במהלך כהונתו שם נור דגש רב על השקעה במערכת החינוך תחת האמירה כי החינוך הוא התשובה לכל השאלות. במסגרת זו גיבשה המועצה בראשותו חזון חינוך מקיף, בשיתוף התושבים, ומיישמת חזון זה בכל התחומים. כמו כן הוקם בית ספר יסודי דמוקרטי ראשון בשטח המועצה, ובספטמבר 2018 החל לפעול בית ספר יסודי חדש בבית אלפא וזאת לאור הצמיחה ביישובי המועצה וצרכי החינוך. בנוסף, הוקם מרכז לגיל הרך בגלבוע לאבחון, טיפול והעשרה לילדים ולמשפחותיהם.
החקלאות היא מרכיב חיוני ומנוע צמיחה מרכזי במועצה, ולאור זאת הוביל נור את המאבק הארצי כנגד העלאת מחירי המים לחקלאים, וכנגד הוזלת היבוא על דגה - אשר פוגע במגדלי הדגים. נור פועל בתחום זה מול משרדי הממשלה. במקביל הוקמה במועצה ועדה חקלאית המסייעת לחקלאי הגלבוע ומקדמת את צורכיהם ברמת המועצה וברמה הממשלתית. בנוסף, גובשה וקודמה תוכנית הפרוגרמות המבססת את האחיזה של תושבי הגלבוע באדמותיהם ואף מגדילה את נחלותיהם החקלאיות.
המועצה האזורית גלבוע זוכה בתקופתו של נור באותות ופרסים בתחום החינוך, החינוך הבלתי פורמלי והספורט, המרכזי בהם הוא אות הנשיא לתקווה ישראלית לחינוך לשנת 2017. הפרס מוענק לרשויות המובילות בעשייתן למען קידום וביסוס החינוך לשותפות בין המגזרים השונים בחברה הישראלית. מתן הפרס מהווה הכרה בפעילות למען החיים המשותפים בגלבוע מאת נשיא המדינה. נור אף נבחר לשאת דברים באירוע בשם הרשויות המקומיות. בנוסף זכתה המועצה בפרס ההגינות בספורט ובפרס הספורט לפעילות ילדים ונוער במועצות האזוריות.
כמועצה חקלאית וירוקה, פעל נור לקידום החקלאות ושמירה על איכות הסביבה והשטחים הפתוחים. לאור זאת מקדמת המועצה, בשיתוף התושבים, תוכנית אב לשטחים פתוחים על מנת לשמר את אופייה הכפרי והירוק גם לדורות הבאים. כמו כן מקיימת המועצה פרויקט של התייעלות אנרגטית במסגרתו הוחלפה כל התאורה ביישובים לתאורת לד חסכונית.
תוך כך, הגדירה המועצה - בשיתוף נרחב של הציבור - מסמך מקיף בנושא הקמת מיזמי אנרגיות חדשות, לפיו יועדפו במועצה מיזמים של אנרגיה מתחדשת תוך שמירה על עקרונות ההשפעה המצטברת והזהירות המונעת, כאשר איכות חיי התושבים ואיכות הסביבה עומדים מעל לכל. במסגרת פעילותו הנרחבת בתחום איכות הסביבה הוביל נור את מניעת הקמת מפעל פרוטרום בגלבוע לאחר משאל תקדימי וראשון מסוגו בישראל, שנערך בקרב תושבי הגלבוע, במסגרתו הצביעו 99.8% מהתושבים נגד הקמת המפעל. לאור מסמך המדיניות שגובש, מוביל נור מאבק אזורי כנגד הקמת תחנות לייצור חשמל באמצעות גז.
בתחום התשתיות גויסו משאבים ממשרדי הממשלה לשדרוג תשתיות ביישובי המועצה ובוצעו עבודות תשתית בכל היישובים במועצה בהם הוקמה הרחבה ובכלל זה הוחלפו תשתיות ביישוב הוותיק. הישג משמעותי שהוביל נור היה הכללת היישובים הערבים במועצה בהחלטת הממשלה 922 המעגנת בעבורם השקעות תקציביות משמעותיות. הכללת היישובים התקבלה בעקבות פנייתו של נור לראש הממשלה, היות שבתחילה נמסר כי כפרי הגלבוע לא ישולבו בתוכנית מכיוון שמדובר במועצה מעורבת ולא ברשויות מקומיות נפרדות. כמו כן יזמה המועצה תוכנית עומק למיפוי והגדרת הבנייה בכפרים הערביים בשטחי המועצה על מנת להסדיר את הבנייה בהם בעתיד אל מול גורמי התכנון הממשלתיים בהתאם לחוק. בשלב ראשון החל פיילוט ליישום התוכנית בכפרים טייבה ונאעורה, והוא יורחב בהמשך לכל הכפרים במועצה.
