בשנת 1955 השתנו תוכניותיו המקצועיות כאשר נכח בהרצאה של שליח הסוכנות היהודית אשר קרא לנוער היהודי לעלות לישראל. חשיפתו למסרים אלה הפכו אותו לציוני נלהב. הוא הצטרף מיד להכשרה החקלאית במטרה להצטרף לגרעין קיבוץ ולנח"ל המוצנח.
בתחילת 1956 עלה ארצה, הצטרף לקיבוץ גניגר והתגייס כמתוכנן לנח"ל המוצנח. במהלך שירותו הצבאי הכיר את ברנדה (לימים ברכה), אשר הגיעה מקייפטאון לביקור בישראל, במסגרת תנועת הבונים. ב-1958 נשא ראובן את ברכה לאישה. בשנת 1959 עברתו את שם המשפחה ליגיל. מנישואים אלו נולדו שלושה ילדים.
המסלול המקצועי.
לאחר הנישואים, הזוג גר בקיבוץ יזרעאל. לאחר תקופה קצרה עברו למושב הבונים, שם עבד יגיל כרפתן. ב-1963 נסע יגיל ללמוד רפואה וטרינרית באוניברסיטת אוטרכט שבהולנד. הוא סיים את לימודיו בהצטיינות יתרה, והמשפחה חזרה ארצה והתיישבה בבאר שבע.
יגיל היה בין ראשוני החוקרים במכון לחקר הנגב, וחקר הסתגלות בעלי חיים לתנאי החיים במדבר. בהמשך החליט להתמקד בפיזיולוגיה של הגמל, לו נודעה חשיבות רבה כחיית משק בחברה הבדואית. במסגרת המחקר, רכש את הגמל הראשון, ששימש במחקריו.
עם הקמתו של בית הספר לרפואה באוניברסיטת בן-גוריון בשנת 1978, היה בין ראשוני המרצים בפקולטה למדעי הבריאות ושימש כחבר בוועדות הקבלה. במקביל לעבודתו כמרצה, הקים יגיל חווה של גמלים ונאקות, אשר אפשרה לו לקדם את מחקריו. ב-1985 פרסם ספר על הפיזיולוגיה של הגמל. הספר נחשב כפורץ דרך בתחום ותורגם לשפות רבות, ואף היה מוכר ומוערך במדינות ערב. בשנת 1989 נוסדה באוניברסיטת בן-גוריון קתדרה ע"ש בני סלום לחקר יישומי של גידול בעלי חיים לשיפור מקורות מזון בארצות צחיחות, ובראשה הועמד ראובן יגיל.
פרופסור יגיל הקדיש הרבה מזמנו לקירוב ילדים לפן המדעי של עולם החי, והרבה להרצות בפני תלמידים בכל הגילאים. הוא היה בין מקימי הגן הזואולוגי בבאר שבע והיה שותף לתכנונו, כחבר בוועד המנהל.
ראובן יגיל פרש מאוניברסיטת בן-גוריון כפרופסור אמריטוס.
הכרה מקומית ועולמית.
עבודתו של יגיל הקנתה לו הכרה עולמית כמומחה לנאקות. בשנת 1976 הוענק לו פרס בן-גוריון על מחקריו. הוא היה מרצה מבוקש ברחבי העולם וייעץ לממשלות במדינות צחיחות שבהן חיים גמלים, בעיקר באפריקה ובאסיה. בשל מומחיותו, קיבל הזמנות מרחבי העולם, בין היתר ממדינות שלא היו להן יחסים דיפלומטיים עם מדינת ישראל. גם משרד החוץ הכיר בחשיבות עבודתו עם משתלמים שהגיעו ממדינות אחרות.
פרופסור יגיל התמקד בתרומת חלב הנאקה כפתרון למחלות מעיים בארצות מתפתחות, כטיפול בבעיות אוטואימוניות, כטיפול בסוכרת ואף להכנת מוצרים קוסמטיים.
כמו כן, פעל מטעם האומות המאוחדות במדינות רבות, בין היתר בירדן, ניגריה, אתיופיה, סודאן, קניה, מאוריטניה, הודו, מונגוליה הפנימית, קזאחסטן וכן במדינות דרום אמריקה: צ'ילה וקוסטה ריקה.
מורשת.
ברבות השנים ראובן יגיל פרסם שורה של תגליות בתחום הגמל והנאקה, בדגש על תכונותיו המיוחדות של חלב הנאקות. הוא הציג בפני ארגוני האו"ם את אפשרויות ניצול החלב כפתרון לבעיית תמותת ילדים ברעב בעתות בצורת במדינות העולם השלישי.
