האלוף הראשון היה ארון רקס, שניצח את אדי אדוארדס בגמר הטורניר ב-2 באוקטובר במסגרת אירוע הדגל של הארגון, באונד פור גלורי 2016. מוס מחזיק בשיא הזכיות הגבוה ביותר עם שתיים, כמו כן, תקופת הכהונה השנייה שלו היא הארוכה ביותר עם 174 ימים, בעוד שהמתאבק בעל תקופת הכהונה הקצרה ביותר הוא ג'וש מת'יוס עם יום אחד בלבד. בסך הכל, היו 8 כהונות, כשמתוכם 7 מתאבקים שונים החזיקו בתואר.
טרוור מוריס
קרחון ארמירה
קרחון ארמירה (באנגלית: Armira Glacier; בבולגרית: ледник Армира) הוא קרחון באי סמית', באיי שטלנד הדרומיים, שבסמוך לאנטארקטיקה.
אורכו של הקרחון 3 קילומטרים.
הקרחון מנקז את המדרונות הדרום-מזרחיים של רכס אימאון, מדרום מזרח לפסגת סלאבייקוב, וממזרח לפסגת נאופיט.
קרחון ארמירה ממוקם דרומית-מערבית לקרחון דראגומאן, וצפונית מזרחית לקרחון גראמאדה.
הקרחון זורם לכיוון דרום-מזרח. דרומית-מערבית לנקודת איוואן אסן קרחון ארמירה נשפך אל מפרצון יארביצה, הנפתח אל מצר אוסמר.
היסטוריה.
גילוי ומיפוי הקרחון.
הקרחון מופה לראשונה על ידי סוקרים בולגריים בשנת 2009.
מקור השם.
הקרחון נקרא על שם הנהר ארמירה שבדרום-מזרח בולגריה.
יצחק קוראל אלמוג
יצחק קוראל אלמוג (במקור, בצרפתית: Itzhak Coral; נולד ב־22 ביוני 1938) הוא מנהל ישראלי, שהחל את דרכו בחיל הים והגיע לדרגת תא"ל. בתפקידו האחרון היה אחראי לניהול בניית כלי שיט חדשים לחיל הים: סער 5 וצוללות דולפין. לאחר השירות הצבאי ניהל חברות טכנולוגיה מתקדמת בארצות הברית ובישראל.
משפחה.
משפחת קוראל בירושלים הייתה משפחה של רבנים המפורסם ביניהם הרב-יעקב-קוראל שמונה להיות הראשון לציון בשנת 1817. סבו יצחק קוראל שעל שמו הוא נקרא נולד בירושלים בשנת 1886 והיגר בגיל 19 למצרים כדי למצוא עבודה.
אביו ז'אק (יעקב) קוראל נעשה מומחה לגידול כותנה ולסיבי כותנה. היה מנהל בחברה העוסקת ביצוא כותנה מצרית לשוק הבין לאומי.
אימו אלגרה קוראל מבית גרשון. בישראל שינתה את שמה לשמחה.
ילדות.
יצחק קורל, Itzhak Coral, נולד באלכסנדריה שבמצרים למד בבית הספר של האחים הנוצרים הקדוש גבריאל בשפה הצרפתית College des Freres, Saint Gabriel. בשנת 1952 אחרי מהפכת הקצינים הצעירים, חוקק במצריים חוק לפיו קבלה לאוניברסיטאות המצריות מותנת בתעודת בגרות מצרית בערבית בלבד. את כיתות התיכון למד בבית הספר של העדה היהודית שפתחה כיתה מיוחדת ללימודי בגרות בערבית. בכיתה זו למדו תשעה תלמידים וכולם עברו בהצלחה גדולה את מבחני הבגרות המצרית הריאלית, והוא התקבל לשנת הלימודים 1956/1957 לבית הספר לרפואה באוניברסיטת אלכסנדריה. בנוסף עבר גם את מבחני הבגרות הצרפתית בהצלחה.
יציאת מצריים ועליה.
כתוצאה ממלחמת סיני (1956) גורשו כל הנתינים הזרים ורוב-היהודים על ידי ממשלת הנשיא גמאל עבד אל נאצר. בפברואר 1957 גורשה משפחת קוראל עם יהודים נוספים ממצרים. ב-8 בפברואר 1957 יצאו מנמל אלכסנדריה על סיפון האונייה "מיסר" לפיראוס תחת דגל הצלב-האדום הבין לאומי. הגיעו לנמל פיראוס ב-10 בפברואר 1957. שם שהו מספר ימים ונפגשו עם נציגי הסוכנות היהודית ששיכנעו את ז'אק קוראל לעלות לישראל והובטחה לו עבודה במקצועו.
