לאחר התקופה הצלבנית חלה בארץ התעוררות דתית בקרב המוסלמים, שהקימו ושיקמו מבני דת רבים. החשש מפלישה מחודשת של הצלבנים הניע את השליטים לרכז כוחות גדולים בתקופות החגים בכל השנה, ולהבטיח את הימצאותם ביישובים ובמקומות מרכזיים. מטרה זו הושגה בחלקה על ידי ייסוד מבני דת מוסלמיים שבמרכזם היו קברי קדושים נודעים, שאליהם עלו לרגל במועדים קבועים. שאלת האותנטיות של ה"מקומות הקדושים" החדשים לא הטרידה במיוחד את השליטים. ההמונים נקראו להביע את הערצתם לקברי הקדושים ולקחת חלק בחגיגות ובאירועים שהוקדשו להם. במשך השנים הן הפכו לחגיגות עממיות לכל דבר, והשתתפו בהן גם נשים וילדים. הקברים הקדושים הוקמו, בדרך כלל, במקומות אסטרטגיים חשובים. לא כולם הוקמו מן היסוד, אך קברים או אתרים רבים, שהיו חסרי חשיבות וזנוחים, זכו עתה לתחיה מחודשת. כך "נבנו" קבר נבי מוסא במדבר יהודה וברמלה, קבר נבי צאלח (שקברו זוהה במקומות נוספים). מאחר שתקופת השנה המתוחה ביותר הייתה בחג הפסחא הנוצרי, כאשר רבבות צליינים נוצרים נהרו לירושלים, נקבע מועד העלייה לרגל של המוסלמים שבוע קודם . כך נקבצו סביב ירושלים המוני מוסלמים, שעלו במספרם על הנוצרים.
בהתקופה הממלוכית בארץ ישראל נבנו קברים מונומנטליים לקודשים מוסלמים, מדענים ותאולוגים, חלק מהקברים הללו שרדו מאז. חלקם נמצא במצרים, וחלקם נמצאים גם בסוריה ובפלסטין. בתקופת האימפריה העות'מאנית נבנו מקאמים בכל מקום, ומבנים ישנים שוקמו. מבנים חדשים לא היו מונומנטליים ומפוארים כמו בעבר. המקאמים היו בעלי מבנה פשוט וכמעט ללא עיצוב אדריכלי.
התקופה העות'מאנית והמנדט הבריטי.
מסגדים היו נדירים בכפרים הערביים בארץ ישראל עד סוף המאה ה-19, אך כמעט בכל כפר היה לפחות מקאם אחד ששימש כאתר פולחן עממי. נוצרים ויהודים גם ראו בחלק מהמקאמים כקדושים, דוגמת נבי סמואל. בתקופת השלטון העות'מאני, ברוב האתרים הללו ביקרו באופן קולקטיבי בני שלוש הדתות שלעיתים קרובות נסעו יחד עם אספקה למסע רב-ימים; בתקופת המנדט, פוליטיזציה הובילה להפרדה. מקאמים מסוימים, כמו נבי רובין ונבי מוסא, הפכו המוקד לפסטיבלים עונתיים (מווסים) אליהם יש אלפים להגיע מדי שנה.
קבר שייח'
מפרץ הרוחות
מפרץ הרוחות (באנגלית: Bay of Winds) הוא מפרץ בחוף ארץ המלכה מרי שבאנטארקטיקה.
המפרץ ממוקם בין כף דוברס וסלעי אבאלאנש; המפרץ ממוקם ממזרח לכף דוברס.
רוחבו של המפרץ (רוחב פתחו של המפרץ) 14 קילומטרים; אורכו של המפרץ (מרחק כניסתו לתוך היבשת) 22 קילומטרים.
היסטוריה.
גילוי ומיפוי המפרץ.
המפרץ התגלה על ידי קבוצת הבסיס המערבי (Western Base Party) של משלחת אוסטרלאסיה לאנטארקטיקה, אשר חקרה את אנטארקטיקה בין השנים 1911–1914, בפיקודו של דאגלס מוסון.
מקור השם.
מוסון נתן למפרץ את שמו.
שמו תיאורי, מאחר שבמפרץ נושבות באופן קבוע רוחות עזות, מכיוון שאוויר קר זורם באופן קבוע המישור שסמוך למפרץ, ומתנשא מעליו, אל תוך המפרץ שתחתיו.
לקריאה נוספת.
