פירמידה זו פורסמה לראשונה בשנת 1992 בארצות הברית. התצוגה פותחה על ידי מחלקת החקלאות של ארצות הברית על סמך ההמלצות התזונתיות שנקבעו ופותחו על ידם מאז ראשית המאה ה-20.
פירמידת המזון החדשה של הרווארד.
בשנת 2005 פרסם בית הספר לבריאות הציבור באוניברסיטת הרווארד, פירמידה מזון חדשה, שכללה מידע שהצטבר בעקבות מחקרים שנעשו מאז פורסמה פירמידת המזון המקורית בשנת 1992. הפירמידה החדשה שינתה את הרכב המזון הרצוי, ובעיקר הציעה להפחית משמעותית את כמות הדגנים הנצרכת, ובעיקר את אלו שאינם מדגנים מלאים. הפירמידה בנויה מקבוצות מזון המסודרות בקומות, כשכל קומה מתאימה ברוחבה לחלק היחסי שצריך להיות לכל קבוצה בתזונה יומית נכונה לדעת ממשלת ארצות הברית. כמו כן הדגישה את חשיבות האימון הגופני והשמירה על המשקל התקין.
צלחת המזון.
ב-2 ביוני 2011 החליפו משרד הבריאות ומשרד החקלאות האמריקאים את המלצתם למודל חדש בשם "הצלחת שלי". השינויים העיקריים במודל הצלחת הם הגדלת כמות הפירות והירקות לחצי מהתזונה, והחלפת המוצרים מהחי ב"חלבון" כללי, ללא תלות במקורו.
בעקבות משרדי הממשלה, זנחה גם הרווארד את מודל הפירמידה ועברה למודל הצלחת, בשינויים דומים לאלה של משרדי הממשלה. הרווארד ממליצה אף יותר בפירוש על הגבלת המזון מהחי, כגון החלפת כוס החלב בכוס מים.
ביקורת.
ישנן טענות רבות כנגד מודל פירמידת המזון האמריקאי (ואימוצו על ידי מדינות אחרות):
ההטייה נגד צריכת שומן.
כבר בעת פיתוח הפירמידה ידעו מדעני תזונה כי הצריכה של סוגים מסוימים של שומן הכרחית לבריאות ומקטינה את הסיכון למחלות לב. מחקרים שנעשו בשנות הששים הראו כי צריכה מוגברת של שומן רווי גורמת לעלייה ברמת הכולסטרול. כן היה ידוע על מתאם בין כולסטרול גבוה ומחלות לב. אך במקביל, היה גם ידוע כי צריכה של שמנים חד רווים כגון שמן זית לא גורמת לעלייה בכולסטרול. הצוות שפיתח את הפירמידה החליט כי הבדלים אלו קשים להסברה לציבור הרחב, ולכן בחר בגישה הגורפת של "שומן הוא רע". מכאן נבעה ההמלצה על צריכת שומן בכמות שלא תעלה על מ-30% מסך הקלוריות, המלצה שהתבססה על שיקולים הסברתיים ולא על מדע התזונה שהיה זמין באותה עת. בנוסף, המקורות העיקריים לחלבונים באותה תקופה היו עתירי שומן (למשל בשר אדום), ולכן מפתחי הפירמידה נמנעו מלהמליץ על הגדלה של צריכת החלבונים.
הכללה.
הפירמידה לא הבדילה בין סוגים שונים של מזון בתוך אותן הקטגוריות, כאשר יש בין הסוגים השונים הבדלים בריאותיים משמעותיים, למשל בין פחמימות פשוטות, מרוכבות ומעובדות, שומן רווי מול שומן בלתי רווי ושומן טרנס (הנחשב כיום כמזיק במיוחד), ועוד.
הפירמידה, שאומצה כאמור בעיקרה על ידי גורמים רבים ברחבי העולם, מתעלמת מהבדלים תרבותיים בין קהילות שונות כפי שבאים לידי ביטוי בצריכת המזון (כגון זמינות של מזונות כאלה או אחרים). כן מתעלמת הפירמידה מסוגי תזונה שונים כצמחונות, דיאטה ים תיכונית ודיאטת אטקינס, שראיות למכביר מעידות על היותם בריאים ויעילים.
הטיה מסחרית.
