formula_6
אז לכל
formula_7 ו formula_8
בנוסף, "C" חסום על ידי:
formula_10
הערה: למשפט קיימת גם גרסה עבור משתנים מקריים שאינם שווי התפלגות.
אי שוויון ברי אסן
לינדה מנוחין
לינדה עבדול עזיז מנוחין (נולדה ב-1950) היא עיתונאית ובלוגרית ישראלית הכותבת באתרי חדשות ערביים, ואשר שימשה בעבר כראש דסק המזרח התיכון ופרשנית לענייני ערבים בטלוויזיה בערבית, בערוץ 1.
ביוגרפיה.
מנוחין נולדה ב-1950 בבגדאד. בגיל 21 נמלטה לישראל דרך איראן עם אחיה, כאשר אמה ואחותה עושות את אותה הדרך שמונה חודשים מאוחר יותר, וכשאביה נותר מאחור. שנתיים אחר הגעתם לישראל, בערב יום הכיפורים 1973, נעלם אביה בבגדאד בלי להותיר סימן. האב, עו"ד יעקב עבד אל-עזיז, היה אישיות מוכרת בקהילה היהודית. בשנים ההן ביסס משטר הבעת' את כוחו בציבור, בהנהגת סגן הנשיא, סדאם חוסיין. יהודים, קומוניסטים ומתנגדי משטר אחרים הוצאו להורג באשמות שווא כמעשה של הפגנת עוצמה. תעלומת היעלמו לא נפתרה עד היום, וההנחה היא כי נרצח בפקודת השלטון מאוחר יותר סיפור החיפוש אחר מה עלה בגורלו יתועד בסרט הדוקומנטרי של דוקי דרור, "צל בבגדד" (2013).
עם הגיעה לישראל החלה ללמוד באולפן בירושלים בקורס קדם־אקדמי, ולמדה תחילה כלכלה וסטטיסטיקה באוניברסיטה העברית, אך אחר כך עברה ללמוד ספרות ערבית. תחילה הייתה למורה במגזר הערבי עד שב–1976 התקבלה לרדיו, שם עבדה כשנתיים כקריינית. ב–1981 התקבלה לטלוויזיה בערבית, שם שימשה כעורכת מגזינים ובתפקידה האחרון שימשה כראש דסק המזרח התיכון ופרשנית לענייני ערבים.
נימון דק
נימון דק (שם מדעי: "Myriopholis macrorhyncha") הוא מין של נחש ממשפחת הנימוניים, החי בצפון אפריקה ודרום מערב אסיה. הוא בעל גוף ורוד מוארך ודק מאוד. הוא ניזון בעיקר מחרקים כגון טרמיטים ונמלים. חי מתחת לפני הקרקע. תפוצתו בישראל היא בבקעת הירדן, בקעת ים המלח, מדבר יהודה, הנגב, הערבה ואילת.
רייכנבאך
רייכנבך
אורקני ושטלנד (מחוז בחירה לפרלמנט הבריטי)
אורקני ושטלנד (באנגלית: Orkney and Shetland) הוא מחוז בחירה לבית הנבחרים הבריטי.
מחוז הבחירה חופף למחוז הבחירה סקוטלנד לפרלמנט האירופי. הציבור במחוז בוחר נציג אחד לפרלמנט.
חבר הפרלמנט הנוכחי מטעם המחוז הוא אליסטר קרמייקל .
גבולות המחוז.
מחוז הבחירה מורכב משתי קבוצות האיים אורקני ושטלנד. המחוז מתקיים מאז 1708, אולם רק בשנת 1918 צורפה העיר קירקוול למחוז. מחוז הבחירה הוא אחד ממחוזות הבחירה הקטנים בבריטניה מבחינת אוכלוסין.
רייכבאך
אבחון גנטי טרום השרשה
אִבְחוּן גֵּנֵטִי טְרוֹם הַשְׁרָשָׁה (באנגלית: Preimplantation genetic diagnosis, ובראשי תיבות: PGD) הוא אבחון תקינותו של עובר הנוצר בהפריה חוץ-גופית, ולפעמים גם של תקינותה של הביצית לפני ההפריה, אשר מתבצע טרם החזרת העובר לתוך הרחם. באבחון זה בודקים את קיומן של מחלות גנטיות, וכך נמנעים מהפסקת היריון על ידי האם או ההורים אם מתגלה מחלה כלשהי. שיטה זו לא מאבחנת מחלות בעובר, אלא בודקת לפי גנים מסוימים אם העובר נמצא בסיכון ללקות במחלות שנבדקו.
היסטוריה.