• Sir Douglas Mawson, D.Sc., B.E., THE HOME OF THE BLIZZARD: BEING THE STORY OF THE AUSTRALASIAN ANTARCTIC EXPEDITION, 1911-1914, Project Gutenberg EBook
• United States. Defense Mapping Agency. Hydrographic Center, Sailing Directions for Antarctica: Including the Off-lying Islands South of Latitude 60°, P 233
• United States. Defense Mapping Agency. Hydrographic Center, Sailing Directions for Antarctica: Includes Islands South of Latitude 60°, P 283
• Defense Mapping Agency 1992, Sailing Directions (planning Guide) and (enroute) for Antarctica, P 415
שלום עולמי
שלום עולמי הוא מושג המבטא מצב אידיאלי של אושר, חופש, ושלום בתוך ובכל האנשים והעמים על פני כדור הארץ. רעיון זה של אי-אלימות עולמי הוא מניע אחד עבור אנשים ומדינות לשתף פעולה ברצון, מרצון עצמי או מכוח מערכת שלטון שמטרתה זו, לפעול יחד למען הפסקת היריבות והאלימות בין מדינות ואנשים. לתרבויות, דתות, פילוסופיות וארגונים שונים יש מושגים שונים לגבי האופן שבו ייווצר שלום כלל עולמי כזה.
ארגונים דתיים וחילוניים שונים מטרתם המוצהרת להשיג שלום עולמי באמצעות טיפול בזכויות אדם, טכנולוגיה, חינוך, הנדסה, רפואה או דיפלומטיה המשמשים כסיום לכל צורות הלחימה. מאז 1945 פעלו האומות המאוחדות וחמשת חברי הקבע במועצת הביטחון שלה (סין, צרפת, רוסיה, בריטניה וארצות הברית) במטרה לפתור סכסוכים ללא מלחמה או הצהרות מלחמה. עם זאת, מדינות נכנסו לעימותים צבאיים רבים מאז.
תיאוריות שלום עולמיות.
הוצעו תיאוריות רבות כיצד ניתן להשיג שלום עולמי. כמה מהן מפורטות להלן.
יציבות הגמונית - שלום באמצעות כוח.
התאוריה סוברת שכאשר ניתן לישות כלשהי בעולם כוח חזק ביותר לעומת האחרים, מצב זה גורם ליצירת מעין 'משטרה עולמית' אשר תמנע מאחרים לפתוח במלחמה.
דוגמאות לשלום 'באמצעות כוח' כאשר נוצרה יציבות חד־קוטבית, פאקס רומנה, פאקס בריטניקה ופאקס אמריקנה.
המונח נובע מהקיסר הרומי אדריאנוס (שלט 117 - 138 לספירה) אך המושג היה קיים הרבה קודם כפי שנראה מההיסטוריה המתועדת. באפוס הראמאיאנה ההודי, הנחשב בן 7000 שנה, ראמה מצוטט באומרו "בהאי בין הויה נה פריט" כלומר ברגע שהתפילות לשלום נכשלות, ייתכן שיהיה צורך להחדיר פחד להביא שלום. בשנת 1943, בשיאה של מלחמת העולם השנייה, טען מייסד האיחוד הפאן-אירופי, ריכרד ניקולאוס פון קודנהובה-קלרגי, כי לאחר המלחמה ארצות הברית מחויבת לנקוט ב"פיקוד על השמיים "כדי להבטיח שלום עולמי מתמשך:
למעשה, ליד הכניסה למפקדת ה-SAC בבסיס חיל האוויר Offutt ניצב שלט גדול עם סמל ה- SAC והמוטו שלו: "שלום זה המקצוע שלנו." המוטו "היה פרדוקס מדהים שהיה גם מדויק לחלוטין". מפציץ SAC אחד - Convair B-36 - נקרא Peacemaker וטיל בין-יבשתי אחד- LGM-118 - שומר שלום .
בשנת 2016, שר ההגנה האמריקני לשעבר, אש קרטר, שיער כי האיזון מחדש לאסיה-האוקיינוס השקט יהפוך את האזור ל"שלו" באמצעות "כוח":
מבוא לאסטרטגיות הביטחון הלאומי וההגנה של ארצות הברית לשנת 2018 קובע: תנוחת הכוח האמריקני בשילוב בעלות הברית "תשמר שלום באמצעות כוח". המסמך ממשיך לפרט מה "השגת שלום באמצעות כוח דורשת".
