"זואונומיה" (בכתיב לועזי: Zoönomia) היא עבודתו המדעית החשובה ביותר של דרווין, שהתפרסמה בשנים 1794–1796. זהו ספר בן שני כרכים העוסק בין השאר בפתולוגיה, באנטומיה ובפסיכולוגיה. בפרק "דורות" (אנגלית: Generation) מוצגים רעיונות מוקדמים למה שעתיד היה להיקרא "תורת האבולוציה".
משפחתו.
ארסמוס נישא ב-1757 למרי פולי הווארד, ולזוג נולדו ארבעה בנים ובת, ששניים מתוכם (בן ובת) נפטרו בילדותם. מרי נפטרה ב-1770 וב-1780 נישא ארסמוס בשנית לאלמנה אליזבת פולי קולייר, ואיתה הביא לעולם שבעה ילדים. בין שתי נשותיו ניהל ארסמוס מערכת יחסים עם המטפלת של ילדיו, מרי פרקר, ואיתה הביא לעולם שני ילדים לא חוקיים.
טריט ויליאמס
ריצ'רד טריט ויליאמס (באנגלית: Richard Treat Williams; נולד ב-1 בדצמבר 1951) הוא שחקן קולנוע, תיאטרון וטלוויזיה אמריקאי, כמו גם במאי טלוויזיה
. מוכר בעיקר כמי שגילם את ג'ורג' ברגר בסרט "שיער" ואת ד"ר אנדרו בראון, הדמות הראשית בסדרת הטלוויזיה "אוורווד".
ביוגרפיה.
ויליאמס נולד בנורווק, קונטיקט שבארצות הברית, למריון אנדרו (Marion Andrew), סוחרת עתיקות, ולריצ'רד נורמן ויליאמס (Richard Norman Williams), מנהל בכיר בתאגיד. הוא נקרא על שם אחד מאבותיו, ריצ'רד טריט (Richard Treat; 1584–1669), מתיישב חלוצי בניו אינגלנד. ויליאמס הוא בוגר בית הספר קנט סקול שבקונטיקט ופרנקלין אנד מרשל קולג'.
גר עם אשתו - פאם ואן סאנט - ושני ילדיהם ביוטה, במקום בו הסדרה "אוורווד" צולמה. למשפחה בתים נוספים בעיר ניו יורק ובמנצ'סטר, ורמונט.
קריירה.
ויליאמס התפרסם בעולם בזכות תפקידו בסרט "שיער" (1979) של הבמאי מילוש פורמן. הסרט מבוסס על המחזמר "שיער", אשר הופיע בברודוויי. מאז הופיע ביותר מ-75 סרטים ובכמה סדרות טלוויזיה, כולל "1941" (1979), "היו זמנים באמריקה" (1984), "סידורים אחרונים בדנוור" (1995), "שוכני המצולות" (1998) ו"אוורווד" (2002–2006).
בשנת 1979 ויליאמס היה מועמד לפרס גלובוס הזהב על תפקידו בסרט "שיער" כג'ורג' ברגר. הוא היה מועמד, בשנית, לאותו הפרס על תפקידו בסרט "נסיך העיר" (1981) של הבמאי סידני לומט ומאוחר יותר, בשלישית, בשנת 1984 כסטנלי קובולסקי בסרט הטלוויזיה "חשמלית ושמה תשוקה", שם שיחק לצד אן מרגרט. בשנת 1996 היה מועמד לפרס אמי לשחקן משנה במיני-סדרה או סרט טלוויזיה על תפקידו בסרט הטלוויזיה "The Late Shift" מבית HBO, בו שיחק את דמותו של מייקל אוביץ.
ב-1996 שיחק את דמות הרע, קסנדר דרקס, בסרט עתיר התקציב, "", המבוסס על ספר הקומיקס "הפנטום". לפי עלילת הסרט, דמותו מנסה להשתלט על העולם ולהרוג גיבור-על מסתורי, אותו מגלם בילי זיין.
ויליאמס זכה בשני פרסי פסטיבלים על בימוי סרטו הקצר "Texan". בשנת 1994.
