רוב מובהק של מזמורי תהילים מכילים קינות, הודיות, הלל או המלכת מלך. מזמור זה הוא מזמור תוכחה אשר מציג משפט, בו דן האלוהים את עמו סביב נושא הזבח. תוכחה ומוסר נמצאים בעיקר בספרות הנבואית, ועל כן מזמורים מסוג זה מכונים בספרות המחקר מזמורים נבואיים.
המזמור מורכב מעשרים ושלושה פסוקים הנחלק לארבעה חלקים.
א'-ו'.
החלק הראשון של המזמור מתאר מעמד בו אלוהים מדבר לכל העולם. אל המעמד הגיע "מִצִּיּוֹן... אֱלֹהִים הוֹפִיעַ" במטרה "לָדִין עַמּוֹ". כעדים הוא קורא לוותיקים וליציבים מכולם "הַשָּׁמַיִם מֵעָל... הָאָרֶץ" ש"וַיַּגִּידוּ שָׁמַיִם צִדְקוֹ".
לאחר תיאור המעמד מתחיל נאום בשני חלקים וסיום.
ז'-ט"ו.
החלק הראשון עוסק בשאלה מצד האל: מי צריך קרבנות?
"לֹא עַל זְבָחֶיךָ אוֹכִיחֶךָ", אין לאל טענות בעניין הקרבנות הוא פשוט לא זקוק להם: "לֹא אֶקַּח מִבֵּיתְךָ פָר".
וזאת בגלל ש"כִּי לִי כָל חַיְתוֹ יָעַר". כל עולם הטבע שייך לאל כך שמתנת האדם מיותרת. האל ממשיך לתמוה בעניין "הַאוֹכַל בְּשַׂר אַבִּירִים? וְדַם עַתּוּדִים אֶשְׁתֶּה?". אם בכל זאת בני האדם מתעקשים להביא קרבנות, לפחות שהפעולה תהיה מלווה בהתנהגות משמעותית דוגמת "זְבַח לֵאלֹהִים תּוֹדָה" ו"שַׁלֵּם לְעֶלְיוֹן נְדָרֶיךָ".
ט"ז-כ"א.
החלק השני עוסק בתוכחה לרשע.
ומיהו הרשע? זה שמצד אחד מראה בעצמו מחויבות לאל "לְסַפֵּר חֻקָּי וַתִּשָּׂא בְרִיתִי עֲלֵי פִיךָ", אבל באורח חייו הוא "שָׂנֵאתָ מוּסָר" ולא מפספס הזדמנויות לנאוף לגנוב ולרמות. אדם כזה ראוי לתוכחה.
כ"ב-כ"ג.
החלק האחרון הוא סיכום הנאום הכולל אזהרה לרשעים והבטחה למאמינים
"שֹׁכְחֵי אֱלוֹהַּ" אלוהים רואה אתכם, קחו לתשומת לבכם, "פֶּן אֶטְרֹף וְאֵין מַצִּיל". לעומתם "זֹבֵחַ תּוֹדָה" יזכה "בְּיֵשַׁע אֱלֹהִים".
בליטורגיה היהודית.
בבית המקדש, מזמור זה הוא המזמור שהושר בשירת הלויים בעת הקרבת קרבן מוסף ביום השני של חול המועד סוכות.
בשל כך, לדעת הגר"א ולמנהג הפרושים, מזמור זה הוא שיר של יום באחד מימי חול המועד סוכות.
טמאש אמד
טמאש אמד (במקור ארנה פליישר, בהונגרית: Emőd Tamás; ברקבסרמן, 11 באוגוסט 1888 – אוראדיה, 22 בספטמבר 1938) היה משורר, עיתונאי ומנהל תיאטרון יהודי-הונגרי, אחיו הגדול של הצייר מיקלוש פליישר.
ביוגרפיה.
ארנה פליישר נולד במשפחה יהודית כבנם של מיקשה פליישר ושל אירמה וייסלוביץ'. הוא החל את לימודיו בנאג'ווארד ולאחר מכן למד משפטים באוניברסיטת קולוז'וואר. שיריו הראשונים הופיעו "א הט"(פירושו: השבוע - A Hét) בשנת 1906. בין 1906 לבין 1914 עבד כעיתונאי בנאג'ווארד. הוא השתייך לאנתולוגיה הספרותית בשם "א הולנפ" (פירושו: המחר - A Holnap). הייתה לו ידידות עמוקה עם המשורר אנדרה אדי. ב-1914 עבר לבודפשט. הוא עבד עם אנדרה נאגי כדי ליצור את הקברט ההונגרי. ב-1917 היה מזכיר הדרמטורג של "תיאטרון קטונה יוז'ף" (Katona József Színház), משנת 1922 היה המנהל של "תיאטרון שדרת אנדראשי" (Andrássy úti Színház), ולאחר מכן "תיאטרון בלהה לויזה" (Blaha Lujza Színház), ואחרי זה בין השנים 1925–1927 המנהל האמנותי של תיאטרון שדרת אנדראשי. בשנים 1927 עד 1928 היה מנהל "התיאטרון החדש" (Új Színház).