בתחום קשרי הממשל גייסה המועצה בשלוש השנים הראשונות לכהונתה כ-300 מיליון ₪ ממשרדי הממשלה לפרויקטים, פעילויות ותוכניות לאומיות לרווחת תושבי הגלבוע.
בתחום התעסוקה המועצה מקדמת חמישה אזורי תעשייה בשטחה. מלבד זאת, במקום מפעל פרוטרום תחל בקרוב הקמת מפעל תדיראן בגלבוע. כמו כן הוקמו מרכז מעברים בגלבוע לפיתוח תעסוקתי קהילתי במגזר הכפרי ומרכז עוצמה לתעסוקה וחיזוק משפחות, הכוונה, ייעוץ ושילוב בקהילה.
המועצה בראשותו של נור פועלת בשקיפות מרבית ובשיתוף התושבים. כך הוקמו צוותים מקרב התושבים לגיבוש חזון החינוך ויישומו, התקיים הליך שיתוף נרחב בתחומים הסביבתיים - מיזמי אנרגיה ושמירה על שטחים פתוחים, בחינת הצטרפות לחברה למתנ"סים, בחינת אופן ניהול הפעוטונים ועוד. מטה המועצה מקיים מפגשים שוטפים עם הנהגות היישובים, בשיתוף ושילוב התושבים, על מנת להגדיר את הצרכים ולבצע תוכניות לפיתוח והעצמת היישובים. כל ישיבות המועצה פתוחות ציבור, וישיבות המליאה והוועדה המקומית, אף מצולמות ומתועדות ועולות לאתר המועצה.
נור מייצג ערכים של מנהל תקין, ואף זכה להערכה על כך בדו"ח מבקר המדינה. בדו"ח נכתב כי נור סיים את מערכת הבחירות לראשות המועצה בעודפים גבוהים, כלומר הוציא סכום קטן באופן ניכר מהסכום שהקצתה לו המדינה לשם מימון הבחירות והשיב למדינה את העודפים על אף שיכול היה להשתמש בהם על פי החוק. בכך, על פי המבקר, נהג נור בחיסכון ובזהירות בכספי ציבור.קודם להיבחרו שימש נור כמנהל הישוב הקהילתי תמרת, הוביל את פיתוח היישוב, קידם את ההרחבה, ניהל פרויקטים בתחום הבינוי והתשתיות, ניהל את מיסוד והרחבת מערכת החינוך ביישוב, פיתוח חיי הקהילה, ניהול כספי, תאום ויצירת ממשקים מול גופים ממשלתיים ומוניציפליים.
נור שימש כיו"ר ועד מקומי וועד אגודת גן נר (בהתנדבות). הוביל תוכנית הבראה וצמצום הגרעון, טיפח ויזם פעילות חינוך בלתי פורמלי ונוער, הקים את סיירת ההורים היישובית ויזם צמיחה דמוגרפית, כל זאת תוך שמירה על כללי מינהל תקין ושקיפות.כיהן בשתי קדנציות כיו"ר אגודת הסטודנטים במכללת בית ברל, והיה ממובילי המאבק להפחתת שכר הלימוד. ניהל את בית ספר שדה הר הנגב של החברה להגנת הטבע, במצפה רמון וכן ניהל ופיתח את מערך השיווק של אגד תיור.
ביוגרפיה.
נור, נשוי לדורית ואב לשלוש בנות, הוא תושב היישוב הקהילתי גן נר, יליד קיבוץ עין חרוד איחוד.&lt;br&gt;בהשכלתו, בעל תואר ראשון בחינוך ולימודי ארץ ישראל, את שירותו הצבאי מילא כקצין ומפקד ביחידה מובחרת (רב-סרן במילואים).
ג'ולי מדאם דה סן לורן
יסעור ענק דרומי
יסעור ענק דרומי (שם מדעי: "Macronectes giganteus") הוא מין של יסעור ענק החי באזור הקוטב הדרומי - אנטארקטיקה והימים סביבו.
תיאור.
יסעורי הענק ענקיים כשמם. יסעור הענק הדרומי מעט גדול יותר, משקלו כ-3 עד 8 ק"ג, מוטת כנפיו 180–210 ס"מ, ואורכו 86–100 ס"מ. הזכרים גדולים וכבדים יותר מהנקבות.
