "Falcipennis" החי ביערות הצפוניים והמחטניים של אמריקה הצפונית.
מאפיינים.
שכווי זה מותאם לחיי עצים, זהיר ודרוך לכל סכנה וברגע שיש כזו (בעיקר מחתולים, שועלים או עופות דורסים) הוא יסתתר ורק ברגע האחרון יעוף. אורכם של השכווים 38–43 ס"מ ומשקלם 550–650 גרם. הנקבות קטנות יותר ושוקלות 450–550 גרם. לזכר נוצות אפורות וחזה שחור גדול אותו הוא מנפח כדי למשוך נקבות. מתחת לחזה נוצות לבנים מהצדדים וראשם אפור עם כתם אדום מעל העיניים. הזנב שחור ומפוספס בלבן ומזדקר לכל הצדדים. הוא ניזון מהחי ומהצומח ואוהב במיוחד פירות יער, פטריות וכן עלים של עצי מחט הנפוצים ביערות בהם הוא חי.
תפוצתו נרחבת ולא נשקפת לו סכנה כלשהי.
כדור חכם
בני פרידמן
בני פרידמן (שם מלא: בן ציון הכהן פרידמן; נולד בט' בכסלו תשמ"ה, 3 בדצמבר 1984) הוא זמר חסידי-אמריקאי.
ביוגרפיה.
נולד לרב מאניס פרידמן , מרצה וסופר מצליח, וגדל בסיינט פול, מינסוטה. הוא הבן העשירי מתוך 14 אחים. למד בישיבות חב"ד בפוסטוויל איווה ובצפת. הוא הוסמך לרבנות ושימש כשליח חב"ד בטוסון באריזונה כמה שנים.
קריירה.