הוא היה כותב פופולרי של שאנסונים שנונים וסצנות קברט. שירי המלחמה והדרמות הקטנות של מערכה אחת שלו, הקצרות זכו להצלחה גדולה. הפזמונים שלו הסתובב על פי כולם בתקופה זו.
גם במהלך הצלחותיו התיאטרוניות והעיתונאיות הוא נשאר משורר עדין, החסיד המושבע של אנדרה אדי, שומר הזיכרונות של נאג'ווארד (אוראדיה היום). כאילו הרגיש את הסוף המתקרב, הוא ביקר בביתו שם, כדי למות באוראדיה.
סער ורדי
סער ורדי (נולד ב-9 בדצמבר 1980) הוא עיתונאי, סופר ואיש תקשורת ישראלי.
ביוגרפיה.
ורדי נולד בפתח תקווה לזהבה ועציון ורדי. משפחתו מצד אביו נמנית עם מייסדי מושב נחלים, סבו וסבתו מצד אמו היו ניצולי שואה שעלו ארצה מפולין. עד גיל שמונה וחצי התגורר ורדי עם הוריו ואחיו בניו יורק. לאחר חזרתם לארץ התגוררה המשפחה באורנית.
בגיל צעיר כתב בעיתונים מקומיים באזור מגוריו והשתלב במועצות תלמידים ונוער. הוא סיים את לימודיו בתיכון רוטברג ברמת השרון במגמת ספרות ומדעי החברה. בצבא שירת בחיל מודיעין השדה. לאחר שירותו הצבאי עשה קורס עיתונות כלכלית מטעם עיתון גלובס. בשנת 2009 סיים לימודי תואר ראשון במדע המדינה באוניברסיטת תל אביב.
הוא נשוי ללירון ולהם שלוש בנות. הוא מתגורר בכפר סבא.
קריירה.
עיתונות.
בשנת 2003 החל לכתוב באתר האינטרנט של עיתון גלובס. עד שנת 2007 שימש ככתב מוניציפלי ברשת המקומונים "זמן מעריב". ורדי סיקר את ערי השרון רמת השרון, כפר סבא והוד השרון בתחומים כגון חינוך, פוליטיקה מקומית, כתבות מגזין ונדל"ן. במקביל בשנים 2006–2007 הוא כתב במוסף המגזין של עיתון מעריב. ורדי כתב כתבות בנושאי מלחמת לבנון השנייה.
בין השנים 2009–2017 עבד בקבוצת ג'רוזלם פוסט. הוא החל לעבוד כעורך חדשות וככתב ברשת המקומון. בשנת 2012 מונה לתפקיד העורך הראשי של הרשת, תפקיד אותו מילא במשך חמש שנים. במקביל לכתיבתו ברשת המקומון שימש ורדי ככתב בעיתון פורבס ישראל, וככתב ועורך בעיתון ישראל פוסט. בשנת 2014 חזר לעבוד בעיתון מעריב לאחר שאלי עזור רכש את העיתון. בתקופה זו כתב וערך במוסף המגזין, וכתבות פרי עטו התפרסמו במוסף סופשבוע ובעיתון היומי.
דוברות.
בין השנים 2007–2009 ערך את אתר האינטרנט של מפלגת קדימה והיה חבר בצוות הדוברות של המפלגה.
בין השנים 2017–2018 שימש כדובר עיריית רמת גן בתקופת ראש העיר ישראל זינגר.
בשנת 2019 מונה לתפקיד דובר מחוז דן-פ"ת בשירותי בריאות כללית. החל משנת 2020 עסק רבות בדיברור השירותים הרפואיים הניתנים בתקופת מגפת הקורונה בישראל מול כלי תקשורת בארץ ובעולם.
פעילות ציבורית.
בשנת 2018 התמודד למועצת העיר כפר סבא מטעם סיעת "כפר סבא בראש" בראשות ניצב בדימוס יוסי סדבון אולם לא שובץ במקום ריאלי. בדצמבר 2021 נבחר לתפקיד יו"ר משותף של הנהגת ההורים העירונית בכפר סבא.
פתאום נועם.