יצאו מנמל פיראוס על אונייה איטלקית והגיעו לנמל חיפה ב-18 בפברואר 1957. משם הועברו ישיר למעברת אופקים.
בזכות התמחותו של האב-ז'אק קוראל, בגידולי כותנה וסיבי כותנה במצריים, הועברה המשפחה לאופקים שם אב-המשפחה היה בצוות הקמת מנפטת הכותנה באופקים ועבד בה עד יציאתו לפנסיה.
שירות בחיל הים.
אלמוג התגייס לצה"ל באוגוסט 1958 והתנדב-לקורס צולל-לוחם בשייטת 13.
בשנת 1959 הפסיק הכשרה זו ונשלח לקורס נהגים שאחריו מילא תפקיד נהג אימונים בשייטת, ב-1960 בהמשך לראיון עם מפקד חיל הים האלוף יוחאי בן נון הוצב-בענף המודיעין במפקדת החיל והוכשר לתפקיד חוקר מודיעין ימי.
חובלים ומשחתות.
בשנת 1961 עבר בהצלחה מבדקי קצונה התנדב-והתקבל לקורס חובלים מחזור י' במגמת שייט ובמהלך הקורס נכנס לשירות קבע. בשנת 1963 בסיום קורס חובלים הוצב-על המשחתת אח"י אילת בתפקיד סגן קצין תותחנות.
בשנת 1964 נשלח לקורס קציני תותחנות בבה"ד חיל הים וב-1965 נשלח להמשך הקורס בבית הספר של הצי הבריטי בעיר פורטסמות' שבבריטניה. לקראת היציאה לקורס נאלץ לשנות את שם המשפחה לשם עברי ובחר בשם אלמוג תרגום המילה Coral.
עם חזרתו מונה להיות קצין תותחנות באח"י אילת (ק-40) (בפיקודו של סא"ל יואב יסעור) בשייטת המשחתות.
בתחילת שנת 1966 הוצב-על המשחתת אח"י יפו (ק-42) (בפיקודו של יצחק קט), בתפקיד קצין תותחנות בכיר של שייטת המשחתות. ושירת בתפקיד זה כולל ב שבה השתתף בפעולת פורט סעיד (1967).
אוניות עזר.
ב-1969 לאחר הורדת נס השירות הפעיל מהמשחתת אח"י יפו (ק-42) מונה אלמוג להיות מפקד אח"י בת ים (ת-83) אוניית עזר חמושה ששירתה את בסיסי החיל בזירת ים סוף. בין היתר הפליג איתה למומבסה שבקניה לצורך אחזקה.
בחודש מרץ 1970 מונה להיות מפקד אח"י אופיר נושאת טנקים באורך 62 מ' המבוססת בבסיס מפרץ שלמה בזירת ים סוף.
בספטמבר 1970 יצא אלמוג לשנת לימודים בקורס פיקוד ומטה במכללה לפיקוד ומטה הצה"לית ובמסגרת זו החל לימודי תואר ראשון ל"היסטוריית המזרח התיכון בעת החדשה" באוניברסיטת תל אביב.
ספינות סער.
בגמר הקורס בספטמבר 1971 הוצב-על אח"י חיפה ספינת טילים סער 2 בשייטת 3 בבסיס חיפה להתמחות לפיקוד על סטי"ל. ובנובמבר 1971 קיבל פיקוד על הספינה. הוא פיקד על אחי חיפה עד לחודש מרץ 1973 עת הספינה יצאה מפעילות ונכנסה לטיפול ארוך. בחודש זה השתתף במבצע חשאי כמפקד מחליף לאח"י אילת (סער 2).
במרץ 1973 מונה למפקד פלגת המבצעים בבסיס אשדוד כולל מלחמת יום כיפור בה השתתף במבצע ליידי בתפקיד מפקד כוח ימי שכלל מספר דבורים לחילוץ כוח הפשיטה של שייטת 13. השתתף בתכנון ובהקמת בסיס חיל הים בפנארה על הגדה המערבית של האגם המר הגדול שבתעלת סואץ ופיקד עליו עד הגעת מפקד קבוע. חוות הדעת עליו בתקופת המלחמה הייתה "מעולה, ראוי לציון מיוחד" ובחודש אפריל 1974 מונה לסגן מפקד בסיס אשדוד.
פלגת סטילים.
ביוני 1974 מונה אלמוג לתפקיד מפקד פלגה בשייטת ספינות הטילים והועלה לדרגת סגן אלוף בקיצור פרק זמן של שנה וקיבל פיקוד על אח"י רומח (סער 4).
