באופן כללי שי נהנה מתמיכה בצמרת השלטון והצליח להגדיל את סמכויותיו. עם זאת, בשנת 2019 ובתחילת שנת 2020 נאלץ ג'ינפינג להתמודד עם שרשרת אירועים שהחלישו במידה מסוימת את התמיכה בו, ביניהם מלחמת סחר עם ארצות הברית, כאמור המהומות בהונג-קונג ותהודה תקשורתית עולמית על מחנות ריכוז שהקימה ממשלתו במחוז שינג'יאנג לתושבים האויגירים, החמרת הלחץ הממשלתי על הרפובליקה הסינית בטאיוואן והתפרצות נגיף הקורונה, שאפילו עוררה קולות מחאה נדירים מתוך מפלגת השלטון.
מדיניות פנים.
בדצמבר 2012, שי ביקר בגואנגדונג במסע הראשון שלו מחוץ לבייג'ינג מאז שנכנס לתפקידו כמנהיג המפלגה. הנושא העיקרי של המסע היה קריאה לרפורמות כלכליות וחיזוק הצבא. שי ביקר בפסל של דנג שיאופינג, דבר שעורר השוואות בין הביקור של שי לביקורו של דנג עצמו בדרום המדינה ב-1992, בו קרא דנג לרפורמות כלכליות לאחר שמנהיגי המפלגה השמרנים יותר עיכבו רבות מהרפורמות שניסה לקדם לאחר אירועי כיכר טיין-אן-מן. במהלך המסע שלו, שי הזכיר פעמים רבות את הסלוגן שלו – "החלום הסיני", והסביר: "ניתן לומר שהחלום הוא אומה חזקה. ועבור הצבא, זה חלום של צבא חזק". מסעו של שי התבלט בפשטות, שחרגה מהמסורת של מנהיגי סין במסעותיהם. במקום לנסוע בלימוזינות, שי נסע בוואן גדול. במקום לאכול במסעדות, שי אכל את ארוחותיו במלון בו שהה. ובניגוד לנהוג, לא עצר את התנועה בנתיבים שבהם השתמש.
שי נבחר לנשיא הרפובליקה העממית של סין ב-14 במרץ 2013, בהצבעה של הקונגרס הלאומי העממי בבייג'ינג. תוצאות ההצבעה היו 2,952 בעד, אחד נגד ושלושה נמנעים. הוא החליף את חו ג'ינטאו, לאחר שזה כיהן שתי קדנציות. שעות אחדות לאחר בחירתו שוחח בטלפון עם ברק אובמה, נשיא ארצות הברית, על אבטחת מידע וקוריאה הצפונית. בשבוע הראשון לנשיאותו ביקר שי ברוסיה, טנזניה, דרום אפריקה וקונגו. כמו כן אירח את מזכירי האוצר והמדינה האמריקניים.
בתקופת שלטונו קידם שי מיזם רחב היקף של "דירוג חברתי" של אזרחי סין שקובע במידה רבה את יחס המדינה לכל אזרח על פי קריטריונים מסוימים כמו מידת הציות לחוק או חבריהם. בנוסף, קידם מספר מהלכים אנטי-נוצרים כמו הרס כנסיות והחלפת צלבי ישו בדיוקנאות שלו עצמו. ממשלו של שי יצא במערכה נגד השחיתות המדינית ובמהלך תקופת שלטונו נעצרו מספר מאות חברים במפלגה הקומוניסטית באשמה שהם מושחתים. בשנת 2015 הוא קידם מבצע לדיכוי פעילי זכויות האדם.
החל משנת 2021, הוכנסו לחומרי הלימוד עקרונותיו הפוליטיים במטרה שיילמדו מבתי הספר היסודיים ועד האוניברסיטאות. חוקרים שונים שהתראיינו לתקשורת הגדירו את התופעה כחיזוק פולחן אישיות סביב שי.
מסמך מספר 9 והרחבת סמכויות.