בשנת 1967 זיהו רוברט אדוארדס וריצ'רד גרדנר את מינם של תאי בלסטוציסט (בלסטוציסט הוא עובר בן ימים בודדים) ארנביים. בשנות ה-80 של המאה ה-20 התפתח מאוד תהליך ההפריה חוץ-גופית, ובו זמנית פותחה טכנולוגיית PCR להגברת גנים וזיהוים. פיתוח שיטות אלו פרץ את הדרך לאבחונים גנטיים של עוברים ותאי מין. ב-1989 ערכו הנדיסיד ושותפיו את אבחוני טרום ההשרשה הראשונים המוצלחים. במבחנים ראשונים אלה, נעשה שימוש בשיטות המוזכרות לעיל על מנת לחפש מחלות המורשות בתאחיזה מינית. אבחון גנטי טרום השרשה הפך ליותר פופולרי בשנות ה-90 של המאה ה-20, ושימש כלי לזיהוי מחלות כמו אנמיה חרמשית, טאי זקס ובטא תלסמיה.
אופן ביצוע.
אבחון גנטי טרום השרשה נעשה אחרי שההפריה מתרחשת מחוץ לגוף האישה. התאים העובריים משומרים תחת תנאים מעבדתיים אשר מאפשרים לקיחת דגימה בת תא אחד. השגת הדגימה נעשית בכל מיני שלבים של ההתפתחות העוברית. אפשר לקחת את הדגימה לפני ההפריה, מיד אחרי ההפריה, אחרי שלושה ימים של התפתחות ובעוד כמה שלבים, כתלות בצורך ובמחלה שמחפשים. לאחר מכן נבדקת הדגימה בשיטות שונות לפי מטרות האבחון, כאשר שתי השיטות העיקריות הן FISH ו-PCR.
ב-FISH נעשה שימוש כדי לבחון את התכולה הכרומוזומלית של התאים, כלומר בדיקה של הכרומוזומים בשלמותם, בעוד ב-PCR משתמשים כאשר מחפשים מחלות מסוימות, בנוסף למחלות אשר הן נמצאות בתאחיזה מינית. אחרי שעורכים בדיקות אלו ומבטיחים את שלמותם של התאים העובריים, מוחזרים העוברים לגופה של האישה כ-5 ימים אחר ההפריה, כדי להשלים את התפתחותם התקינה. לרוב מוחזרים לגוף האישה לא יותר מעובר אחד או שניים (במיוחד בסבבי הטיפול הראשונים), וזאת על מנת להימנע מהיריון מרובה עוברים שעלול להצריך הפחתת עוברים. ביום ה-12 עושים בדיקת דם למעקב אחר הורמון ההיריון, ובשבוע ה-7 עושים סריקת אולטראסאונד על מנת להבטיח אי-הימצאות של מומים.
השפעה על העובר.
אבחון גנטי טרום השרשה הוא פעולה פולשנית אשר מצריכה דיון ושיקול דעת מעמיקים. אחד הסיכונים הכרוכים בתהליך זה הוא גרימת נזק לעובר בזמן לקיחת הדגימה. סיכון נוסף מתבטא בתהליך של הקפאת התאים העובריים הראשנים, כך שלא כולם שורדים ויש סיכוי לאבד את כולם. ישנו מחקר נוסף אשר מתאר את הסיכויים הנמוכים של הישרדות העובר עד סיום ההיריון לנשים מבוגרות יחסית בגיל.
סוגיות חברתיות אתיות.
כמו בכל התהליכים הרפואיים הקשורים ללידה ופוריות, אבחון גנטי טרום השרשה מעלה כמה דעות וסוגיות מורכבות. בחלק מהמדינות כמו גרמניה למשל, אבחון כזה נעשה על מנת להבטיח סיום תהליך היריון תקין ולידת תינוק חי. התהליך העלה מספר רב של סוגיות אתיות, כמו בחירת מין העובר על בסיס "איזון המינים במשפחה". אבחון גנטי טרום השרשה מאפשר אפליה נגד אנשים חולים ואחרים עם מוגבלויות. למעשה, בעתיד, אבחון כזה עלול לאפשר חיפוש אחר תכונות מסוימות אשר אין בהן סיכון רפואי, כמו יופי ורמת אינטליגנציה.
בשנת 2006, במרפאה ארצות הברית, נבחרו עוברים עם מגבלות מסוימות, וההורים הורשעו בכך שהם גרמו נזק לילד. אפשר להבין מזה שיש מקרים אשר בהם זה אכן אתי לאבחון ולבחור את העובר הכי "תקין". בנוסף לכך, גם לבדיקה זו יש מגבלות, ותוצאות האבחון אינן נכונות תמיד ואינן מבטיחות קיום עובר תקין ובריא. ישנה מחלוקת גם בין הדתות השונות הנוגעות לסוגיה זו.
