את עיקר הצלחתו כמאמן השיג כאשר העלה את הפועל לוד לליגה הלאומית ב-1982, לראשונה מזה 17 שנים. ביוני 1984 חזר לאמן את הפועל לוד, אולם עזב באוקטובר עקב מחלוקת על תנאי שכר.
בשנת 1993 אימן את הפועל רמת-גן גבעתיים.
חיים אישיים.
קפיטולניק היה נשוי לסטנדאפיסטית יעל קפיטולניק, שבהופעותיה נהגה לספר על חיי הזוגיות של השניים. לזוג שלושה ילדים, ששניים מתוכם גם היו כדורגלנים.
לאחר מאבק במחלה קשה, נפטר קפיטולניק ביוני 2014 בגיל 77, חודש וחצי לאחר פטירתו של חברו להכח רמת גן - לופא קדוש.
אהרון קפיטולניק
ציר הזמן המקראי
ציר הזמן המקראי נדון בספרות היהודית לאורך השנים, במטרה ליצור רצף כרונולוגי לאירועים שתוארו בתנ"ך.
התאריכים שבטבלה שלהלן הם משוערים והתבססו על התיאור המקראי שבתנ"ך, ספרות חוץ מקראית, משנה, תלמוד, הספר סדר הדורות (ספר שחובר בשנת 1769 על ידי הרב יחיאל בן שלמה היילפרין).
מצעד סוף השנה של בילבורד הוט 100 לשנת 2019
מצעד סוף השנה של בילבורד הוט 100 לשנת 2019 הוא רשימת השירים לסיכום שנת 2019 של הבילבורד הוט 100, שפורסמה ב-5 בדצמבר 2019. דירוג המצעד מבוסס על נתוני השמעות ברדיו ועל נתוני מכירות שנאספו לאורך שנה. כמו כן, הוא מחושב לפי נתוני המכירות שנאספו מה-24 בדצמבר 2018 עד 16 בנובמבר 2019.
הבהלה האדומה (1918–1920)
"הבהלה האדומה" (באנגלית: Red Scare) הוא כינוי לתסיסה אזרחית אלימה, שהתרחשה בארצות הברית בין השנים 1918–1920 וגררה עמה חשש מקריסת ארצות הברית למהפכה קומוניסטית או אנרכיסטית. הבהלה האדומה החלה עקב תסיסה אזרחית, עליית הלאומנות האמריקאית ומהפכת אוקטובר ברוסיה, שהעלתה לשלטון את הבולשביקים באחרונה. הבהלה סומנה תחילה בשביתות ממושכות של פועלים כמו גם שוטרים, הובילה עם הזמן לפרעות אלימות וללינצ'ים שהתבססו על שנאה גזעית ולבסוף גם לסדרת רציחות ומאסרים המוניים של פעילים סוציאליסטים ברחבי ארצות הברית. חוסר הפעילות של ממשל וודרו וילסון במהלך הבהלה האדומה היה גורם מרכזי בניצחון המפלגה הרפובליקנית תחת וורן הרדינג במהלך הבחירות לנשיאות בשנת 1920.
במהלך הבהלה האדומה ארגונים אנרכיסטים ביצעו סדרת פיגועי טרור ממושכים כמו גם עלייה בהשפעתו של הקו קלוקס קלאן. במהלך המשבר, התובע הכללי של ארצות הברית, אלכסנדר מיטשל פאלמר, הנהיג מדיניות חירום לאומית נגד ארגונים פוליטיים רדיקליים שכללה חקר בלתי-חוקי של פרטים אישיים אחר אזרחים אמריקאים, מעצרים המוניים ועוד. מהגרים בעיקר מדרום אירופה הואשמו בהפצת האידאולוגיות הרדיקליות ומדיניות הממשל האמריקאית נטתה לאחר הבהלה נגד הגירה, בעיקר מאירופה, לארצות הברית. כאמור, הבהלה האדומה התרחשה במקביל לתסיסה חברתית ממושכת ובמהלכה הועברו בממשל התיקון ה-18 והתיקון ה-19 לחוקת ארצות הברית. החשש מפני התנועות הרדיקליות שומש כדי להצדיק את ההדחקה של חופש הביטוי.
