המפלגה השתתפה בשתי מערכות בחירות להסתדרות, וריפתין נבחר פעמיים לוועד הפועל של ההסתדרות, בבחירות לכנסת השביעית ב-1969 רצה כחלק מרשימת השלום שלא הצליחה לעבור את אחוז החסימה. לאחר מותו של ריפתין הלכה המפלגה וגוועה.
קרל שוורצשילד
קרל שוורצשילד (בגרמנית: Karl Schwarzschild; 9 באוקטובר 1873 – 11 במאי 1916) היה פיזיקאי ואסטרונום יהודי-גרמני, שנודע בעיקר במציאת הפתרון המדויק הראשון למשוואות השדה של איינשטיין, שהגדיר את מאפייני החומר בכוכבים מסיביים ובפרט את גודלו של רדיוס שוורצשילד - רדיוסו של אופק האירועים המקיף חור שחור.
שוורצשילד פרסם את הפתרון שמצא בשנת 1915, השנה בה פרסם אלברט איינשטיין את תורת היחסות הכללית. הפתרון מתייחס למקרה ספציפי של גוף כדורי שאינו מסתובב על צירו. לפיתוח הפתרון יצר שוורצשילד מערכת קואורדינטות ומטריקה מיוחדות הנקראות על שמו קואורדינטות שוורצשילד ומטריקת שוורצשילד ובעזרתן ניתן לנסח פתרון מדויק למשוואות השדה של איינשטיין. איינשטיין, שהשתמש במערכת קואורדינטות רגילה, הצליח עד אז לנסח פתרונות מקורבים בלבד.
כשנה לאחר פרסום הפתרון נפטר שוורצשילד ממחלת הפמפיגוס האוטואימונית, שבה לקה במהלך שירותו הצבאי.
חייו.
נולד בפרנקפורט להנרייטה זבל ולמוזס מרטין, איש עסקים יהודי ממשפחת שוורצשילד-הוכס שהתגוררה בעיר מאז המאה ה-16. למד בבית-ספר יסודי יהודי עד גיל 11 ואחר כך בתיכון העירוני. נחשב לילד פלא, ובטרם גיל 16 פרסם שני מאמרים בתחום האסטרונומיה.
למד באוניברסיטת שטרסבורג ובאוניברסיטת מינכן, וקיבל תואר דוקטור מהאחרונה בשנת 1896, בהיותו בן 23. בשנת 1897 החל לעבוד במצפה כוכבים ליד וינה ובשנת 1901 קיבל משרת פרופסור באוניברסיטת גטינגן, שם עבד עם דויד הילברט והרמן מינקובסקי וניהל את מצפה הכוכבים של המוסד.
בשנת 1909 עבר לעבוד במצפה הכוכבים של פוטסדאם ובשנת 1912 התקבל כחבר האקדמיה הפרוסית הממלכתית למדעים.
עם פרוץ מלחמת העולם הראשונה התגייס לצבא הגרמני למרות גילו (41) ושירת בכוחות הארטילריה בחזית המערבית ובחזית המזרחית. במהלך השירות בחזית הרוסית בשנת 1915 החל לסבול ממחלה אוטואימונית נדירה בשם פמפיגוס הפוגעת בעור וגורמת לכאבים קשים.
על אף תנאי השירות ומחלתו, הספיק שוורצשילד לכתוב בזמן המלחמה שלושה מאמרים חשובים, שניים בתחום של תורת היחסות הכללית ואחד בתחום של תורת הקוונטים. מאמריו בתחום היחסות הכללית נתנו את הפתרון המדויק הראשון של משוואות השדה של איינשטיין. כשנה מאוחר יותר הביאה המחלה למותו. בצוואתו ביקש מאשתו שלא לספר לילדיהם על יהדותם עד שיגיעו לבגרות.
האסטרואיד שהתגלה על ידי מקס וולף ב-1916, נקרא על שמו. כמו כן יש מכתש בירח שנקרא על שמו.
משפחה.
בשנת 1909 התחתן עם זופי לואיז אליזבת, בתם של פרנציסקה לבית מרקל ואנטון פרידריך יוליוס רוזנבך - פרופסור לכירורגיה מאוניברסיטת גטינגן בה עבד גם שוורצשילד, ונכדתו של הכימאי פרידריך ולר.