מדיניות וחוקיות.
הבדיקה נעשית לאחר ייעוץ גנטי עם רופאים ויועצים גנטיים. ישנם מספר מרכזים גדולים באירופה וארצות הברית אשר רכשו ניסיון רב באבחון זה וגילו מספר רב של מחלות בעזרתה. רגישות האבחנה במרכזים כאלו מגיע לכמעט 98%. גם בישראל החלו מספר מרכזים להציע בדיקות PGD במקרים הדורשים אבחון כרומוזומלי, כולל מין עובר במחלות של תאחיזה מינית. בדיקות מולקולריות לאבחון גנטי ב-PGD של מחלות כמו סיסטיק פיברוזיס, מחלות ניוון שרירים וכדומה נעשות כבר זמן רב בישראל.
בגרמניה עד 2010 היה ניתן לבצע תהליך זה, אך החל מ-2011, חל איסור לשימוש בשיטה זו למעט במקרים מיוחדים. בהונגריה ניתן לבצע תהליך זה במקרים של מחלות גנטיות חמורות, וכאשר הסיכוי לחלות הוא יותר מ-10%. בהודו ישנה ביקורת קפדנית של תהליך זה, ומדי כמה שנים חלים שינויים ועדכונים בחוק בנוגע לסוגיה זו. באוקראינה אבחון גנטי טרום השרשה מותר בחוק, אך עובר ביקורת על ידי משרד הבריאות. בארצות הברית אין חוק פדרלי בנוגע לטכנולוגיות היריון, וגם אף מדינה לא חוקקה חוקים בעניין זה, כך שהביצוע נתון לקווים המנחים של איגודי הרופאים המקצועיים.
רייכבך
דרובנישב
דז'רז'ון
סלוצקי ודומינגז
הראל סְלוּצקי (נולד ב-31 באוגוסט 1966) ועופר דוֹמינגֶז (נולד ב-5 באוגוסט 1970) הם צמד בדרנים, מנחי טלוויזיה ושדרני רדיו ישראלים.
ביוגרפיה.
הצמד הכירו בשנת 2000, כאשר דומינגז היה מנהל התוכניות ברדיו קול רגע וסלוצקי בוגר בית הספר לקולנוע במאי ומרצה שידרו באותה תחנה.
הם פרצו בשנת 2009, כאשר החלו להנחות תוכנית בוקר ברדיו תל אביב בשם "תוכנית הבוקר של ישראל". בנוסף, הם הגישו פינה בתוכניתה של צופית גרנט, "קצפת". הפיקו וביימו את הסרט הדוקומנטרי "באמת ומקרוב" על עודד קטש עבור ערוץ 10.
בשנת 2011, החלו להנחות בערוץ הטיולים תוכנית בשם "מסעות סלוצקי ודומינגז בארץ הקודש", בה טיילו ברחבי הארץ. בשנת 2012, הופיעו בתוכנית הדוקו-ריאליטי של הוט, "גולסטאר". באותה שנה זכו בפרס "תוכנית האקטואליה הסטירית" בכנס העיתונות באילת.
בשנת 2013, השתתפו בתוכנית המתיחות "אמבוש".
בשנת 2014, השתתפו בתוכנית הדוקו-ריאליטי של הוט, "היחידה". באותה שנה, הפסיקו להנחות את תוכנית הבוקר ברדיו תל אביב. בעקבות הפרת חוזה של הרדיו תבעו את התחנה וזכו בבית המשפט לדיני עבודה. הם הוחלפו על ידי אסי עזר ודפנה לוסטיג, ובנוסף, החלו להנחות תוכנית מוזיקה בערוץ 2 בשם "אנשי המוזיקה" שזכתה לאחוזי רייטינג גבוהים, בה בכל פרק ראיינו מספר מוזיקאים ישראלים.
משנת 2015 עד אוקטובר 2017 הנחו את התוכנית "בוקר ספורט" בערוץ הספורט. באולימפיאדת ריו, הנחו השניים את הפאנלים האולימפיים במסגרת מבצע שידורים רחב והנחו את משבצת הערב בערוץ "מגרש פתוח".
מיוני 2016 חזרו לשדר את תוכנית הרדיו שלהם באכסניה חדשה - רשת ב' ומדצמבר 2017 משדרים סלוצקי ודומינגז ברדיו צפון וברדיו קול הים האדום באילת.
תוכנית הרדיו.
תוכנית הרדיו שלהם, בגלגוליה השונים, בנויה כתוכנית בידורית עם פינות היתוליות ומוזיקה עדכנית.