בינואר 2022 יצא ספר הביכורים של ורדי, "פתאום נועם" בהוצאת כנרת זמורה-ביתן דביר. הספר עוסק בחיי משפחה ובאתגרי הורות המודרנית מנקודת מבטו של אב המשפחה. במרכז העלילה עומד אב שיום אחד נשלח על ידי אשתו לאסוף את הבן שלו נועם מהמטפלת. אלא שלאב אין שום זיכרון לכך שיש לו בן פעוט, והוא זוכר רק את שתי בנותיו הבוגרות. כשהוא נוסע לכתובת של המטפלת רץ לעברו זאטוט כבן שנתיים בזעקות "אבא! אבא!", אלא שלגיבור אין מושג מהיכן הילד הזה הגיע ומדוע כולם חוץ ממנו זוכרים אותו ומכירים בו כבנו הצעיר.
הספר ראה אור במקביל במהדורה דיגיטלית ובמהדורה מודפסת.
תומאש פודסטבסקי
תומאש מרטינש פודסטבסקי (בפורטוגזית: Tomás Martins Podstawski; נולד ב-30 בינואר 1995 בפורטו שבפורטוגל) הוא כדורגלן פורטוגזי המשחק בעמדת הקשר האחורי.
קריירת מועדונים.
פודסטבסקי שיחק בקבוצות פורטו, ויטוריה סטובל, פוגון שצ'צ'ין וסטאבק.
ב-1 בפברואר 2022 חתם בבני יהודה תל אביב מהליגה הלאומית. ב-4 באפריל, לאחר שבע הופעות ליגה בלבד במדי המועדון, שוחרר.
קריירה בינלאומית.
פודסטבסקי היה חלק מסגל הנבחרת האולימפית של פורטוגל לטורניר הכדורגל באולימפיאדת ריו דה ז'ניירו (2016).
ברקבסרמן
ברקבסרמן (בהונגרית: Berekböszörmény) הוא כפר במחוז היידו-ביהר, בנפת ברטיואויפאלו.
מיקום.
הכפר ממוקם בצד ההונגרי של הגבול ההונגרי-רומני, דרומית לביהרקרסטש (Biharkeresztes); מבחינה גאוגרפית בקצה הדרום מזרחי של מישור ביהר.
נגישות.
כביש 4215 בין ביהרקרסטש וקומאדי עובר לאורך כפר, רק בדרך זו ניתן להגיע לכפר מכיוון שבשני היישובים הסמוכים הכביש מסתיים. קו הרכבת אינו מגיע לכפר. תחנת הרכבת הקרובה ביותר היא בביהרקרסטש.
היסטוריה.
ברקבסרמן היה פעם הכפר הגדול ביותר באזור. בשנת 1396 השתייך לטירה של קרשסג (Körőszeg). ב-1421, רישומי התקופה תיארו את ברקבסרמן ככפר ואת נאג'בסרמן כעיר. בשנת 1520 היו בני הזוג צ'אקי הבעלים של היישוב. הוא רשום במפקד המכס מאותה תקופה כבסרמן (Böszörmény) וכנקודת גביית מכס. הכפר היה פעם גם עיר שוק ובעשור הראשון של המאה ה-19 היה במקום מבשלת בירה.
מכתב הבזק
אריק בס
אריק בס (נולד בשם ויליאם פרדריק בס ג'וניור, באנגלית: Eric Bass, נולד ב-23 באוקטובר 1974 בצ'ארלסטון, קרוליינה הדרומית) הוא מוזיקאי המוכר בעיקר כבסיסט והקלידן של להקת הרוק האמריקאית, שיינדאון.
ביוגרפיה.
בס נולד למשפחה מוזיקלית, שעודדה אותו ללמוד לנגן על פסנתר כבר בגיל צעיר. בגיל 13 קיבל טרומבון וגיטרה, וכשהגיע לתיכון שימש כמתופף בתזמורת הצועדת של בית הספר.
כיום מתגורר עם אשתו קלי בעיר הולדתו, שם גם החזיק עד שנת 2021 באולפן ההקלטות "Ocean Industries", ובה פתח אולפן הקלטות חדש בשם "Big Animal Studio".
קריירה.
בשנת 2002, הקימו בס ובקסטר טיאל את להקת Deepfield. ב-2003 הם הוחתמו על חוזה הקלטות, והחלו להפיק את תקליטם הראשון. אריק עזב את הלהקה לאחר שהבין שהוא נמשך לתהליך ההפקה וההקלטה.
עד שנת 2007 התמקד בס בהקלטות והפקות של אמנים שונים, אז פתח את אולפן ההקלטות העצמאי שלו, "Ocean Industries" ששכן בעיר הולדתו. באותה שנה הגיעה להקת שיינדאון להקליט דמו באולפן, ובס התחבר לברנט סמית וברי קרץ'. באותה תקופה התמקד בס בהקלטות והפקות בלבד, ונטש את עולם המוזיקה החיה וההופעות, אך לאחר שניגנו יחד מספר שירים, החליט בס להיבחן כבסיסט הקבוע של הלהקה, והצטרף אליה כחבר קבוע מעט לאחר מכן.
שיינדאון.