ב-16 בספטמבר 1974 הפליג כמוביל זוג מנמל חיפה עם אח"י רומח יחד עם אחי הכידון במבצע בציר ענבים לבסיס מפרץ שלמה. ההפלגה נעשתה סביב-אפריקה ושתי הספינות הגיעו ב-16 באוקטובר 1974 לבסיס שלמה והגיעו למטרתם כשהן בכשירות מלאה.
הספינות יצאו להפלגות ארוכות לדרום הים האדום ובאחת מהן בתנועה מול הגלים הרגיש אלמוג בתנועות חריגות בספינה והתגלו סדקים על הסיפון. הצליח לבצע בקרת נזקים ולהחזיר את הספינה לבסיס. הספינות נבדקו והסתבר שהיה פגם בתכנון. לאחר חיזוק משמעותי חזרו לפעילות.
במאי 1975 קיבל אלמוג את הפיקוד על פלגה 45 ב. הפלגה מנתה 6 ספינות: 4 מהן מדגם סער 4 ושתי ספינות סער 2. הפעילות הייתה מלאה, כולל הפלגות ארוכות לדרום הים האדום. השתתפה במבחני הכשירות ונחשבה כחלק משייטת ספינות הטילים.
ענף נשק במחלקת אמל"ח.
באוקטובר 1976 מסר את הפיקוד על הפלגה למחליף ומונה לראש ענף נשק במחלקת אמצעי לחימה במפקדת חיל הים. היה אחראי על אמצעי הלחימה בספינות ומערכותיהם פרט למערכות גילוי ניווט וקשר. הסתיע בענפי מספן הציוד למימוש אחריותו. במסגרת התפקיד עסק במספר פרויקטים מעניינים.
בה"ד חיל הים.
בשנת 1978 מונה אלמוג לתפקיד מפקד בה"ד חיל הים בחיפה והועלה לדרגת אלוף-משנה.
ביקור סאדאת - בחודש ספטמבר 1979 הגיע נשיא מצרים אנוואר סאדאת לביקור בישראל דרך הים לנמל חיפה על סיפון היאכטה הנשיאותית "אל חוריה" שהייתה מלווה במשחתת מצרית "אל פאתח" ובשתי ספינות טילים מסוג "אוסה". אל"ם יצחק קוראל אלמוג, יליד מצרים ודובר מצרית רהוטה, כיוון את היאכטה הנשיאותית לתוך נמל חיפה. הפליג על סיפונה מגבול המים הריבוניים של ישראל ועד לרציף הראשי בנמל חיפה.
הכניסה נעשתה ללא נתב של נמל חיפה. אופן הכניסה של היאכטה היה כאונית מלחמה. הוראותיו של אלמוג ניתנו למפקד שביצע אותם. למשל "אמרתי סע לנמל חיפה קורס 090". לקראת מעבר הסטי"לים של ש-3 אמרתי לו "תכניס את כל הספינות לטור". היה לו קשר עם קשר לבסיס חיפה ולספינות חיל הים. אלמוג תידרך את מפקד היאכטה שיש רוח מזרחית והוא הולך להתקשר לרציף תחת הרוח. בנוסף מסר שיהיו שתי גוררות לעזרה ושלא ידאג. בכניסה לנמל הראה לו לאן בדיוק לקשור את היאכטה. המפקד המצרי היה ימאי טוב-והגישה הייתה טובה וכולם נרגעו. במשך הביקור אירח בסיס בה"ד חיל הים בפיקודו של אלמוג את מפקדי וצוותי הספינות המצריות.
מבצע פעולה מוצלחת - ב-4 במאי 1980 יצאו שתי ספינות טילים ישראליות לביקור בנמל אלכסנדריה, בהזמנת נשיא מצרים אנוואר סאדאת. אל"ם אלמוג מונה לקצין הקישור ל והוא הפליג לאלכסנדריה, עיר הולדתו, על סיפון אח"י קוממיות כאשר הספינה השנייה הייתה אח"י מולדת.
בשנת 1981 יצא אלמוג ללימודים ב. השתתף במלחמת שלום הגליל בתפקיד נציג חיל הים בפיקוד הצפון. לאחר המלחמה הדריך במכללה זו למשך תקופה קצרה.
סער 5.
באוקטובר 1982 מונה לראש פרויקט ספינות סער 5. בפועל הפרויקט נמשך לאורך 13 שנים מהתנעתו בשנת 1982 ועד לסגירתו אחרי הגעת הספינה האחרונה ארצה, ב-8 ביולי 1995.
בפרויקט מספר שלבים -