לאחר הבהלה האדומה, ארגוני פועלים כגון מפלגת הלייבור האמריקאית דוכאו והוטלו תחת פיקוח ממושך מצד הממשל. האירועים גררו את הקמתו של ארגון ה-FBI אשר הוקם בשנת 1921 תחת מנהלו של ג'ון אדגר הובר, שהיה מאוכפי החוק המרכזיים במהלך הבהלה האדומה. בשנת 1919 נרצחו מעל 150 אזרחים בפיגועי טרור שבוצעו בידי אנרכיסטים. לאורך הבהלה נעצרו מעל 3,000 פעילים פוליטיים מתוכם 500 מן המורשעים גורשו מארצות הברית. בין המורשעים היו מנהיגים של ארגונים רדיקליים ובהם לואיג'י גָלֶאַני, יוג'ין דבס, ג'ון ריד ועוד. אירועי הבהלה האדומה עוררו מצב של חשש אזרחי ממושך בארצות הברית מפני ארגוני שמאל קיצוניים, אנרכיסטים, סוציאליסטים וקומוניסטים למיניהם, אשר חוזק עם הזמן והגיע לשיאו במהלך המלחמה הקרה.
ראייתיות
ראייתיות (או: אבידנציאליות) היא תחום מחקר בבלשנות, העוסק בעדויות הניתנות למבעים שפתיים, כלומר בהיעדר או בקיום סימוכין שפתי, ובסוגים שונים של סימוכין כזה. אבידנציאל הוא רכיב תחבירי (סופית, תחילית או מוספית אחרת) שמעידה על סימוכין (אבידנציאליות, evidentiality, בלועזית).
הקדמה.
כל שפה אנושית כוללת אמצעים להביע את מקור המידע ורמת הוודאות למבעים. שפות אירופאיות (דוגמת שפות גרמאניות ושפות רומאניות) ושפות שמיות מציעות את האמצעים:
ישנן שפות המכילות רכיב דקדוקי ייעודי לראייתות. רכיב זה נדרש למימוש בכל מבע משפטי, בדומה למין דקדוקי במרבית המשפטים בשפה העברית. הרכיבים המוצעים מעלה הם אופציונליים, ולרוב אינם מביעים ראייתות בתור תפקידם העיקרי. לפיכך, הם אינם מתפקדים בתור קטגוריה תחבירית.
ניתן לתרגם את הרכיב התחבירי לעברית בהתאמה באמצעות: "אני רואה ש...", "אני שומע/ת ש..., אני חושב/ת ש..., כפי שאני שומע/ת, כפי אני רואה, למיטב הבנתי, אומרים ש..., נאמר ש..., נראה ש..., נשמע לי ש...", "מתברר ש...", "ברור ש..." וכדומה.
אלכסנדרה אייכנבלד () (2004) מדווחת שכרבע מהשפות האנושיות כוללות סוג כלשהו של אבידנציאל תחבירי. היא מוסיפה כי למיטב ידיעתה, לא נערך מחקר על אבידנציאלים בשפות סימנים. מחקר ראשון בנושא נערך על ידי לאורה מאזוני על שפת הסימנים האיטלקית.
שפות רבות שכוללות אבידנציאל דקדוקי מסמנות זאת בנפרד מסימוני זמן ואספקט, וכן בנפרד ממודאליות אפיסטמית (אופן הערכת המידע בידי השומע, היינו האם המידע וודאי, אמין, סביר וכו').
ראייתות דקדוקית ניתנת לביטוי בשפות שונות באמצעים מורפולוגיים שונים. לדוגמה, ביפנית קיימים אבידנציאל יסיק (inferential evidential) ואבידנציאל מדווח (reportative evidential). שני האבידנציאלים ממומשים בשפה בתור סופיות על פעלים פרדיקטיביים, וכן בתור שמות עצם שעברו תהליך הידקדקות.
דוגמה נוספת מגיעה מהשפה פומו המזרחית. בשפה זו ישנם ארבעה אבידנציאלים שממומשים כסופיות לפעלים:
לשימוש בראייתיות יש השלכות פרגמטיות בשפות שלא מסמנות אותה בשונה ממודאליות אפיסטמית. לדוגמה, ייתכן כי סביבת אדם שהוגה אימרה שגויה תקטלג אותו כשוגה, אך אם אותו אדם יהגה את אותה האימרה בצירוף עדות ראייה (לדוגמה בשימוש אבידנציאל של ידע ישיר), הסביבה עשויה לקטלג אותו כשקרן.