לזוג נולדו שלושה ילדים: הבת אגתה ת'ונאן (1910-2006), היגרה לבריטניה עם עליית הנאצים לשלטון בשנת 1933, ובשנת 1948 עברה לדנידין שבניו זילנד, בה כיהנה כפרופסור לפילולוגיה באוניברסיטת אוטגו. הבן מרטין (1912-1997) - אסטרופיזיקאי, נמלט לארצות הברית מעט לאחר חקיקת חוקי נירנברג (בסוף 1935), שם התחתן עם האסטרונומית ברברה צ'רי לאחר סיום מלחמת העולם השנייה בסוף 1945, ובשנת 1947 החל לעבוד באוניברסיטת פרינסטון שבניו ג'רזי. הבן השלישי והאחרון, אלפרד (1914-1944), התאבד לקראת סיום השואה.
עבודתו.
על אף שאת רוב פרסומו קיבל שוורצשילד בתחום של תורת היחסות הכללית, הוא עסק במחקר בתחומים רבים ומגוונים, בהם אסטרונומיה ואסטרופיזיקה, ספקטרוסקופיה ומכניקה קוונטית. בתחום האסטרונומיה פיתח שיטות למדידת השתנותם של כוכבים משתנים באמצעות צילום ועסק בשיפור האיכות של כלים אופטיים.
פיזיקה של צילום.
בשנת 1897, בזמן עבודתו בווינה, פיתח שוורצשילד נוסחה לחישוב הצפיפות האופטית של חומר המשמש לצילום. הנוסחה:
formula_1
קובעת את formula_2 – הצפיפות האופטית של החומר שנחשף לאור כפונקציה של formula_3 – עוצמת מקור האור הנצפה ו-formula_4 – משך החשיפה כאשר formula_5 הוא קבוע שנקרא חזקת שוורצשילד. באמצעות נוסחה זו ניתן לחשב את עוצמתו של מקור אור (למשל כוכב) על ידי צילומו בחשיפה ארוכה.
אלקטרודינמיקה.
על פי וולפגנג פאולי, שוורצשילד היה הראשון שניסח במדויק את הלגרנג'יאן של שדה אלקטרומגנטי:
formula_6
כאשר formula_7 הם השדות החשמלי והמגנטי בהתאמה, formula_8 הוא הפוטנציאל הווקטורי ו-formula_9 הוא הפוטנציאל החשמלי.
יחסות.
כאשר איינשטיין פרסם את תורת היחסות הכללית, הוא הראה פתרונות מקורבים בלבד למשוואות השדה היחסותיות. אחד הפתרונות המקורבים הופיע במאמר משנת 1915 המסביר את השינויים במסלולו של כוכב חמה. בעוד שאיינשטיין השתמש במערכת צירים קרטזית לחישוב שדה הכבידה מסביב לכוכב, שוורצשילד השתמש במערכת צירים שדומה למערכת קואורדינטות קוטביות, ובה ניתן להגיע לפתרון מדויק. את הפתרון הזה תיאר שוורצשילד במכתב לאיינשטיין ב-22 בדצמבר 1915, שנכתב בזמן שירותו בחזית הרוסית. שוורצשילד סיים את המכתב במילים "כפי שאתה רואה, המלחמה מתייחסת אלי יפה, כך שלמרות האש הכבדה, היא מאפשרת לי לצאת ממנה ולצעוד בעולם הרעיונות שלך."
בשנת 1916 השיב איינשטיין לשוורצשילד:
המאמר השני של שוורצשילד, בו תואר "פתרון שוורצשילד הפנימי" (בגרמנית "innere Schwarzschild-Lösung"), הוא פתרון המשוואות בתוך ספירה של חומר הומוגני ואיזוטרופי הנמצא בתוך מעטפת שרדיוסה R. הפתרון מתאים לכדור העשוי מחומר מוצק או מנוזל לא דחיס, לכוכבים כאשר הם מתוארים כגז חם ואיזוטרופי לכאורה או לכל פיזור הומוגני ואיזוטרופי של גז.
הפתרון הראשון של שוורצשילד (עבור סימטריה כדורית) מכיל סינגולריות על משטח שנקרא על שמו. בקואורדינטות שוורצשילד, הסינגולריות נמצאת על ספירה שרדיוסה הוא רדיוס שוורצשילד:
formula_10
כאשר formula_11 הוא קבוע הכבידה, formula_12 היא המסה של הגוף ו-formula_13 היא מהירות האור בריק. כאשר רדיוסו של גוף כלשהו קטן מרדיוס שוורצשילד, formula_14 הופך לרדיוס שמתוכו שום חלקיק, כולל פוטונים, לא יכול לצאת וחייב בסופו של דבר ליפול אל הגוף הנמצא בפנים. כאשר צפיפות המסה של גוף חורגת מגבול מסוים, נוצרת קריסה כבידתית שיוצרת חור שחור. תופעה זו מתרחשת, למשל, כאשר המסה של כוכב נייטרונים עוברת את גבול טולמן-אופנהיימר-וולקוף.