הקריירה של ויליאמס כוללת מספר רב של הופעות בימה ושתי זכיות בפרס ליגת הדרמה. האחת על משחקו במחזמר "Follies" של סטיבן סונדהיים, אשר הופיע בברודוויי, ואילו השנייה על כיכובו במחזמר "Captains Courageous", המבוסס על רומן, בעל אותו שם, פרי עטו של רודיארד קיפלינג, ואשר הופיע באוף ברודוויי. הופעות נודעות אחרות שלו בברודוויי כוללות את "גריז", "Once in a Lifetime", "The Pirates of Penzance", "Over Here ו"Love Letters". הופעותיו באוף ברודוויי כוללות, בין השאר, את "Oleanna" של דייוויד מאמט ואת "Maybe I'm Doing It Wrong" של רנדי ניומן. כמו כן, הופיע בתיאטראות בלוס אנג'לס.
ויליאמס נודע בעיקר בשל תפקידו כד"ר אנדרו בראון בסדרת הטלוויזיה הדרמטית "אוורווד", המספרת על מנתח בעל מוניטין מניו יורק, אשר עובר עם שני ילדיו לעיירה הבדיונית אוורווד שבקולורדו, לאחר שרעייתו נפטרה, ובשל זיקתה למקום. אף על פי שהרייטינג של הסדרה לא היה גבוה, היא זכתה לביקורות טובות ולעדת מעריצים נאמנה. ב-2003 וב-2004 ויליאמס היה מועמד לשני פרסי גילדת שחקני המסך על הופעתו בסדרה.
ויליאמס הופיע בתפקיד אורח בסדרה "אחים ואחיות" (2006) וכיכב בסדרה "Heartland" (2007), בטרם בוטלה בשל רייטינג נמוך. בשנת 2012 הופיע בסדרת הטלוויזיה "צווארון לבן", בתפקיד סם פלפס, אביו של ניל קאפרי.
בשנת 2018 שיחק בסרט "סיבוב שני", ובשנת 2019 שיחק בקומדיה "הורים תחת השפעה" בכיכובם של אלק בולדווין וסלמה הייק.
מצפה (עיר מקראית)
מצפָּה הייתה אחת מערי נחלת שבט בנימין. ידועה כעיר מרכזית בארץ ישראל, ואחת מערי שפיטתו של שמואל. המלכתו הפומבית של שאול התקיימה במצפה.
מצפה במקורות.
בתנ"ך.
מצפה נזכרת לראשונה בתנ"ך בספר יהושע כאחת מערי בנימין. בסיפור פילגש בגבעה מוזכרת המצפה כמקום בו התאספו בני ישראל למלחמה בבני בנימין ולאחר מכן כמקום בו נשבעו בני ישראל לא לתת מבנותיהם לבני בנימין. בספר שמואל הייתה מצפה אחת הערים המרכזיות בה פעל שמואל. היא מוזכרת כאחת מהערים בהן שפט שמואל, כמקום בו נקבצו הישראלים במלחמתם המוצלחת בפלשתים וכמקום בו הומלך שאול לראשונה בפני העם.
בספר מלכים מסופר על המלך אסא, שבנה את גבע ואת המצפה (ככל הנראה, הכוונה לבניית חומה, מגדלים וחפיר – דהיינו בנייה לקראת מלחמה):
מצפה הייתה גם עיר מושבו של גדליהו בן אחיקם מיד לאחר חורבן בית המקדש הראשון וירושלים בידי הבבלים, ובה הוא נרצח: . בהמשך מסופר:
בבניית חומת ירושלים בידי נחמיה מוזכר "שר פלך המצפה" ומשערים שמצפה הייתה בירת "פלך המצפה", שמקביל לנחלת שבט בנימין. באותו הקשר מופיע הפסוק: " ועל ידם החזיק מלטיה הגבעני וידון המרנתי אנשי גבעון והמצפה לכיסא פחת עבר הנהר". היו ששיערו מפסוק זה שאזור מצפה הופקעה מפחוות יהודה והייתה כפופה ישירות לפחוות עבר הנהר. אחרים דחו השערה זאת וטענו ש"כיסא פחת עבר הנהר" הוא ציון סוף הקטע לאורך חומת ירושלים ששוקם בידי אנשי גבעון והמצפה.
על פי רוב המפרשים, מצפה מוזכרת גם בדברי הנביא הושע: . רש"י ואבן עזרא מפרשים את הפסוק כמתייחס למשמרות שהציב ירבעם בן נבט, על פי התלמוד במסכת תענית, כדי למנוע מבני ישראל לעלות לרגל לירושלים. רד"ק מכנה פירוש זה "דרש", ומפרש על דרך הפשט שהמצפה והתבור הן נקודות גבוהות ש"הציידים פורשים עליהם מצודותיהם". בדעת מקרא מפרש יהודה קיל שבמצפה הייתה במה או בית משפט שנטל שוחד.