הפיתוח הסופי של הפירמידה בוצע תחת השפעה של קבוצות אינטרס חזקות של יצרני מזון אמריקאים. כך למשל, הלובי של יצרני תירס וחיטה, יצר הטיה מכוונת לכיוון מוצרים אלו על אף שלא היו אז (ואין כיום) הוכחות מדעיות מספקות שלצריכה גבוהה של פחמימות יש ערך בריאותי. לובי של יצרני חלב ומוצריו יצר את ההפרדה בין מוצרים אלו למוצרים אחרים (הפרדה שלא הייתה בהמלצות המקוריות) ובכך מיצב אותם כמוצרים הכרחיים ולא כמוצרים חלופיים.
בעיות נוספות.
הגדרת המנות בפירמידה לא תאמה את המציאות (למשל, בייגל אמריקאי אחד מהווה בין 6 ל-11 מנות על פי הפירמידה)
במבחן התוצאה, מגפת ההשמנה בארצות הברית החמירה מאז פרסום פירמידת המזון.
פירמידת המזון הישראלית.
פירמידת המזון הישראלית מבוססת על עקרונות הפירמידה של משרד החקלאות האמריקאי, בהתאמה לישראל (על ידי המחלקה לתזונה במשרד הבריאות). הפירמידה מורכבת משש קבוצות מזון: חמש הראשונות (התחתונות יותר) הן חיוניות, השישית אינה חובה. בעתיד, ניתן יהיה לבנות תפריטים על בסיס כמות קלוריות מתאימה לכל מטרה, לפי גודל המנות ומספר המנות המומלצות מכל קבוצה. דבר זה אינו אפשרי במלואו כרגע מכיוון שנכון להיום עדיין אין בישראל הגדרה מבוססת של גודלי המנות לסוגי המזון השונים.
סוגי המזון מוינו לקבוצות לפי רכיבי התזונה העיקריים בהם. בחירת סוגי מזון שונים ומגוונים בכל קבוצה תבטיח אספקה טובה של כל רכיבי התזונה הדרושים.
בתחתית הפירמידה - דגנים ומוצרי מאפה - קבוצה זו מכילה פחמימות מורכבות כרכיב תזונה עיקרי ותורמת גם חלבון, סיבים תזונתיים, ויטמינים ומינרלים. לדוגמה: לחם, אטריות, אורז, פתיתים, תפוח אדמה, תירס, עוגות ללא קרם, קמח מדגנים שונים.
בקומה הראשונה - שתי קבוצות מזון : קבוצת הירקות וקבוצת הפירות. מומלץ לצרוך משתיהן כמות שונה ביחס של 2/3 ירקות ו-1/3 פירות. מזונות אלו מספקים ויטמינים (לדוגמה ויטמין A, ויטמין C) מינרלים וסיבים תזונתיים.
בקומה השנייה – קבוצת מזונות עשירים בחלבון המתחלקת לשלוש תתי-קבוצות:
בקומה השלישית - קבוצת מזונות עשירים בשומן: מכילה בעיקר מזונות שומניים שמקורם בצומח. לדוגמה: אגוזים, שקדים, בוטנים, אבוקדו, שומשום וטחינה. סוגי מזון אלו עשירים מאוד באנרגיה ומספקים ויטמינים מסיסים בשומן (A,D,E,K).
בראש הפירמידה - קבוצת ממתקים ומשקאות ממותקים בסוכר. סוגי מזון אלו עשירים מאוד באנרגיה (בשל תכולת סוכר גבוהה) אך דלים ברכיבי תזונה אחרים. אין הכרח לצרוך מזון מקבוצה זו ולמעשה רצוי לצמצם את צריכתם. לדוגמה: סוכר, ריבה, חלבה, עוגות עם קרם/מילוי, עוגיות, גלידות, ושתייה ממותקת בסוכר.
ישנם סוגי מזון אשר לא ניתן לשייכם לקבוצת מזון מסוימת. אלו הם המזונות המורכבים. הם בנויים משתי קבוצות מזון או יותר. נמנים עליהם למשל פיצה, פלאפל, מג'דרה, מנת המבורגר או נקניקייה בלחמנייה.
קשת המזון.
בחודש יוני 2020, יצא משרד הבריאות בהמלצות חדשות לתזונה בריאה. להמלצות ניתן השם "קשת המזון".
שארלוטסוויל
שארלוטסוויל (באנגלית: Charlottesville) היא עיר במדינת וירג'יניה בארצות הברית. היא ממוקמת בתוך מחוז אברמארל של וירג'יניה אך היא עצמאית ממנו. היא נבנתה על גדות הנחל ריבאנה (יובל של הנהר ג'יימס) ושטחה 26.6 קמ"ר. מספר תושביה, נכון ל-2020 הוא 46,553 נפשות. העיר היא מרכזה של אוניברסיטת וירג'יניה.
