משנת 1862 ואילך, יצר תמונות רבות – שזכו לשבחים רבים על ידי המבקרים – הם נוצרו ברצף מהיר, כגון מחזור על שירי עם גרמניים או ציורים מהטבע. פיקסיס יצרה שלוש תמונות עבור ברוקמן-ורלאג במינכן לגלריה שלה וארבעה תיאורי עונות השנה. הוא אייר את גן העדן האבוד מאת ג'ון מילטון.
כמו וילהלם בוש, ואמנים אחרים, הוא השתייך לעמותת יונג-מינכן והיה גם נשיא העמותה. משנת 1863 ועד מותו הוא היה חבר בחברה במינכן.
לבקשת המלך לודוויג השני יצר פיקסיס סדרת רישומי עט לדרמות המוזיקליות של ריכרד וגנר. כאן הוא הוכיח את עצמו כסטודנט לתואר שני של מוריו, במיוחד וילהלם פון קולבך. לעומת זאת, ציורי השמן הגדולים שלו מראים יותר את השפעת סגנונו האלגנטי והסנטימנטלי של ארתור פון רמברג.
בנוסף לעבודתו האמנותית, פיקסיס נודע גם בהמצאת שיטה של שחזור תמונות, התהליך הוחלף בשיטות פשוטות יותר לאחר מספר שנים, ניתן היה לשחזר ציורי שמן בעזרת צילום.
תאודור פיקסיס נפטר ב-19 ביולי 1907 בפוקינג בגיל 76.
ימין (דמות מקראית)
יָמִין הוא דמות מקראית, בנו השני של שמעון ונכדם של יעקב ושל לאה. לימין היו חמישה אחים: ימואל, אהד, יכין, צחר ושאול. למשפחתו של ימין קראו משפחת הימיני.
יש עוד ימין בתנ"ך, מצאצאי יהודה. לכן יש חוקרים הסוברים שמשפחות יהודה ושמעון התערבבו והחליטו לתת שם על אחד מבני שמעון.
שמו.
השם ימיני נמצא בכתובת ארמית מאוחרת בחצי האי סיני.
פירוש השם ימין הוא ככל הנראה בר מזל, מאושר.
מיכל בלר
מיכל בלר (נולדה ב- 26 בינואר 1951) היא נשיאת מכללת לוינסקי לחינוך החל מ-2015, מנכ"לית מייסדת של הרשות הארצית למדידה והערכה בחינוך, מנהלת מחקר בכירה במחלקת המחקר והפיתוח של מכון המבחנים הגדול בעולם בפרינסטון, ניו-ג'רזי. ממקימי ומנהלי מרכז שה"ם (שילוב טכנולוגיות בלמידה).
ביוגרפיה.
בלר נולדה בירושלים לדורית ומאיר וסיימה את התיכון ליד האוניברסיטה בשנת 1968. בלר הייתה חברה בתנועת הצופים מכיתה ה' ועד י"ב והדריכה חניכים רבים. בסוף כיתה יא נבחרה למשלחת הצופים בארצות הברית לשם הדרכת ילדים מתנועת יהודה הצעיר בניו המפשייר. היא התגייסה לצה"ל ושירתה כמש"קית חינוך בבסיס צה"ל בסיני, בזמן מלחמת ההתשה. בתפקידה הבא פיקדה כקצינת ח"ן וחינוך בבי"ס לשריון עד לשחרורה בדרגת סגן בשנת 1971.
עם סיום השירות הצבאי, המשיכה בלר ללימודים אקדמיים באוניברסיטה העברית. בשנת 1974 היא סיימה לימודי B.A בפסיכולוגיה וסטטיסטיקה והמשיכה ללימודי הסמכה (M.A) ) בפסיכולוגיה אותם סיימה בשנת 1977 . במקביל ללימודי התואר הראשון החלה בלר בעבודתה ביחידת הבחינות של האוניברסיטה העברית ועמדה בראשה בין השנים 1975–1981 . בהמשך, נסעה לשנת שבתון לכתיבת עבודת הדוקטורט בהדרכת פרופ' עמוס טברסקי מאוניברסיטת סטנפורד ופרופ' יצחק שלזינגר מהאוניברסיטה העברית. בשנת 1983 סיימה את לימודי הדוקטורט בפסיכולוגיה באוניברסיטה העברית (בציון "מעולה").