מרקסיזם: שלום עולמי באמצעות מהפכה.
על פי 'התיאוריה המטריאליסטית הדיאלקטית' של קארל מרקס, האנושות תחת הקפיטליזם מחולקת לשני מעמדות בלבד: 'הפרולטריון' - שאינם מחזיקים באמצעי הייצור, ו'הבורגנות' - המחזיקים באמצעי הייצור. אך ברגע שהמהפכה הקומוניסטית מתרחשת וכתוצאה מכך מבטלת את האמינות הפרטית של אמצעי הייצור, האנושות לא תחולק והמתח שנוצר בין שני המעמדות הללו ייפסק. במהלך תקופה הנקראת סוציאליזם, שלטון הפרולטריון יאבד את שרידיו האחרונים של הקפיטליזם ויסייע להפיכת המהפכה לכל העולם. לאחר ביטול הצטיינות פרטית ברחבי העולם, לא תהיה עוד צורך במדינה לפעול כמונופול של אלימות ולכן היא תיעלם. ארגוני עובדים יתפסו את מקומם וינהלו את ייצור הדברים, אך לאף ארגון לא יהיה שום כוח צבאי, כוח משטרה ולא בתי כלא.
העיקרון העיקרי בתיאוריה של מרקס הוא שהתנאים החומריים מגבילים את מימוש השאיפות 'הרוחניות' שלהם. אך אם התנאים החומריים שלהם יאפשרו זאת, אנשים ברחבי העולם לא יהיו אלימים אלא מכבדים, שלווים ואלטרואיסטים. במצב של קומוניזם, הם לא יצטרכו עוד לחיות כדי לשרוד, אלא להגשמה רוחנית משלהם.
ליאון טרוצקי טען שמהפכה עולמית של הפרולטריון תוביל לשלום עולמי.
שלום דמוקרטי.
תאורית השלום הדמוקרטי סוברת שהפיכת כלל המדינות לדמוקרטיות, תביא לשלום עולמי. תומכי התאוריה מצביעים על ראיות אמפיריות חזקות לכך שמדינות דמוקרטיות לא נלחמות אחת בשנייה אלא לעיתים נדירות.
שלום קפיטליסטי.
במאמר 'שורשי המלחמה' קבעה איין ראנד כי המלחמות הגדולות בהיסטוריה החלו על ידי הכלכלות הנשלטות יותר באותה תקופה כנגד החופשיות יותר וכי הקפיטליזם העניק לאנושות את תקופת השלום הארוכה ביותר בהיסטוריה. תקופה שבמהלכה, לא היו מלחמות שעסקו בכל העולם המתורבת - מסוף מלחמות נפוליאון בשנת 1815 ועד פרוץ מלחמת העולם הראשונה בשנת 1914, למעט מלחמת צרפת-פרוסיה (1870), מלחמת ספרד ואמריקה (1898), ומלחמת האזרחים האמריקאית (1861–1865).
סחר חופשי בינלאומי.
תומכי הסחר החופשי טוענים כי על ידי הסרת מכסי ייבוא ויצירת מלחמות סחר חופשיות בינלאומיות, מלחמות בין מדינות יהפכו לבלתי אפשריים מכיוון שסחר חופשי מונע מאומה להפוך לעצמאית מבחינה כלכלית, דבר שהוא הכרחי למלחמות ארוכות.
עם זאת מתנגדי התאוריה טוענים שסחר חופשי אינו מונע ממדינה להקים תוכנית חירום כלשהי כדי להפוך לעצמאית באופן זמני במקרה של מלחמה, או שמדינה יכולה פשוט לרכוש את מה שהיא צריכה ממדינה אחרת. דוגמה טובה לכך היא מלחמת העולם הראשונה, שבמהלכה בריטניה וגרמניה הפכו למדינות עצמאיות חלקית. פרט זה חשוב במיוחד מכיוון שלגרמניה לא הייתה שום תוכנית ליצירת כלכלת מלחמה .
באופן כללי יותר, סחר חופשי - אף שאינו הופך מלחמות לבלתי אפשרי - יכול לגרום למלחמות ולהגבלות על סחר שנגרם על ידי מלחמות, להפוך ליקרות מאוד עבור חברות בינלאומיות עם ייצור, מחקר, ומכירות במדינות רבות ושונות.
הפיכת המלחמה להרס מובטח עבור שני היריבים.