בנוסף, פתח יגיל צוהר לאפשרות של שיפור במצבם של חולים הסובלים ממחלות חריפות של מערכת העיכול, ממחלות עור קשות וכן לטיפול בילדים אוטיסטים, כתוצאה משתית חלב נאקות.
כפועל יוצא ממחקריו וקשריו של פרופסור יגיל, הוקמו חוות גמלים ותעשיות למוצרים על בסיס חלב נאקות במקומות שונים בעולם. בישראל, שימש כיועץ מקצועי לחוות הנאקות "כמלה", השוכנת בסמוך למושב עין הבשור.
פילטרים יפים
פילטרים יפים הוא שיר שהוקלט על ידי הזמרת הישראלית עדן בן זקן, ביחד עם הזמר-יוצר הישראלי עדן חסון. השיר יצא לאור ב-4 בדצמבר 2021, על ידי חברות התקליטים ארומה מיוזיק ושרית הפקות, כסינגל מתוך אלבום האולפן השישי של בן זקן עם או בלי לאהוב. הוא נכתב על ידי תמר יהלומי, יונתן קלימי, טליסמאן וגלעד "מארקו" מרקוביץ' והופק על ידי יהלומי וקלימי גם כן.
"פילטרים יפים" הוא הדואט השני שבן זקן וחסון הקליטו, כאשר הקודם, "שונה מהנוף", יצא לאור בשנת 2019.
רקע וכתיבה.
השיר נכתב על ידי תמר יהלומי, יונתן קלימי, טליסמאן וגלעד "מארקו" מרקוביץ' והופק על ידי יהלומי וקלימי גם כן. בישראל היום פורסם ש"פילטרים יפים" הודלף טרם יצא לאור באופן רשמי והועלה לרשתות הסטרימינג השונות. במעריב הפנו כלפי "פילטרים יפים" ביקורת חיובית, תוך שציינו לשבח את השילוב בין השניים.
בסמוך לצאתו, עלה השיר לרשת הזרמת המדיה ספוטיפיי, תוך שהצליח לצבור שם למעלה מ-60,000 אלף השמעות.
וידאו קליפ.
האודיו הרשמי של השיר פורסם ב-4 בדצמבר 2021, ביום יציאתו של "פילטרים יפים" כסינגל. הוא הועלה לערוץ היוטיוב של עדן בן זקן. לאורכו של האודיו, ניתן לראות את המילים של השיר, תוך שביניהן שולבו סצנות שונות המבטאות את אותן המילים. לאורכו של האודיו ניתן לראות את עטיפתו של הסינגל.
נכון לדצמבר 2021, מונה הצפיות של הקליפ עומד על למעלה מ-2 מיליון צפיות.
יצחק מסתאי
יצחק מסתאי (נולד ב-25 באוגוסט 1966) הוא כימאי ישראלי, פרופסור מן המניין באוניברסיטת בר-אילן. מומחה לננו-כיראליות ולננוטכנולוגיה.
ביוגרפיה.
מסתאי נולד בתל אביב.
את לימודיו לתואר ראשון בכימיה פיזיקלית מאוניברסיטת בר-אילן השלים בשנת 1989. בשנת 1999 סיים את לימודיו לתואר שלישי במכון ויצמן למדע בהנחיית פרופסור גרי הודס. עבודת התזה של מסתאי עסקה בסינתזה של ננו-חומרים. לאחר מכן, שהה כשלוש שנים כעמית בתר-דוקטורי במכון מקס פלאנק (באמצעות מלגת מינרווה), שם עסק במדע בכימיה ביומימטית ובפולימרים כיראליים. זאת, בהנחיית פרופ' מרקוס אנטונייטי ופרופ' הלמוט קולפן. בשנת 2003 הצטרף כחבר סגל בכיר למחלקה לכימיה באוניברסיטת בר-אילן, אז גם זכה במלגת אלון לחוקרים צעירים מצטיינים.
מסתאי כיהן כראש המחלקה לכימיה באוניברסיטת בר-אילן בשנים 2014–2017 ולאחר סיום תפקיד זה, נבחר לשמש יו"ר ארגון הסגל האקדמי הבכיר באוניברסיטה.
נשוי לדינה פון שוורצה מסתאי (אחותה של השחקנית שרה פון שוורצה), פסיכולוגית קלינית ומתרגמת שירה מגרמנית. לזוג שלושה ילדים.
מחקריו.
