המסקנה ההיסטורית אם כן היא כי ספק רב אם אירוע כזה אכן התקיים במציאות וסביר להניח כי מדובר בהתפתחות של אגדת עם אשר הושפעה ממיתוסים היסטוריים דומים, בהם משפיעה אשתו של השליט על החלטותיו לטובת העם, ואשר המפורסם מכולם הוא סיפור אסתר ואחשוורוש.
ליידי גודייבה בתרבות.
ליידי גודייבה מוזכרת רבות בסרטי הקולנוע, בשירים, וביצירות תרבותיות נוספות. להלן כמה דוגמאות קלאסיות:
תור
המערה הכחולה
המערה הכחולה היא מערה באי קאפרי השייך לאיטליה. המערה נראית כאולם גדול שגובהו כארבע קומות. הכניסה לתוכה אפשרית רק מן הים ועל ידי סירה, דרך קשת אבן שגובהה פחות ממטר. את המערה כרו גלי הים בתוך אבן הגיר והיא מלאה מחציתה מים כתוצאה משקיעתה של אדמת החוף. שמה של המערה ניתן לה בשל האור הכחול המציף את חללה. בימי עבר הייתה המערה משמשת כמקום רחצה לעשירי רומא. המעברים התת-קרקעיים המובילים אליה אטומים בחלקם ונראה שבעבר היוו חלק ממערכת מחילות תת-קרקעית.
קאפרי
קאפרי (באיטלקית: Capri) הוא אי קטן בים הטירני, השייך לחצי האי סורנטו דרומית לנפת נאפולי במחוז קמפניה שבדרום איטליה, סמוך למפרץ נאפולי. שם האי נגזר מהמילה capra שפירושה עז באיטלקית, כי על האי יש והיו עיזים.
היסטוריה.
בקאפרי התיישבו בני אדם עוד מתקופת הרפובליקה הרומית והוא אף שימש כמשכנו של הקיסר הרומי טיבריוס ועל שמו קרוי ההר המזרחי באי, הר טיבריוס (Monte Tiberio). האי מוקף צוקים תלולים ובהם הרבה מערות ונקיקים. יופיו של האי מושך אליו תיירים רבים והאתר המפורסם ביותר בו הוא "המערה הכחולה" (Grotta Azzurra) המפורסמת בשל מימיה הכחולים. הגבוה בהרי האי הוא מונטה סולארו.
בשנת 182 קומודוס, קיסר האימפריה הרומית ה־18 הגלה את אחותו לוסילה לאי, לאחר שהייתה מעורבת בקשר להתנקשות בחייו. לאחר זמן קצר קומודוס שלח מתנקש שהתנקש בחייה.
בקאפרי שני נמלים, הנמל הגדול (Marina Grande) והנמל הקטן (Marina Piccolo), ובו שני יישובים, קאפרי במרכז ואנאקפרי במערב.
באי רשת כבישים צרים ובהם נוסעים מוניות ואוטובוסים קטנים המאפשרים נסיעה בין הנמלים לערים ולאתרים השונים.
אל האי ניתן להגיע במעבורות היוצאות מנמלי סורנטו ונאפולי.
באי שוכן ביתו של הסופר אקסל מונתה, חווילת "סן מיקלה" אשר תואר והתפרסם בספר מגילת סן מיקלה, המשמש כיום כמוזיאון ליצירתו ומהווה אתר תיירותי ידוע.
תור (סדר)
תור הוא שורה של אנשים (או עצמים אחרים) הממתינים לקבלת שירות. סדר קבלת השירות נקבע לפי קריטריונים שונים. הקריטריון המקובל ביותר הוא שסדר קבלת השירות הוא כסדר הכניסה לתור. בשפת העוסקים בנושא זה מכונה התור נרי"ר - נכנס ראשון יוצא ראשון (FIFO - First In First Out). לעיתים ניתנת עדיפות לממתינים מסוימים, והם מוקפצים למיקום עדיף בתור.
כסוגיה חברתית.
מבחינה חברתית, תור הוא הסדר חברתי שבא לקבוע סדר צודק והוגן לקבלת שירות או מוצר שאספקתם מוגבלת (כלומר לא ניתן לספק אותו לכל הצרכנים מיד עם דרישתם). לעיתים התור מנוהל בקפדנות על ידי נותן השירות, ופעמים אחרות מתקיים התור מתוך צייתנות של הממתינים בתור למנהג שנוצר, צייתנות שהפרתה פוגעת בסדר הציבורי.