יסעורנים אלה דומים לכאורה לאלבטרוסיים והם היחידים שיכולים להיות שווים אליהם בגודלם. הם גם היחידים מבני משפחת היסעוריים שיש להם רגליים מספיק חזקות בשביל ללכת בצורה יעילה על הקרקע. ליסעורים יש לסת אשר יכולה להכיל מזון חלקלק. הם מפיקים שמן קיבה המורכב משעוות אסטר וטריגליצריד העוזר להם כנגד טורפים. יש להם בלוטת מלח מעל הנחיריים המסייע להתפיל את גופם, עקב כמות גבוהה של מים באוקיינוס שהם סופגים. הבלוטה מפרישה תמיסת מלח מאפם, וגם מייצר מזון עשיר באנרגיה המסייע לאפרוחים ועבור העופות הבוגרים בזמן טיסות ארוכות.
מקורותיהם גדולים מאוד בצבע כתום חיוור, נוצתו אפורות עם נקודות (למעט 15% מיסעורי הדרום, שראשם צווארם והחזה העליון שלהם בצבע לבן). מזונם מצוי ביבשה ובים, אך בעיקר ליד החוף.
תזונתם בעיקרית כוללת קריל, דגים ויצורי ים דומים לעיתים קרובות הם עוקבים אחרי סירות דיג לאכול את הפסולת הנזרקת ממנה. הם מגוונים בפגרים, בעיקר של כלבי ים ופינגווינים. עם זאת הם חזקים מספיק כדי לקטול עופות ים כולל אפרוחי פינגווינים או אף פינגווינים בוגרים קטנים, דבר שהם מבצעים בלהקות בעזרת מקוריהם החזקים. תוחלת חייהם 20 שנים.
רבייה.
עונת הרבייה היא מחודש אוקטובר ועד מרץ. היסעורים מטילים ביצה אחת ויחידה, בקן מחוספס הבנוי 50 ס"מ מעל לפני הקרקע. הביצה מודגרת במשך כ 60 ימים. מרגע שבקע, הגוזל נשאר בקן למשך 3 שבועות. הגוזלים מצמיחים נוצות לאחר כ-4 חודשים, ומגיעים לבגרות המינית רק לאחר 6–7 שנים כאשר הופכים לפרחון.
יסעור ענק צפוני
יסעור ענק צפוני (שם מדעי: "Macronectes halli") הוא מין של יסעור ענק החי באוקיינוס הדרומי ובאיים באזור. הוא דומה לקרובו יסעור ענק דרומי.
תיאור.
היסעור הענק הצפוני שוקל 3–5 ק"ג, מוטת כנפיו 150–210 ס"מ, ואורכו 80–95 ס"מ. הזכרים גדולים וכבדים יותר מהנקבות.
יסעורנים אלה דומים לכאורה לאלבטרוסיים והם היחידים שיכולים להיות שווים אליהם בגודלם. הם גם היחידים מבני משפחת היסעוריים שיש להם רגליים מספיק חזקות בשביל ללכת בצורה יעילה על הקרקע. ליסעורים יש לסת אשר יכולה להכיל מזון חלקלק. הם מפיקים שמן קיבה המורכב משעוות אסטר וטריגליצריד העוזר להם כנגד טורפים. יש להם בלוטת מלח מעל הנחיריים המסייע להתפיל את גופם, עקב כמות גבוהה של מים באוקיינוס שהם סופגים. הבלוטה מפרישה תמיסת מלח מאפם, וגם מייצר מזון עשיר באנרגיה המסייע לאפרוחים ועבור העופות הבוגרים בזמן טיסות ארוכות.
מקוריהם גדולים מאוד בצבע כתום חיוור, נוצותיהם אפורות עם נקודות. מזונם מצוי ביבשה ובים, אך בעיקר ליד החוף. הם אוכלים פגרים, בעיקר של כלבי ים ופינגווינים. לעיתים קרובות הם עוקבים אחרי סירות דיג לאכול את הפסולת הנזרקת ממנה. תוחלת חייהם 20 שנים.
רבייה.
עונת הרבייה היא מחודש אוקטובר ועד מרץ. היסעורים מטילים ביצה אחת ויחידה, בקן מחוספס הבנוי 50 ס"מ מעל לפני הקרקע. הביצה מודגרת במשך כ-60 ימים. מרגע שבקע, הגוזל נשאר בקן למשך 3 שבועות. הגוזלים מצמיחים נוצות לאחר כ-4 חודשים, ומגיעים לבגרות המינית רק לאחר 6–7 שנים כאשר הופכים לפרחון.
גביע דייוויס 1981
גביע דייוויס 1981 הייתה התחרות ה-70 במניין מאז ייסוד התחרות.
לתחרות נרשמו 53 נבחרות.