בתחילת כהונתו של שי ייצג תדמית של ליברל ותומך ברפורמה חברתית וכלכלית. התדמית הזאת התנפצה במהלך שנת 2013 כאשר הודלף אל מחוץ למעגלי המפלגה הקומוניסטית "מסמך מספר 9 - אודות המצב הנוכחי בתחום האידאולוגי". במסגרת המסמך, שנכתב בידי שי, רשם האחרון לחברי המפלגה הבכירים מהן שבע הסכנות הגדולות לממשל הקיים שעלולות לצוץ מהתחום האידאולוגי. מדליף המידע, עיתונאי, נשלח למאסר על הדלפת סודות מדינה. להלן שבע הסכנות ליציבות הממשל לפי שי:
הממשל הסיני מחולק בפועל בין נשיא הרפובליקה העממית של סין; שהוא ראש המדינה הסמלי והמנהיג העליון של סין, המנהיג בפועל של המפלגה הקומוניסטית אשר פועל רבות מאחורי הקלעים. מאז מותו של דנג שיאופינג שני המוסדות הונהגו בידי אותו האדם. ישנו סעיף בחוקה הסינית המגביל כהונת נשיאים ותחת הנהגתם של הנשיאים ג'יאנג דזה-מין וחו ג'ינטאו, השניים ירדו מתפקיד המנהיג העליון עם סיום כהונתם כנשיאי סין. ב-11 במרץ 2018 ביטל הקונגרס את הסעיף בחוק המגביל את כהונת הנשיא (וסגנו) לשתי קדנציות בנות חמש שנים כל אחת בלבד, כך ששי יוכל לכהן כנשיא סין ללא הגבלת זמן. פעולה זאת הביאה להשוואתו לבעל הסמכות הגדולה ביותר בסין מאז מאו צ'ה טונג, מייסדה של הרפובליקה העממית. במקור, מאז ימי שלטונו של דנג שיאופינג חלה ליברליזציה כלכלית וחברתית מוגבלת אך עלייתו של חו ג'ינטאו מטעם הפלג השמרן יותר במפלגה הקומוניסטית הוביל לחיזוק הריכוזיות השלטונית ולהשפעת מוסד המדינה על חיי הפרט. שי ממשיך את מדיניותו של קודמו ג'ינטאו בכל הנוגע לחיזוק אחיזת המפלגה בשלטון.
סמכותו והשפעתו של שי התחזקו ב-2021 כאשר המפלגה העבירה החלטה היסטורית בנובמבר שסקרה את "ההישגים הגדולים והניסיון ההיסטורי" שלה ב-100 השנים לקיומה והציגה גם תוכניות עתידיות. הסקירה כללה שבחים למנהיגותו של שי; יותר ממחצית מהמסמך הוקדש להישגים תחת שי בתשע השנים שבהן הוביל את המפלגה, כמו הפחתת העוני וריסון השחיתות. זו הייתה ההחלטה השלישית בלבד מסוגה בתולדות המפלגה - השתיים הקודמות התקבלו תחת מאו ודנג - והיא העלתה את מעמדו ויוקרתו של שי, והבטיחה שהוא ייראה כדמות משמעותית בתולדות המפלגה.
תסיסה בשינג'יאנג, הונג–קונג ומונגוליה.
האויגורים הם עם טורקי המתגורר ברובו בשינג'יאנג, המחוז המערבי והגדול ביותר של סין. מזה מאות שנים מבוצעות פעולות בדלנות של תומכי עצמאות. בשנות התשעים נוסדה המפלגה האסלאמית של טורקיסטן, ארגון טרור בדלני אשר פגע רבות בתשתיות הסינים. שי, מאז הפך נשיא, החל לפעול במהרה להסדיר את החוק הסיני על האויגורים. בשנת 2018 התפרסמו ברחבי העולם כתבות וסרטים תיעודיים אשר חשפו את המתרחש אצל אויגורים; אלפי מחנות ריכוז התגלו וחוק כפייה אשר נועד להסדיר את הילודה של האויגורים כמתרחש בשאר סין לפי חוק הגבלת הילודה בסין פגע באוכלוסייה האויגורית האתנית וכמעט מחקה את התנועה העצמאית. אצבע מאשימה נשלחה אל שי והוא הואשם בדיכוי העם האויגורי ובניסיון לגרום לאובדן הזהות התרבותית שלהם. במרץ 2021 הוטלו סנקציות מטעם מדינות מערביות שנועד להביא לסיום האירועים בשינג'יאנג. הסנקציות המבוצעות בידי קנדה, ארצות הברית, הממלכה המאוחדת והאיחוד האירופאי נענו מצד הממשל הסיני כי פעילותו בשינג'יאנג נועדה ל"חינוך מחודש".
