בשנת 2012 יצאה עם המוזיקאי סקרילקס. באותה שנה יצאה גם עם המוזיקאי קלווין האריס. מפברואר 2013 יצאה עם בסיסט להקת מקפליי, דאגי פוינטר. ב-7 באוגוסט 2018 התארסה לבן זוגה קספר ג'ופלינג עמו ניהלה זוגיות מ-2016, וב-31 באוגוסט 2019 הם התחתנו ביורק מינסטר. גולדינג, שהתחנכה ללא דת, התנצרה לרגל הנישואין. ב-29 באפריל 2021 נולד לזוג בן ראשון.
גולדינג עוסקת רבות בכושר גופני, בין היתר ריצה ואגרוף. ב-2013 השתתפה בחצי מרתון של חברת Nike בארצות הברית. היא מנהלת אורח חיים טבעוני. גולדינג פועלת ועוסקת רבות בנושאים כגון איכות הסביבה, ההתחממות הגלובלית, עוני ומחוסרי בית. מדי שנה מקיימת את אירוע הצדקה "Streets of London" בו מופיעה לצד אמנים נוספים במטרה לגייס כסף למחוסרי בית. בנוסף תרמה רבות לאירוע "Children in Need" של BBC המגייס כספים לילדים החיים בעוני וקיפוח. ב-2017 קיבלה פרס מנהיגות גלובלית מידי קרן האומות המאוחדות על פעילותה למען צדק חברתי ואיכות הסביבה וב-2018 הצטרפה לקרן בתור שגרירה של רצון טוב.
גולדינג היא צמחונית מאז 2012, וב-2018 אף עברה לטבעונות.
בית היוצר
בית היוצר (אקו&quot;ם)
בית היוצר הוא מיזם של אקו"ם לקידום אמנים צעירים בתחום המוזיקה בישראל מיוזמתו של יוריק בן דוד. מרכז ההופעות של בית היוצר נמצא בנמל תל אביב ומשמש להופעות, סדנאות, חזרות, כיתות אמן ויצירה מוזיקלית וספרותית מקורית.
המיזם מציע לאמנים נבחרים בתחילת דרכם אולם הופעות כולל כל השירותים הנלווים (סאונד, תאורה, יחסי ציבור ושיווק), כאשר ההכנסות מן ההופעה ממכירת כרטיסים (במחירים מוזלים) מועברים כולם לאמנים, ללא דמי תיווך. לפני שנחנך האולם בנמל תל אביב (בספטמבר 2012) הופקו ההופעות באולם צוותא, בית סוקולוב ותיאטרון הסימטה.
פינחס שיפמן בן סירה
Open Sound Control
Open Sound Control (בקיצור: OSC) הוא אמצעי להעברת הודעות בין מחשבים, סינתיסייזרים ושאר התקני מולטימדיה.
OSC מבטיח תקשורת אמינה, מהירה, גמישה, בעלת טווח רחוק והעברת מסרים באופן סימולטני בזמן אמת.
OSC פותח במרכז למחקר CNMAT על ידי אדריאן פריד ומאת וורייאת', במטרה ליצור ממשק תקשורת פשוט בין מכשירים.
מטרתו של הפרויקט הייתה לפתח משהו דומה, אך באותו הזמן גם מתקדם ונגיש יותר ממידי.
היתרונות הבולטים של OSC על MIDI הם רזולוציה גבוהה יותר, אפשרות תקשורת בטווחים רחוקים יותר, סביבת מפתחים מזמינה והתבססות על ממשקים אוניברסליים (כמו ethernet ו-USB).
בתשתית רשתות, OSC מבוסס על פרוטוקול (UDP) ובתשתית USB, הנתונים מועברים בפרוטוקול SLIP.
בנוסף, לאור העובדה ש-OSC עובד על תשתית רשתות, ניתן לעבוד גם בתקשורת אל-חוטי Wi-Fi.
תכונות.
קיימים עשרות יישומים ל-OSC, ביניהם עיבוד קול, תמונה וודיאו בזמן אמת, כלים אינטראקטיביים ברשת, תוכנות סינטיסייזר, מגוון רחב של שפות תכנות וההתקנים.
OSC, השתלב בין היתר בסביבות כמו מוזיקה במחשבים, רובוטים, וידאו, תאורה ומייצגים חזותיים.
עיצוב.
פקודות OSC כוללות תבנית כתובת, מחרוזת סוג, טיעונים ומשך.