ישנן שפות בהן סמנים אבידנציאלים משמשים למטרות נוספות דוגמת דעת הדובר כלפי אמרה, או רמת האמונה שלו בה. לרוב, אבידנציאל המעיד על ידע ישיר עשוי להעיד גם על כך שהדובר בטוח בנוגע לדבריו. שימוש באבידנציאל עקיף, דוגמת אבידנציאל המעיד על שמועה או על הסקה, עשוי להעיד על כך שהדובר אינו בטוח בנוגע לאימרה, או שאיננו לוקח אחריות על אמיתותם של הדברים. לפיכך, אבידנציאל המעיד על שמועה עשוי לתת נימה של "כך אומרים, אני לא אחראי לנכונות הדברים".
אבידנציאלים יכולים גם לשמש ל"הסטת אשמה" מאימרה. בעבודת הדוקטורט שלו על נאנטי, שפה אמזונית פרואנית, לב מיכאל מתייחס לדוגמה בה נערה צעירה נכווית בטעות, וחבר קהילה שואל את אם הנערה על נסיבות האירוע. האמא משתמשת באבידנציאל 'ka', שמתרגם לעברית ל'סביר ש', כדי להסיט את האשמה על טעות הנערה.
ישנן שפות בהן קיימים שימושים הגובלים באבידנציאליות. לדוגמה, בצרפתית ניתן להשתמש בצורות נטייה מסוימות של הפועל להבעת סוגים של ראייתיות. השימוש במודוס תנאי לאחד משלוש המטרות: תנאים, עתיד-מהעבר, ושמועות, צרפתית עיתונאית לעיתים תכופות מבדילה בין "Il a reconnu sa culpabilité" ובין "Il aurait reconnu sa culpabilité". שני הביטויים מתרגמים ל "הוא הודה באשמה", אך עם השלכה של ודאות עבור הביטוי הראשון, ועם השלכה של "כך נאמר" עבור השני. תופעה דומה מתרחשת בספרדית: "Él ha reconocido su culpa" לעומת "Él habría reconocido su culpa" ובפורטוגזית: "Ele reconheceu sua culpa" לעומת "Ele teria reconhecido sua culpa".
סוגי ראייתיות לפי אייכנבלד.
אייכנבלד (2004) מתארת טיפולוגיה שמבחינה בין שני סוגים כלליים של סמנים אבידנציאליים:
הסוג הראשון (העקיף) מעיד האם קיים סימוכין למבע כלשהו, אך אינו מציין את סוג הסימוכין. הסוג השני מציין את סוג הסימוכין (לדוגמה: האם הסימוכין הוא על בסיס מידע ראייתי, על בסיס שמועות, או על בסיס הסקה)
סמן עקיף ("type I").
"מערכות עקיפות" (באנגלית: "Indirectivity systems" או "inferentiality systems") נפוצות בשפות אורליות ובשפות טורקיות. שפות אלו מעידות האם הסימוכין קיים עבור מקור מידע כלשהו, ובכך מנגידות בין מידע "ישיר" (מידע שמובע בפני הנמען ממקור סמכות ראשוני) לבין מידע "עקיף" (מידע שמובע בפני הנמען ממקור שני). בשונה ממערכות בעלות סמן ראייתי, סמן עקיף לא מעיד על מקור המידע. בין אם המידע הגיע משמועות, ממידע ויזואלי או מהסקה, הדבר לא מתבטא בתחביר. עם זאת, מספר שפות טורקיות מבחינות בין "סמנים עקיפים מדווחים" לבין "סמנים עקיפים בלתי-מדווחים". לדוגמה, בפעלים בטורקית:
במילה הטורקית "geldi", הסופית הבלתי מסומננת "di-" מעידה על השימוש בזמן עבר. חוסר-מסומננות המורפמה מתבטא בחוסר ביטוי של קיום או היעדר סימוכין לטענה.
במילה "gelmiş", הסופית "miş-" גם כן מעידה על שימוש בזמן עבר, אך באופן עקיף. ניתן לתרגם את משמעות סופית זו לעברית באמצעות הביטויים: "בוודאי", "ככל הנראה" או "למיטב הבנתי".
סמן ראייתי (type II").
"מערכות ראייתיות" מגדירות את טיב הסימוכין שתומכים את המבע. סוגי הסימוכין בשפה נתונה יכולים להתחלק לקטגוריות כגון:
טיפולוגיה של מערכות ראייתיות.