עם שובה ארצה בשנת 1982, מונתה לתפקיד מנהלת מחלקת מנהל התלמידים באוניברסיטה וזאת למשך 4 שנים. במסגרת תפקיד זה בנתה עם נשיא האוניברסיטה, פרופ' אמנון פזי, את מודל הבונוסים של בחינות הבגרות. במקביל לימדה כמרצה מן החוץ בחוג לפסיכולוגיה באוניברסיטה העברית קורסים בתחום תורת המבחנים ופסיכומטריקה.
ב-1987 נבחרה לעמוד בראש המרכז הארצי לבחינות והערכה (מאל"ו), המופקד על בחינות הכניסה לאוניברסיטאות, וכיהנה בתפקיד מנכ"לית המרכז משך כשמונה שנים. בתקופתה נערך שינוי המתכונת הבחינה הפסיכומטרית (ממבחן הכולל חמישה תת-מבחנים: ידע כללי, צורות, מתמטיקה, אוצר מילים ואנגלית למבחן עם שלושה פרקים ראשיים: מתמטיקה, שפה עברית ושפה אנגלית).עם סיום כהונתה כמנכ"לית מרכז ארצי לבחינות ולהערכה (מאל"ו)הצטרפה בשנת 1995 לשורות הסגל האקדמי של החוג לפסיכולוגיה וחינוך באוניברסיטה הפתוחה ושם קודמה לדרגת פרופסור חבר. במקביל להיותה חברת סגל הקימה וניהלה שם את מרכז שה"ם לשילוב טכנולוגיות בהוראה מרחוק.
בשנת 2001 נענתה בלר להזמנה לכהן כמנהלת מחקר בכירה במחלקת המחקר של ה Educational Testing Service (ETS) בפרינסטון ניו ג'רזי, וזאת עד לחזרתה ארצה בשנת 2005 במטרה להקים את הרשות הארצית למדידה והערכה בחינוך (ראמ"ה), כחלק מיישום המלצות ועדת דוברת.
את ראמ"ה הקימה פרופ' בלר, בשנת 2005 כיחידת סמך מתוגברת במשרד החינוך וחרתה על דגלה את המוטו "מדידה בשירות הלמידה". גייסה לשורות ראמ"ה את טובי המומחים למדידה והערכה חינוכית, פעלה להעלאת תוקף ציוני המיצ"ב וכיולם משנה לשנה, דוחות הערכה על פרויקטים מערכתיים של משרד החינוך (כמו הערכת אופק חדש), בניית מפת ממדים להערכת מורים ומנהלים ועוד. ייצגה את ישראל בוועדות מקצועיות בינלאומיות ובוועדות המנהלות את המחקרים הבינלאומיים: PISA; TIMSS; PIRLS; PIAAC. בלר כיהנה כמנכ"לית ראמ"ה משך שמונה שנים.
בשנת 2015 נבחרה פרופ' בלר לכהן כנשיאת מכללת לוינסקי לחינוך, מכללה ותיקה להכשרת מורים שנוסדה בשנת 1912 והיא משמשת בתפקיד זה עד היום.
תפיסת עולם חינוכית ומקצועית.
בלר משלבת בתפקידיה עולמות של "מדידה בשירות הלמידה", שילוב מושכל של טכנולוגיות למידה, הכשרת והעצמת מורים ומנהלים, וניהול אקדמי ומקצועי בכיר. בלר מאמינה במקצוענות ובחדשנות, בבניית אמון ושותפות עם כל בעלי העניין במערכת, כולל ביזור סמכויות למנהלים ולמורים ויותר מכל בשאיפה לשיפור מתמיד ולמיצוי פוטנציאל של כל תלמידה ותלמיד ובפרט לצמצום פערים.
כוליציסטוקינין
אל-מווטא
אל-מוּוָטָא (בערבית: المُوَطّأ) הוא ספר פרי עטו של האימאם מאלכ בן אנס, והוא למעשה אחד מאוספי החדית' הראשונים, ויש האומרים שהוא אף היה האוסף הראשון. הספר מכיל כ-1,942 חדית'ים, המחולקים ל-61 פרקים.
אוהד (דמות מקראית)
אֹהַד (בכתיב מלא: אוהד) הוא דמות מקראית, בנו השלישי של שמעון ונכדם של יעקב ושל לאה. לאֹהד היו חמישה אחים: ימואל, ימין, יכין, צחר ושאול.