תחומי העניין המוקדמים יותר של מסתאי כללו סינתזה של ננו-חומרים בדגש על סונו-אלקטרוכימיה (יישומי אולטרה סאונד באלקטרוכימיה), סינתזה של מוליכים למחצה וננו-חלקיקים דמויי פולרן, ואפיון ננו-חומרים. מחקרו הנוכחי מתמקד בננו-כיראליות, בסינתזה ובניתוח של ננו-משטחים כיראליים, חד-שכבות כיראליות בהרכבה עצמית (SAM) וננו-חלקיקים כיראליים פולימריים. ברבות השנים, מסתאי ועמיתיו היו לחלוצים במספר תחומים, בהם: שימוש SAM להכנת ננו-משטחים כיראליים לצורך אפיון כיראלית של תהליכי גיבוש; יצירת סיליקה מזו-פורוסיבית כיראלית על ידי סינתזה כיראלית פולימרית; פיתוח פחמן כיראלי מזו-פורוסיבי חדשני, המבוסס על פחמון של נוזלים יוניים כיראליים; תרומה לפיתוחים בתחום המיקרוסקופיה האופטית הסורקת בשדה הקרוב (NSOM); קלורימטריית טיטרציה איזותרמית (ITC) לאפיון תכונות ננוכיראליות.
למסתאי מעל ל-150 מאמרים שעברו ביקורת עמיתים ופורסמו בעיתונות המדעית, ואשר צוטטו במצטבר כמעט 5,500 פעמים. כמו כן, כתב פרקים רבים בספרים וערך 3 ספרים העוסקים בהיבטים שונים של ננו-חומרים ומדע החומרים. הוא משמש חבר הנהלה בחברה הישראלית לכימיה (ICS), באגודה הישראלית לוואקום (IVS) וכן חבר במערכות של מספר כתבי עת מקצועיים.
Mistakes
Mistakes (בעברית: טעויות) הוא סינגל של הדי ג'יי האנגלי, ג'ונאס בלו, והזמרת-יוצרת האנגלית, פאלומה פיית', שיצא, על ידי וירג'ין EMI רקורדס ופוזיטיביה רקורדס, ב-28 בפברואר 2020. השיר נכתב על ידי פאלומה פיית', MNEK, ג'יימס נורטון, ג'ונאס בלו ואהרון צוקרמן, והופק על ידי ג'ונאס בלו ואהרון צוקרמן.
נכון לדצמבר 2021, השיר הושמע למעלה מ-32 מיליון פעמים בספוטיפיי.
וידאו קליפ.
הווידאו קליפ של השיר יצא לראשונה בערוץ היוטיוב של ג'ונאס בלו, ב-16 במרץ 2020. נכון לדצמבר 2021, הווידאו קליפ נצפה למעלה מ-2.5 מיליון פעמים.
אלבום 2
אלבום 2 הוא אלבום האולפן השני של הזמר והמוזיקאי עדן חסון. הוא יצא לאור ב-1 בדצמבר 2021, על ידי חברת התקליטים NMC.
רקע והכרזה.
את העבודה על האלבום התחיל חסון ב-2019, כשהוציא לאור את השיר "כשנגמרת הסופה" מתוך אלבומו העתידי. בשנת 2021, חודשיים לפני צאת "אלבום 2", הוא פרסם מדי שבוע שיר חדש שייכלל באלבום. "אלבום 2" נחשב לאלבום הפתעה – חסון לא חשף את תאריך פרסומו.
באלבום נכללים להיטים שהוציא החל משנת 2019 ("כשנגמרת הסופה") ועד שנת 2021 ("מדליקה לי הכל").
אתרים נוצריים נסתרים בחבל נגסאקי
אתרים נוצריים נסתרים בחבל נגסאקי (ביפנית: 長崎と天草地方の潜伏キリシタン関連遺産) הם קבוצה של שנים-עשר אתרים במחוזות נגסאקי וקוממוטו שבדרום יפן, המתייחסים להיסטוריה של "הנוצרים הנחבאים" ביפן. כנסיות נגסאקי מתייחדות בכך, שכל אחת נוגעת לנקודה אחרת בתולדות הנצרות במדינה: מהופעתה במאה ה-16, עבור בתקופה הארוכה של דיכוי ורדיפות, וכלה בקבלה מצד הרשויות במאה ה-19.
קבוצת האתרים הוצעה במשותף בשנת 2007 כמועמדת להיכלל ברשימת המורשת העולמית של אונסק"ו בשם "כנסיות ואתרים נוצריים בנגסאקי", והוכרה כאתר מורשת עולמית ב-30 בינואר 2018.
המועמדות הראשונית כלל 26 אתרים; עם זאת, לאחר בדיקה מחודשת צמצם מחוז נגסאקי את המונומנטים ל-13 אתרים, כשלבסוף התקבלו 12 אתרים. חששות לגבי האתרים הנוצרים הנסתרים באזור נגסאקי נדונו בהרחבה בספרות האקדמית.
נצרות ביפן.