העיר הוקמה ב-1762 ונקראה על שמה של המלכה שארלוט ממקלנבורג-שטרליץ, רעייתו של ג'ורג' השלישי, מלך הממלכה המאוחדת.
בין תושביה המפורסמים של העיר, ניתן למנות את תומאס ג'פרסון, אשר התגורר בעיר, עד מותו, באחוזת מונטיצ'לו. בעיר הוקמה גם להקת דייב מת'יוס בנד, והשחקן רוב לאו הוא יליד העיר.
בשנת 2004 דורגה העיר כעיר הטובה ביותר למגורים בארצות הברית..
בשארלוטסוויל קהילה יהודית עם נציגות רפורמית (עוד מ-1882), אורתודוקסית, ו"חבורה" של היהדות המתחדשת.
ב-11 וב-12 באוגוסט 2017 נערכו הפגנות של ארגוני ימין קיצוני ותנועות נאו-נאציות במחאה על הסרת פסלים ואנדרטאות מהמרחב הציבורי המזוהים עם הקונפדרציה, תוך התמקדות בפסלו של מפקד צבא הקונפדרציה רוברט אדוארד לי. ביום השני להפגנות פרץ רכב ודרס 20 מפגינים שמחו נגד הפגנת הימין. אישה אחת נהרגה ו-19 נפצעו. ב-2021 הודיעה העיר שבכוונתה להסיר את פסליהם לי ושל הגנרל תומאס "סטונוול" ג'קסון ולהעבירם למיקום מאובטח, עד שמועצת העיר תחליט באשר לעתידם.
קשישטוף לברינוביץ'
קשישטוף לברינוביץ' (בפולנית: Krzysztof Ławrynowicz; נולד ב-1 בנובמבר 1979 בווילנה שבברית המועצות) הוא כדורסלן ליטאי שמשחק בעמדת הפאוור פורוורד בקבוצת לייטקבליס הליטאית, ובעל עבר בנבחרת ליטא. אשתו היא מיס רוסיה לשנת 2004 טטניה סידורצ'וק. גובהו 2.10 מטר.
הוא מתחרה ביחד עם אחיו דריוש בנבחרת ליטא.
בשנת 1999 נשלח קשישטוף יחד עם אחיו לכלא באשמת אונס צעירה שמאוחר יותר נישאה לאחיו דריוש.
טומי ברירקליף
תומאס "טומי" ברירקליף היה כדורגלן אנגלי ששיחק בעמדת הקיצוני או החלוץ.
את קריירת הנוער שלו הוא החל בבאקופ ובקלית'רו, לפני שהפך למקצוען והצטרף לבלקברן רוברס ב-1897. הוא שיחק ברוברס במשך שלוש עונות, הבקיע חמישה שערים בעונת 1897/1898 ושניים נוספים בעונה שלאחר מכן. בעונת 1900/1901 הוא שיחק בסטאלייברידג' רוברס, ובסיומה הצטרף לוולוויץ' ארסנל.
ברירקליף השפיע מיד עם הגעתו לארסנל: הוא ערך את הופעת הבכורה שלו במשחק נגד בארנסלי ב-2 בספטמבר, ובמקביל להיותו שחקן הרכב קבוע הוא גם היה מלך השערים של הליגה השנייה של הפוטבול ליג. למרות שבהמשך הקריירה שלו בארסנל הוא לא הבקיע שערים רבים, הוא נותר בהרכב בעונת 1903/1904 שבסיומה העפיל המועדון לליגה הראשונה עם 91 שערי זכות. בתקופה זו הוא שיחק בעיקר בעמדת הקיצוני, והיה שחקן הרכב קבוע בעונה הראשונה בתולדות ארסנל בליגה הבכירה (1904/1905), לפני שהועבר לבלקברן רוברס באפריל 1905. בסך הכל הוא השתתף ב-133 משחקים במדי ארסנל, והבקיע בהם 34 שערים.
תוך זמן קצר עזב ברירקליף לפליימות' ארגייל, וסיים את הקריירה שלו בברנטפורד ובדארוון.
ביל גואינג
ויליאם הנרי "ביל" גואינג (באנגלית: William Henry "Bill" Gooing; 1874–1969) היה כדורגלן אנגלי.
קריירה.