קרל שווארצשילד
קארל שווארצשילד
קארל שוורצשילד
קלבונד
קלאבונד
סוזן סונטאג
אלפרד
אלפרד (Alfred) הוא שם פרטי המקובל במספר שפות שמקורו באנגלית ומשמעותו עצה.
התקופה הקלאסית
קירגיזית
קירגיזית (Кыргыз тили, Кыргызча, قىرعىزچا, قىرعىز تىلى, [Kyrgyz tili, Kyrgyzça]) היא שפה טורקית ושפתה הרשמית של קירגיזסטן. השפה דומה לרוב לאלטאית ורחוקה יותר מקזחית.
כיום, רוסית היא עדיין השפה העיקרית בערים הראשיות, כגון בישקק ואילו השפה הקירגיזית ממשיכה להישמט בעיקר בקרב הדור הצעיר.
הקירגיזית מדוברת בפי כ-4 מיליון איש בקירגיזסטן, סין, אפגניסטן, קזחסטן, טג'יקיסטן, טורקיה, אוזבקיסטן, פקיסטן ורוסיה.
הגיית השפה וכתיבתה.
הקירגיזית נכתבה באלפבית פרסי עד אמצע המאה ה-20, אז שונה הכתב לקירילי. לאחר התפרקות ברית המועצות, כאשר הכריזה קירגיזסטן על עצמאות, הוצע לעבור לאלפבית לטיני, אך הרעיון לא מומש וכיום השפה עדיין נכתבת בכתב קירילי.
להלן האלפבית הקירגיזי בגרסתו הקירילית, הערבית והלטינית:
מירה סורבינו
מירה קת'רין סורבינו (באנגלית: Mira Katherine Sorvino; נולדה ב-28 בספטמבר 1967) היא שחקנית קולנוע אמריקאית, זוכת פרס אוסקר לשחקנית המשנה הטובה ביותר ובפרס גלובוס הזהב לשנת 1995 על תפקידה בסרט "אפרודיטה הגדולה".
ביוגרפיה.
סורבינו נולדה בטנפליי, פרבר צפוני בניו ג'רזי. בתם של לוריין דייוויס, מטפלת בחולי מחלת אלצהיימר ופול סורבינו, שחקן מפורסם, המוכר בעיקר בזכות הופעותיו בסרטים "החבר'ה הטובים" ו"ניקסון". לסורבינו אח צעיר יותר, מייקל, שעוסק אף הוא בתחום המשחק, ואחות צעירה בשם אמנדה.
בניגוד לדעת אביה ולרצונו, סורבינו התעניינה מגיל צעיר בתחום המשחק, וניסתה את מזלה במגמת משחק בתיכון "דווייט אנגלווד". היא התקבלה לאוניברסיטת הרווארד היוקרתית, שם סיימה בהצלחה יתרה את לימודיה בחוג ללימודי מזרח אסיה.
סורבינו עזרה גם להקים את אחת מקבוצות הא-קפלה של האוניברסיטה: "הרווארד רדקלייף ורייטונס".
קריירה.
את שנותיה הראשונות בתחום המשחק העבירה סורבינו בניו יורק בניסיון לבנות לעצמה שם של שחקנית בינלאומית.
את פריצתה הקולנועית עשתה סורבינו בשנת 1994 עם הופעות בדרמה ההיסטורית, שהייתה מועמדת ל-4 פרסי אוסקר של רוברט רדפורד "חידון האשליות", וכן בדרמה הקומית "ברצלונה".
שנה לאחר מכן נכנסה כבר סורבינו ל"ליגה של הגדולות" בהוליווד, כשקיבלה פרס אוסקר לשחקנית המשנה הטובה ביותר וגם את פרס גלובוס הזהב על תפקידה באחת הקומדיות המוצלחות ביותר של שנות ה-90 - "אפרודיטה הגדולה".
בסרטו של וודי אלן גילמה סורבינו את דמותה של לינדה אש, הפרוצה שגיבור הסרט, לני וויינריב (וודי אלן), מתאהב בה.
ב-1996 גילמה סורבינו את דמותה של מרילין מונרו בסרט הטלוויזיה מבית היוצר של HBO "נורמה ג'יין ומרלין"; על תפקידה בסרט הייתה סורבינו מועמדת לפרס אמי, וכן לפרס גלובוס הזהב בפעם השנייה.
ב-1997 שיחקה סורבינו בקומדיה "רומי ומישל, פגישת מחזור", וגם בסרט האימה של גיירמו דל טורו - "מימיק".