המושבה הבריטית של הונג קונג הושבה לידי סין העממית לקראת תחילת האלף השלישי ובהעברת הסמכויות הוסכם בחוזה התקף ל-50 שנה כי סין העממית תותיר אוטונומיה שלטונית בהונג קונג ובכך תוכל המערכת של הממשל האזורי הדמוקרטי להמשיך לפעול. לאורך תקופת שלטונו של שי החלו התערבויות גדולות יותר ויותר בקבלת ההחלטות הפנימית של הונג קונג מצד הממשלה הסינית. ב-9 ביוני 2019 פרצו המחאות בהונג קונג אשר במסגרתם מאות אלפים (ההערכה הכי גבוהה מונה מיליון איש) מתושבי העיר יצאו לרחובות ומחו נגד השלטון הדיקטטורי של סין העממית ובנוסף לכך קראו להתפטרותה של קארי לאם, ראשת הרשות המבצעת של הונג קונג.
המחאות החלו עקב כך שתושב הונג קונג רצח את בת זוגו בטאיוואן, והממשל בהונג קונג אפשר לחקירתו להתרחש בסין העממית, צעד שהיה הקש ששבר את גב הגמל מצדם של המוחים, שהחלו בתגובה לצאת לרחובות. ההרשאה להביא לחקירה בסין העממית, שנלחץ על קבלתה מצד הממשל של שי, תאפשר במקרה הצורך גם חקירות של פוליטיקאים ואנשים שטוענים לביקורת כלפי הממשל הסיני בסין העממית, דבר שפוגע קשות באוטונומיה של הונג קונג ומוביל לפגיעה קשה במערכת החברתית הדמוקרטית במקום.
החקיקה מצד הממשלה של הונג קונג בוטלה, אך המחאות לא פסקו אלא רק התחזקו. שי התיר לשוטרים מסין העממית להתערב בתוך הונג קונג במטרה להביא לסיום המחאות, אך הדבר רק עורר זעם רב עוד יותר בקרב החברה הכללית של הונג קונג. עם ההחרפה וההסלמה של המחאות החלה התערבות של מרכזית של המשטרה הסינית עצמה בהונג קונג בהחלטה אשר נתמכה ואושרה בידי שי עצמו. באותו היום לראשונה נורה אחד מהמוחים מידי אש חייה בטווח קרוב. הירי הוביל להסלמה חריפה בהרבה ביחד עם העובדה שהמוחה, ששרד את הפגיעה בחזהו, הואשם במרידה והושם במאסר בידי הרשויות המקומיות.
ביוני 2020, לאחר שלנוכח ההגבלות עקב התפרצות נגיף 2019-nCoV המחאות המשיכו וכללו התקהלויות נרחבות לזכר אירועי כיכר טיין-אן-מן (1989), הממשלה הסינית החלה להתערב כאשר העבירה חקיקה המחשיבה את הפעילות של המוחים כטרור ופעילות נגד הרפובליקה העממית. ביולי, עם התערבות של המשטרה הסינית נגד המחאות הואשמו חלק מהמפגינים שנתפסו בעבירה על החקיקה החדשה, ובהתאם למעשים שביצעו עלול מאסרם להיקבע לכל החיים. החוק החדש הוביל להיחלשות של המחאות אך לא הביא למיגור המלא שלהן.
לאחר שהמוחים התפצלו בין קיצוניים מתנגדי הממשלה לתומכי המשטרה, המחאות הגיעו למצב של עליות וירידות ברמת האלימות שלהן עם הזמן, ולאחר יותר משנה וחצי המחאות עדיין ממשיכות, נכון לתחילת 2021. בינואר 2021 שי אמר לקארי לאם, שתקופת כהונתה תפוג בשנה הבאה, כי עליית הנהגה הנאמנה למחאות היא הדרך היחידה להבטיח את יציבות העיר, כך נמסר מכלי התקשורת הממלכתיים. במהלך ועידת הווידאו הממשלתית, הנשיא הסיני הוסיף לשבח את לאם. השאלה האם שי יסכים לקבל ממשל בהונג קונג שתומך במחאות עדיין נתונה בספק ותלויה בבחירות הבאות לראשות הרשות המבצעת של הונג קונג.