ב-14:30 החלה ההתקפה המצרית בה הותקף האגף הדרומי של אוגדה 162 על ידי חטיבה ממוכנת מצרית שהצליחה לכבוש שני תעוזים על ציר החת"ם. בנוסף, הצליחו כוחות מצריים לכבוש את אזור "מיסורי" ו"אמיר" (השמות במפת קוד סיריוס לאזור "החווה הסינית") ולרכז כוחות גדולים בנקודות מפתח ממזרח לאגם המר הקטן (באותה שעה נערכו גם התקפות מצריות בגזרה הדרומית של תעלת סואץ). כמו כן, כבשו הכוחות המצרים את מתחמי "חמוטל" ו"מכשיר". בשעות אחר הצהריים לא היה ברור עדיין מצבה של אוגדה 162 ומצב זה של ערפל קרב נמשך עד שעות הערב. בשעה 17:10 דיווח גונן לאלעזר כי חטיבה 217 הנמצאת באגף הדרומי של אוגדה 162 עומדת בפני מתקפה מצרית נרחבת וכי לא תוכל לעמוד בה. במצב זה העדיפו אלעזר וגונן להורות על נסיגת אוגדה 162 וביטול ההתקפה המתוכננת על החווה הסינית כך שאוגדה 143 תישמר כעתודה למקרה של פריצה מצרית.
חיל האוויר הישראלי, שהעדיף בימים הראשונים לרכז את המאמץ בגזרה הסורית, עסק באותו יום בתקיפת סוללות טילי קרקע-אוויר בגזרת פורט סעיד ובתקיפת הגשרים שעל תעלת סואץ, וכוחות הקרקע הישראלים סבלו מחסרונו של סיוע אווירי.
במשך חלק גדול משעות הקרב מיסכו המצרים את רשתות הקשר הישראליות והצליחו להקשות על הישראלים את העברת דוחות המצב והפקודות.
תוצאות הקרב.
בערבו של יום הקרב היה ברור כי המתקפה הישראלית נכשלה. המצרים השתלטו על כל שטח קו בר-לב ואף כבשו חלקים מציר החת"ם המרוחק 8-10 קילומטרים מתעלת סואץ. הפיקוד הישראלי החליט להתמקד במגננה בניסיון למנוע פריצת הקו על ידי המצרים. תוצאות הקרב הראו כי צה"ל לא נערך למתקפה בצורה מספקת. תקיפות השריון הישראלי נעשו ללא סיוע של חי"ר ועם סיוע ארטילרי מועט. בעקבות כישלון המתקפה החליט צה"ל לייצב קו הגנה בסיני ולרכז את מרב מאמציו בחזית הסורית.
ניתוח הקרב.
ון קרפלד מונה מספר עניינים שלגביהם ניתן לבקר את ההחלטה הישראלית לצאת למתקפה בחזית הדרום, במועד שנקבע:
הוא טוען כי לגבי מספר נקודות אין ויכוח לגבי הכשלים בכוח הישראלי:
שי תמרי, שהיה קצין אג"ם פיקוד דרום בזמן המלחמה (וכשנה וחצי לפניה), טוען שהכשל העיקרי במתקפה נבע מכשלים בחשיבה המערכתית. לטענתו, המטרה שהותוותה לפיקוד דרום בפורום המטה הכללי ב-14 במאי 1973 הייתה: "למנוע כל הישג צבאי מהאויב ולהנחיל לו מפלה צבאית והשמדת כוחות ולזכות ביתרונות צבאיים הן ביחסי כוחות והן בקווי הפסקת אש חדשים." תמרי טוען שתוכניות "שובך יונים" ו"סלע" לא התאימו למטרה זו של מניעת הישג צבאי וכי התוצאה הייתה שתוכנית מתקפת הנגד הייתה בצורה ובשטח שלא תורגלו בעבר, לעומת תוכניות המתקפה המרוכזת במטרת צליחה שכן תורגלו. כשל נוסף שבא לידי ביטוי בקרב, הוא אי הכנת השריון הישראלי להתמודדות מול מערך רווי נ"ט.
קיימת טענה כי התגובות הכושלות של ישראל בימי הלחימה הראשונים בחזית הדרום לא נבעו כתוצאה מההפתעה מפרוץ המלחמה, אלא כתוצאה מדוקטרינת לחימה שהתאימה אולי להתמודדות מול הצבא המצרי במלחמת ששת הימים אך מול הצבא המצרי של 1973 עבר זמנה, וכי יום הקרב של 8 באוקטובר היה ההפגנה הברורה ביותר של הדוקטרינה הכושלת.
השפעות.