מקורות אחרים.
בספר מקבים א' מתואר כי יהודה המכבי מכנס את כוחותיו לפני קרב אמאוס במצפה כנגד ירושלים, עורך צום ותפילה, ומשם יוצא לקרב מול גורגיאס. .
יוסף בן מתתיהו מזכיר את העיר אך אינו נותן את מיקומו ואוסביוס מקיסריה אינו מזהה את המקום, ומכך מסיקים שכבר בימים קדומים אבדה המסורת לגבי מקומה של מצפה.
בתלמוד בבלי מופיע:
זיהוי מיקומה.
מיקומה של מצפה משוער על ידי חוקרי ארץ ישראל והמקרא בתל א-נצבא או בנבי סמואל, שני אתרים מצפון לירושלים.
וויליאם באדה, שחפר את תל א-נצבה, זיהה את מצפה בתל א-נצבה, בגלל הקרבה של גבעת בנימין למצפה המתוארת בסיפור פילגש בגבעה.
הזיהוי של מצפה בתל א-נצבא מתבסס על תיאור בניית מצפה בידי אסא. תל א-נצבא הרבה יותר קרוב מנבי סמואל (המרוחקת כ-10 קילומטרים מהרמה) למקום שעל פי הזיהוי המקובל הוא הרמה, ממנה נלקחו האבנים לבניית המצפה. בנוסף, תל א-נצבא והרמה ממוקמות בנקודות אסטרטגיות על הדרך הראשית משכם ושומרון לירושלים, בעוד נבי סמואל נמצא הרבה יותר מערבה מהדרך הראשית. גם התיאור של רצח גדליה בספר ירמיהו ועל כך שישמעאל בן נתניה יוצא לקראת עולי הרגל משומרון ושילה לירושלים, משמש כראייה לכך שמצפה הייתה על הדרך הראשית ולזיהויה כתל א-נצבא.
לעומת זאת, לא מעט חוקרים מעדיפים בהקשר התיאור בספר מקבים א' לזהות את מצפה עם נבי סמואל ולא עם תל א-נצבא, בגלל הקרבה לירושלים ("המצפה נגד ירושלים").
בעבר, היו שמיקמו את מצפה ליד בית חורון בהתאם למובא בבלי במסכת נידה. אחרים הסבירו שהבור במצפה שונה מהבור בבית חורון.
ארסמוס דארווין
ארמון ורדאלה
ארמון ורדאלה (במלטזית: Il-Palazz Verdala, באנגלית: Verdala Palace) הוא אחד משלושת מעונותיו הרשמיים של נשיא מלטה, והוא שוכן בגני בוסקט שבדרום מערבו של האי מלטה.
היסטוריה.
גני בוסקט (מאיטלקית בוסקטו - "Boschetto" - חורש קטן) הוא אזור החורש הטבעי היחיד באי מלטה, אורכם כ-800 מטרים ורוחבם הממוצע הוא כ-200 מטרים. הגנים הם אחד האתרים היחידים באי שנהנים מזרימה של מי נגר עילי בשל כך שהם שוכנים בערוץ נחל המוביל מצוקי דינגלי שמדרום להן. הארמון עצמו שוכן בפינה הצפון-מזרחית של הגנים. במקום עמד בית ציד קטן שהוקם על ידי הגראנד מאסטר זא'ן דה לה ולט ב-1557. דה לה ולט בחר באתר בשל הצמחייה שבו ובזכות התאמתו לספורט הציד שהיה חביב על האבירים ההוספיטלרים. המבנה הנוכחי הוקם על ידי הגראנד מאסטר היג לובן דה ורדאל (Hughues Loubenx de Verdalle) ב-1586 וקרוי על שמו. הוא תוכנן על ידי האדריכל המוביל במלטה באותה עת, ג'רולאמו קסאר (Gerolamo Cassar), ונבנה ב-1582. המבנה הוקם בצורת מבצר רבוע שבארבע פינותיו מגדלי שמירה בולטים, וזאת כדי לספק לו הגנה מהתקפות הראזים העות'מאנים. עם זאת המגדלים הוקמו לקישוט בלבד, ולא היה להם ערך אסטרטגי. סביב הארמון נחפר חפיר יבש, והסלע שהוצא ממנו שימש כחומר בניין.