השימוש בישראל.
בארץ אין שימוש רחב לשיטה והיא כמעט ואיננה מוכרת.
השימוש בבקר ארדואינו הולך וגדל בזכות הדרך הפשוטה והזולה בה הבקר עובד.
עידית סולקין
עידית סולקין (נולדה ב-10 במאי 1973) היא מוזיקולוגית, מוזיקאית ומרצה ישראלית. כותבת ומלחינה פזמונים ושירי משחק לילדים, מתמחה בקשר שבין פעילות מוזיקלית להתפתחות הילד.
ביוגרפיה.
סולקין נולדה בשנה האזרחית 1973 לעדי סולקין ואסתי סולקין, שניהם עוסקים בחינוך. גדלה בתל אביב. התגייסה לצה"ל ושירתה במשרד הביטחון.
קריירה.
כמוזיקולוגית ואשת חינוך.
סולקין בעלת תואר ראשון במוזיקולוגיה ותואר שני בייעוץ חינוכי מאוניברסיטת תל אביב, תעודת הוראה במוזיקה ממכללת לוינסקי לחינוך, תואר שלישי במדעי המוזיקה מאוניברסיטת בן-גוריון בנגב ופוסט דוקטורט בתקשורת בדגש על מדיה וילדים. הדוקטורט של סולקין התבצע במעבדה לחקר המוזיקה והתמקד בהשפעות של מוזיקה על התפתחות מוטורית, חברתית וקוגניטיבית של ילדים. מחקר הפוסט-דוקטורט שלה עוסק בהשפעות המדיה על מרחב הילדות וההורות.
סולקין לימדה 9 שנים במחלקה לאמנויות בחטיבת מדעי המוזיקה ולאחר מכן לימדה במחלקה לתקשורת באוניברסיטת בן-גוריון בנגב. מעבירה קורס להכשרת מורות לריתמיקה במכללת "דעת - מוזיקה ושילוב אמנויות" ומלמדת במכללה האקדמית לחינוך גבעת וושינגטון.
סולקין חברה בעמותת "הפורום הדיגיטלי – שומרים על הילדים ברשת" ובמסגרתה היא מרצה בימי עיון ומעבירה הכשרות לאנשי מקצוע; בשנת 2019 הצטרפה למחאת הורים שיצאו נגד מילות השיר והקליפ הפרובוקטיבי "מים" של דודו פארוק.
כמוזיקאית.
סולקין כותבת ומלחינה פזמונים ושירי משחק לילדים, יצירותיה עוסקות בקשר שבין פעילות מוזיקלית להתפתחות הילד. במהלך השנים הוציאה 11 אלבומים מוזיקליים ו-3 תקליטורי DVD של תוכניות ילדים שכתבה והפיקה. סולקין שיתפה פעלולה עם המעבד והפסנתרן הישראלי דוד סופר במספר אלבומים וקטעים מתוך התוכניות שלה שודרו בערוץ "הופ" ו-"לולי".
חיים אישיים.
סולקין נשואה ואם לשלושה ילדים, מתגוררת בתל אביב.
קישורים חיצוניים.
כתבות
אפקט ארובה
אפקט ארובה (באנגלית: Stack effect, Chimney effect, או Flue-gas stack) הוא הכינוי לתופעה פיזיקלית תרמודינמית של הסעת חומר גזי, בעיקר אוויר וגזי בעירה ושרפה בתוך בניינים וארובות. הכוח המניע לתנועת הגז הוא ציפה הנובעת מהפרש בצפיפות החומר והלחות בין הפנים והחוץ של המבנה. ככל שהפרש הטמפרטורות גדול יותר וככל שהמבנה גבוה יותר, הכוח חזק יותר. התופעה מסייעת לאוורור טבעי, ולבעירה. תופעה דומה בנוזלים נקראת בשם תרמוסיפון.
הסבר התופעה.