ב-18:00 באותו ערב, הופיע הרמטכ"ל בבית סוקולוב במסיבת עיתונאים מצולמת ואמר בין היתר: לשאלת העיתונאי דן שילון, האם הוא יכול לחזות מועד של סיום הקרבות, ענה אלעזר:
לאחר הופעתו של דיין בטלוויזיה בערב שלפני כן, שבה, למרות הביטחון שהביע בכוחו של צה"ל, נראו פניו שלא כתמול שלשום, הייתה הופעתו הבוטחת והנחרצת של אלעזר ההפך הגמור. למחרת, הופיע אלוף (מיל.) אהרן יריב, גם הוא בטלוויזיה הישראלית, ומסר דיווח מאוזן על המצב, אך ההתבטאויות הסותרות הביאו לבלבול בציבור הישראלי ויצרו פער אמינות שנמשך עוד זמן רב. התבטאותו "אנחנו נשבור להם את העצמות" הפכה, בעיני הציבור הישראלי שלאחר המלחמה, לאחד מהסמלים הבולטים לאי הידיעה בה היו נתונים הרמטכ"ל ומקבלי ההחלטות בצמרת הישראלית.
אור ליום 9 באוקטובר, בישיבה שנערכה ב-04:30 בבור עם צמרת הפיקוד הצה"לי, המשיך משה דיין לדבוק בגישתו טרם המתקפה הכושלת והמליץ שנית על נסיגה לקו שארם א-שייח' והמעברים, ובנוסף, על גיוס של מבוגרים ושל צעירים בגיל טרום גיוס. דבריו הכו בהלם את הנוכחים.
ב-10 באוקטובר מונה חיים בר-לב ל"נציג הרמטכ"ל בחזית הדרום" מינוי שלמעשה החליף את אלוף פיקוד הדרום שמואל גונן. ההחלפה נעשתה הן בשל כישלון המתקפה ב-8 באוקטובר והן כתוצאה מיחסים עכורים ששררו בין שרון ובין גונן.
בעדותו בפני ועדת אגרנט טען אריאל שרון כי:
ההיסטוריון הצבאי מרטין ון קרפלד קבע בספרו "Command in war" כי "הייתה זו התבוסה הגדולה בהיסטוריה של צה"ל".
המהפכה הרוסית של 1917
מואישרנגה
אליזבט בלקבורן
ענת (אלה)
קסטיי
קו טלפון
קו טלפון הוא האמצעי שמחבר בין מכשיר טלפון ובין מרכזת הטלפונים המשרתת אותו. לכל קו טלפון יש מספר טלפון שמזהה אותו.
קו הטלפון עשוי תיל נחושת או סיב אופטי. מנוי של חברת טלפונים יכול לחבר מכשירי טלפון אחדים לקו הטלפון המשרת אותו, אך בזמן מסוים ניתן לקיים רק שיחת טלפון אחת על קו טלפון זה. בנוסף להעברת שיחות על גבי קו טלפון, ניתן להשתמש בו גם לתקשורת נתונים בטכנולוגיות DSL. במצב של מחסור בקווי טלפון ננקט פתרון של קו טלפון יחיד המשמש שני מנויים , כך שברגע מסוים רק אחד משני המנויים יכול היה להשתמש בקו הטלפון.
בשנת 1878 החלה חברת הטלפונים בל למתוח קווי טלפון לחיבור מכשירי טלפון למרכזייה. קווים אלה היו עשויים בדרך כלל מנחושת, אך נעשה שימוש גם באלומיניום. בהמשך שימשו למטרה זו זוגות שזורים.
בישראל.
מאז קום המדינה ניתנו שירותי הטלפוניה, ובכלל זה התקנה של קווי טלפון, באמצעות משרד ממשלתי: תחילה משרד התחבורה ואחר כך משרד הדואר, ששינה שמו למשרד התקשורת. שירות זה היה מאוד לא יעיל, ורבבות אנשים המתינו במשך שנים להתקנת קו טלפון בביתם. לשיפור המצב הועברה פעילות זו לחברה ממשלתית, "בזק", שעם הקמתה הגיע תור הממתינים לקו טלפון ל-250,000. חברת "בזק" המשיכה להיות מונופול בתחום הטלפוניה. בהמשך נפתח התחום לתחרות, ובנוסף לטלפונים סלולריים המשתמשים בקשר רדיו נכנסו ספקים נוספים לתקשורת קווית.
ב-1975 החלה חברת ECI Telecom בפיתוח מערכת כפל דיבור אנלוגית, המאפשרת העברת שתי שיחות טלפון על אותו קו טלפון. הפיתוח אִפשר להכפיל את מספר השיחות על הקווים האנלוגיים, תוך ניצול הקיבולת הקולית שעמדה אז על 37% בלבד, באמצעות זיהוי רגעי השקט בשיחות והעברתם לשיחות נוספות. המערכת הוצגה לראשונה בשוק ב-1979 ונמכרה לראשונה ב-1983 למשרד התקשורת הגרמני.