בתורה לא מוזכרת משפחתו של אֹהד, אך ככל הנראה או שלא נולדו לו ילדים או שלא נשאר לו שריד, מפני שכל משפחתו מתה.יש עוד משפחה עם מקרה דומה אך מעט שונה, וזו משפחתו של צחר. משפחתו של צחר מוזכרת רק ברשימה הראשונה של בני שמעון, אך ברשימה השנייה והשלישית הוא לא מופיע. זה כנראה, מפני אותה הסיבה, אך הוא כנראה נכחד יותר מאוחר. במקומו נכתב זרח, שהיה צאצא של שמעון, ככל הנראה משום שהיה משפחה גדולה וחשובה.
השם אוהד הוא במשקל סגולי, כמו צחר (צוחר), נבח (נובח) וקרח (קורח).
בכתובות ערב הדרומית מופיע השם אֹהד אך רוב החוקרים אומרים שהשם המופיע שם הוא בכלל אסד, שפירושו אריה.
אהד
התקפת שליחה מחדש
התקפת "שליחה מחדש" (באנגלית: Replay attack) היא התקפת רשת מסוג של התקפת אדם בתווך, שבה מועברים נתונים תקפים חוזרים בזדון. התקפה זאת מתבצעת על ידי תוקף שאוסף את המידע המעובר ברשת בדרכים שונות. ביניהן: ARP spoofing, networktap ועוד.
הסבר.
נניח שאליס רוצה להוכיח את זהותה בפני בוב. בוב מבקש מאליס לשלוח סיסמתה כהוכחה לזהותה. אליס בצייתנות רבה, שולחת לבוב את הסיסמה לאחר שהפעילה עליה פונקציית גיבוב קריפטוגרפית. ללא כל ידיעתם של אליס ובוב, איב נמצאת באמצע השיחה ואוספת את הנתונים שחולפים בשיחה בין אליס לבוב. לאחר סיום השיחה, איב מתנהגת כאליס ומתחברת לבוב כאשר היא מתבקשת להוכיח את זהותה, איב שולחת את סיסמתה של אליס אותה היא אספה מהפגישה האחרונה ובוב אינו חושד בדבר ומאשר את הגישה לאיב.
מניעה.
מניעה כללית למתקפת "שליחה מחדש".
ניתן למנוע בקלות רבה את התקפת "שליחה מחדש". יש לבקר אך ורק באתרים שתומכים בפרוטוקול התקשורת HTTPS, המקנה אימות של זהות האתר, ויוצר חיבור בין שרת אינטרנט ללקוח שיוצר עמו קשר כנגד התקפת "אדם בתווך". בנוסף, השימוש מאפשר הצפנה דו-כיוונית של תעבורת המידע בין הלקוח לשרת, דבר אשר מונע האזנת סתר. שנית, לתייג כל מרכיב מוצפן עם Session ID ומספר מרכיב, אשר ישתנו בכל פעם.
יציאת מצרים בביקורת המקרא
הרגעת הסערה
הרגעת הסערה היא אחד הנסים של ישו בבשורות, הנס נמנה עם סוגי הנסים שבהם ישו הדגים שליטה בטבע. הנס מדווח בשלושת הבשורות הסינופטיות: בבשורת מתי ח': 27, בבשורת מרקוס ד': 35–41, ובבשורת לוקס ח: 25-22. יש להבחין בין הנס הזה הנבדל מהנס של ישו ההולך על המים. גם בנס ההוא מדובר על ספינה שמפלגה ב בעת שמתחוללת סערה עזה.
סיפורי הנס בבשורות.
על פי הבשורות, ערב אחד ישו ותלמידיו חצו את הכנרת בסירה. לפתע התחוללה סערה עזה, כשהגלים נשברו על גבי הסירה כך שהיא הוצפה, והייתה סכנה מוחשית שהיא תטבע. ישו ישן באותו על מצע בירכתי הספינה., התלמידים העירו אותו ובקשו בתחינה: "המורה, הלא תדאג לנו שמא נטבע?" . ישו הרגיע את הסערה במאמר פיו, ומיד שקט הים לחלוטין. הוא נזף בהם באומרו אם קטני אמונה מדוע אתם פוחדים?. לאחר שהים נרגע ופחדם נרגע הם תמהו על כך שישו במאמר פיו מצליח להשקיט את הסערה, הם הבינו שמי שעומד לפניהם איננו אדם רגיל ואפילו יותר מנביא רגיל.
פרשנויות.
הסופר מייקל קיין העיר כי הכנרת ידועה בהתפרצות סערות פתאומיות ועזות.