דוגמה: אנשים אחדים רוצים לקבל שירות מקופאי בחנות. הקופאי יכול לשרת בכל רגע נתון רק אדם אחד, ולכן נוצר תור ליד הקופה. לולא תרבות ההמתנה בתור היה מתרחש אחד מהתרחישים הבאים:
אלה תרחישים שהיו גורמים להתמרמרות של אלה המופלים לרעה לעומת בעלי הקשרים או בעלי הזרוע.
לעומת זאת, תרבות ההמתנה בתור מתייחסת לכל אדם כשווה בזכויותיו לכל האחרים, והמדד הקובע את הסדר בגישה לקופאי, הוא הקדימות בהגעה לתור.
עקיפה, כלומר חריגה מהסדר שקובע התור, תהיה לגיטימית רק כאשר הממתינים בתור הביעו במפורש את הסכמתם לה.
הדוגמה של המתנה בתור לקופאי, היא דוגמה בנושא שאינו קריטי, אך בעיה זו קיימת במלוא חריפותה גם בתחומים קריטיים ביותר. דוגמה לכך היא תור הממתינים לניתוח, שיש בו הצלת חיים או הקלה רבה בסבלו של החולה. תור פירושו שהנכנס ראשון לתור זוכה ראשון לטיפול. לא הכול מסכימים לכך, ולכן לעיתים מתפצל התור לשני מסלולים: מסלול שגרתי שבו יש המתנה בתור לפי הכללים המקובלים, ומסלול למועדפים, שלהם תור נפרד, בעדיפות על-פני כל הממתינים בתור הרגיל. הכניסה למסלול המועדפים נעשית באמצעות כסף, באופן רשמי (במקומות שבהם יש הגדרה ממוסדת של מסלול כזה), או באופן לא רשמי (באמצעות מתן שוחד). כך גם נפוץ השימוש בגורמים מתווכים, "מאכערים", לקיצור תורים בשירות הציבורי. ישנם הנמצאים מלכתחילה במסלול המועדפים, על-פי מעמדם: היותם נבחרי ציבור, חברותם במפלגה הנכונה וכדומה, כל מדינה ותרבות התור הנוהגת בה.
קיימות תקופות היסטוריות ש"תורים" מוזכרים כמאפיין בולט בהן, בהיותן מלוות בתורים בממדים גדולים. כך לדוגמה ידועות התקופות בברית המועצות שסבלה תקופות ממושכות מרעב המוני, כמו הרעב של תחילת שנות השלושים; ואחד המאפיינים של הכלכלה המתוכננת הביאה לחלוקת מזון בסיסי, כשבמוקדי החלוקה השתרכה האוכלוסייה בתורים ארוכים.
דוגמה נוספת היא תקופת הצנע בישראל שהייתה תוצאה של מדיניות קיצוב שחלק מרכזי בה היה ההקצבה היומית לנפש. חיי היום יום כללו אז המתנה בתורים ארוכים כדי לקבל מזון בסיסי.
בחוקי מדינת ישראל.
אחדים מחוקי מדינת ישראל מעניקים עדיפות בתור לאוכלוסיות שונות:
כבעיה הנדסית וניהולית.
אורך התור הוא תופעה אקראית, שאורכה משתנה בהתאם למספר דורשי השירות ברגע נתון ומספר העמדות המשרתות אותם. הקצאת נותני שירות רבים, שיבטיחו היווצרות של תור בהסתברות נמוכה ביותר, פירושה הקצאה לא כלכלית של נותני שירות. הקצאת נותני שירות מעטים מדי פירושה רמת שירות נמוכה, שעלולה לגרום למעבר דורשי השירות אל המתחרים (כאשר יש מתחרים).
לפיכך בכל תכנון של אתר המספק שירות יש להביא בחשבון את התור שעלול להיווצר בו, ולהיערך בהתאם. ההיערכות תיעשה בשתי רמות:
במקרים מורכבים של תורות נעשה שימוש בתוכניות סימולציה, המנסות לדמות את התורים שייווצרו, כך שניתן יהיה להגיע לתכנון אופטימלי של השירות. התורה המתמטית העוסקת בתורים היא תורת התורים.