פרידה פינטו
פרידה סלינה פינטו (בהינדי: फ्रीडा पिंटो, באנגלית: Freida Selena Pinto; נולדה ב-18 באוקטובר 1984) היא שחקנית קולנוע ודוגמנית הודית, התפרסמה בעקבות הופעתה בתפקיד ראשי בסרט זוכה 8 פרסי אוסקר "נער החידות ממומביי", שבו גילמה את דמותה הספרותית של לטיקה אהובתו של גיבור הסרט ג'מאל (דב פאטל) הנאבק בסכנות ובקשיים רבים כדי לאתר אותה לאחר שהופרדו בילדותם על ידי רשת מקומית לסחר בילדים.
ביוגרפיה.
פינטו נולדה במומביי שבהודו, לסילביה ולפרדריק פינטו, משפחה קתולית שהגיעה מהעיר מנגלור, לפינטו אחות בשם שרון שמפיקה בערוץ החדשות ההודי "NDTV".
למדה בבית ספר סיינט ג'וזף, שבפרבריי מלאד. לאחר מכן עברה ללמוד במכללת סיינט חאוויר, שם סיימה את לימודיה בהצלחה עם תואר בשפה האנגלית.
בעברה למדה ריקוד הודי קלאסי, וכמו כן גם סלסה.
קריירה.
ב-2005 פינטו החלה את דרכה כדוגמנית ונרשמה לסוכנות הדוגמנות עלית בהודו. בהמשך הנחתה בסדרת טלוויזיה הודית מקומית. היא החלה ללמוד משחק במחוז אנדהרי ב"סטודיו למשחק על שם על שם בארי ג'ון", שם למדה אצל במאי התיאטרון הבריטי בארי ג'ון.
לצורך תפקידה בסרטו של דני בויל "נער החידות ממומביי" נבחנה פינטו במשך 6 חודשים לפני שקיבלה את התפקיד.
הסרט עצמו גרף הצלחה ביקורתית וכלכלית עם זכייה ב-8 פרסי אוסקר הכוללים את הסרט והבמאי הטובים ביותר.
פינטו עצמה הייתה מועמדת לפרס באפט"א.
בשנת 2010 הופיעה בסרטו של וודי אלן, "כשתפגשי זר גבוה ומסתורי". באותה שנה הופיעה בתפקיד ראשי בסרטו של ג'וליאן שנאבל "מיראל".
בשנת 2011 הופיעה בסרט "" לצידו של ג'יימס פרנקו, ושיחקה בסרט הפנטזיה "בני אלמוות" של הבמאי טרסם סינג. באותה שנה שיחקה בסרט המלחמה האפי "זהב שחור" של הבמאי הצרפתי ז'אן-ז'אק אנו.
בשנת 2015 שיחקה בסרטו של טרנס מאליק "אביר הגביעים", דרמה בכיכובם של כריסטיאן בייל ונטלי פורטמן. באותה שנה כיכבה בתפקיד הנשי הראשי בסרט הפעולה האמריקאי-קולומביאני "תחרות נשק".
בשנת 2018 כיכבה בסרט ההרפתקאות "מוגלי" שביים אנדי סירקיס, שגם מככב בסרט.
בשנת 2020 החלה לדבב בסדרת האנימציה של דיסני ג'וניור "מירה, בלשית מלכותית", לצדם של קארן בראר, ג'מילה ג'מיל וקאל פן. בשנה זו גם שיחקה בסרטו של רון הווארד "יומני האפלצ'ים" לצידן של גלן קלוז ואיימי אדמס בשירות הזרמת המדיה של נטפליקס.
בשנת 2021 שיחקה את התפקיד הראשי בסרט המתח "פריצה" בשירות הזרמת המדיה של נטפליקס, לצדו של לוגאן מרשל-גרין המגלם את בעלה.
חיים אישיים.
פינטו הייתה מאורסת לעיתונאי רוהאן אנאטו, אולם ביטלה את אירוסיהם בתחילת 2009. בין השנים 2009-2014, יצאה עם בן זוגה לסרט "נער החידות ממומביי" דב פאטל. החל מ-2017, יוצאת עם הצלם קורי טראן. היא מתגוררת בלוס אנג'לס.
קורא המחשבות
The Dead Weather
The Dead Weather (תעתיק: ד'ה דד ווד'ר; "מזג האוויר המת", באנגלית) היא סופרגרופ אמריקאית המנגנת מוזיקת רוק אלטרנטיבי. הלהקה נוסדה בשנת 2009 בעיר נאשוויל שבמדינת טנסי בארצות הברית.