הכוח המניע הוא הציפה של גז חם על פני הגז הקר. ברוב החומרים צפיפות החומר יורדת עם עליית הטמפרטורה, כתוצאה הזורם הקל יותר עולה למעלה בכוח ששיעורו יחסי ישר להפרש בצפיפות החומר. הפרש הלחצים בין תחתית הארובה לאוויר שבחוץ נקבע על ידי משוואת ברנולי:
formula_1
כאשר:
במהירות נמוכה, שינוי הלחץ הוא:
formula_3
כאשר:
בתחום הטמפרטורות ולחצים המצויים בארובה או בבניין, כולל במקרה שרפה, ז"א לחץ של 1 עד 5 אטמוספירות, טמפרטורה של 0 עד 700 מעלות צלזיוס, האוויר מתנהג בקירוב טוב כמו גז אידיאלי ולכן:
formula_6
כאשר:
ומתקבל
כאשר:
נציב (במערכת היחידות הבינלאומית):
(במדריך ASHRAE
במקום 3474 רשום 3460)
הספיקה נקבעת על ידי הנוסחה:
ערך אופייני של C בארובות הוא 0.6 עד 0.7
הנוסחאות לא כוללות השפעות של שינוי הלחץ החיצוני, של חימום או קירור של הארובה או צינורות, של רוחות ועוד. במקרה של ארובות גבוהות או לחצי שרפה גבוהים, הנוסחאות שימושיות רק כקירוב.
שימושים ויישומים.
ארובות.
ארובה משמשת לשני תפקידים בו זמנית, האחד לסלק גזים שרופים ועשן מקמינים, תנורים, כבשנים, מנועים ועוד. והשני, משיכת האוויר המשמש לבעירה. עוצמת המשיכה היא לפי הנוסחאות דלעיל. במקרים רבים הארובה היא הכוח המניע היחיד לאספקת אוויר לבעירה. שימוש במפוחים ומשאבות מצמצם את תפקיד הארובה כמניע לאספקת האוויר.
ככל שהארובה גבוהה יותר, משיכת האוויר חזקה יותר. ארובות בגובה של מאות מטרים נבנות משיקולי איכות הסביבה, כדי שהגזים השרופים יתפזרו טוב יותר.
ארובות בדרך כלל עטופות בבידוד תרמי, וזאת כדי שהגז בארובה לא יתקרר. כפי שרואים בנוסחאות, המשיכה של הארובה גבוהה ככל שהטמפרטורה בתוך הארובה גבוהה יותר. קירור הגז בארובה עלול להביא להיפוך כיוון הזרימה, עד כדי כניסת גזים שרופים חזרה לחלל הבעירה או לחדר בו נמצא הקמין.
החתך האופייני לארובות גבוהות, הולך וקטן עם הגובה, הארובה נראית כמו קונוס קטום. התכנון הזה נובע משיקולים של מכניקת הזורמים ותרמודינמיקה, וגם, במידה פחותה, משיקולים של חוזק המבנה. הגז עולה בארובה אל האוויר הפתוח, שהוא בלחץ נמוך יותר מאשר בבסיס הארובה, ירידת הלחץ גורמת לקירור האוויר, ובהתאם אפקט הארובה נחלש. הצרת החתך שומרת על הלחץ כך שהטמפרטורה לא תרד עד כדי פגיעה ביעילות הארובה.
בניינים.
מכיוון שבניין בדרך כלל אינו אטום, הרי שבמזג אוויר חם תיווצר תנועת אוויר מחלקו התחתון של הבניין אל עבר הגג
התופעה מורגשת במיוחד בימים חמים – תנועה של אוויר חמים במעלה המדרגות.
המבנה האופייני של חאן (מבנה) נועד להשיג אוורור טבעי. החאן סגור מכל הצדדים. השמש מכה על חצר החאן, האוויר החם עולה ויוצא מתחום החאן, כי מעל החצר אין גג, ובמקומו, מהפתחים בקומת הקרקע, בהיקף החאן, נכנס אוויר המגיע מחוץ לחאן. משב הרוח מקל על עומס החום.
התפשטות אש ועשן.
תכנון בניינים לבטיחות אש ולמקרי שרפה חייב להתחשב בתופעה.
פייר ניראק
נפתלי כהן (1893/1898 – 1960), שנודע בשם העט פּיֶיר נירָאק (Pierre Neyrac), היה סופר יהודי צרפתי יליד היישוב היהודי בישראל, רופא במקצועו.
ביוגרפיה.
נפתלי כהן נולד בשנת 1893 בצפת, בנם הבכור של שרה לבית ליאון וד"ר אליהו (אליאס) כהן. אביו היה מראשוני הרופאים ילידי ארץ ישראל ביישוב, רופא בצפת והגליל ורופא המושבה פתח תקווה. אבי-אביו, ר' מיכל הכהן, היה מדפיס ועיתונאי בירושלים", ממייסדי העיתון העברי הראשון בארץ ישראל, "הלבנון", וממייסדי שכונת נחלת שבעה.