במקומות שבהם כבר בשלב התכנון ידוע שהם מועדים להיווצרותם של תורים (לפחות בחלק מזמן פעולתם), נעשית היערכות שמטרתה לצמצם את הנזק שבתור, ולעשות את ההמתנה נוחה במידת האפשר. דוגמאות:
במשק ההופך תחרותי יותר ויותר, טיפול נאות בתורים עשוי להיות קריטי להצלחתו של נותן השירות. דוגמה לכך הוא התור למכשיר טלפון. עד לתחילת שנות השבעים, שבהן שירות הטלפון בישראל ניתן על ידי מונופול, זמן ההמתנה לקו טלפון נמדד בשנים. ככל שגברה התחרות בתחום זה, ולרשות הציבור הועמדו חלופות נוספות ליצירת קשר טלפוני, התקצר זמן ההמתנה, עד שכמעט ונעלם כליל.
במערכות מחשב.
במערכות מחשב גדולות, המשרתות משתמשים רבים, נוצרים תורים רבים, כאשר אחד ממשאבי המחשב נדרש לספק שירות למשתמשים אחדים בו זמנית. תורים מתקיימים במחשב מרכזי (מיינפריים) המשרת משתמשים רבים, וגם ברשת מחשבים, שבה שרת המשרת מחשבים אישיים רבים. דוגמאות לתורים:
הטיפול בתורים מסוג זה הוא תפקיד מרכזי של מערכת ההפעלה, ומהווה אחד הקריטריונים לבחירתה של מערכת הפעלה. בדומה לתור אנושי, גם בתור במערכות מחשב נדרשת לפעמים התערבות לשינוי סדרי העדיפויות בתור. התערבות זו עשויה להיות מתוכננת מראש, למשל מתן עדיפות למשימות קצרות על-פני משימות ארוכות, או בהתאם לדרישה נקודתית של משתמש הזקוק לעדיפות.
הזמן החולף מרגע שהמשתמש במערכת מחשב מציג דרישה כלשהי למערכת זו ועד הרגע שהוא מקבל מענה לדרישתו, מושפע מהזמן המוקדש לעיבוד הדרישה ומהזמן שהדרישה ממתינה לעיבוד בתורים השונים המתנהלים במערכת המחשב. בעת עיצוב הארכיטקטורה של מערכת מחשוב יש להביא בחשבון עניין זה. דוגמה: אין טעם להגביר את עוצמת המעבד של המחשב, כאשר צוואר הבקבוק הפוגע בזמן תגובה הוא מדפסת איטית שבה מצטבר תור ארוך של הדפסות.
בקרב בעלי החיים.
המתנה בתור מקובלת בעיקר בקרב בני אדם, או עצמים המתופעלים על ידי בני אדם (כגון מכוניות ברמזור), אך יש גם המתנה בתור אצל בעלי חיים: הביזון האמריקני נוהג לשפשף את גופו בגזעי עצים כדי להקל על עצמו את הכאב שגורמים לו גירוי בעור ועקיצות חרקים. במקומות שבהם העצים מועטים, יש והביזונים נערכים בשורה ומחכים אחד-אחד לתורו. תופעת התור נצפתה גם אצל קיפודני נמלים אוסטרליים, אשר בתחילת תקופת החיזור מסתדרים בשיירה של עד עשרה פרטים ועוקבים אחר נקבה. השיירה מסודרת בתור, שהולך ומתקדם אחרי הנקבה.
חסידות חבד
הגולם מפראג
אגדת הגולם מפראג היא אגדה עממית יהודית המספרת על גולם שנוצר בידי רבי יהודה ליווא, המהר"ל מפראג, בן המאה ה-16, על מנת למנוע עלילות דם מבית היוצר של קהילות הנוצרים באירופה נגד היהודים.
יהדות.
על פי המסופר, הגולם שימש את יוצרו כשליח נאמן והטיל אימה על מפיצי עלילות דם נוראות נגד היהודים. מדי ערב שבת נהג הרב להוציא את רוח החיים מתוך הגולם מחשש פן יחלל זה את השבת, והגולם היה מוטל כגוש חומר עד צאת השבת. באחד מימי השישי שכח הרב להוציא ממנו את רוח החיים, והגולם חילל את השבת וסיכן את הגויים שחיו בעיר. הרב רדף אחריו והשיגו מחוץ לפתח בית הכנסת העתיק "אלטנוישול" בפראג. שם הוציא ממנו את רוח החיים, והגולם התנפץ לרסיסים. על מצחו של הגולם היו חקוקות האותיות "אמת", וניטרולו התבצע על ידי מחיקת האות א' כך שהכיתוב הפך ל"מת". לפי האגדה נותרו שרידי גופו מונחים בעליית הגג של בית הכנסת עד ימינו אלה.
מקורות האגדה.