ראש הממשלה ושר הביטחון דוד בן-גוריון התרשם מאוד מהנאום, אך לאור שהייתו של מזכ"ל האו"ם דאג המרשלד באותה עת בישראל, כעס על הכללת המשפט – דברים שכיוון דיין אל האו"ם ושליחיו. הנאום שודר בגלי צה"ל בגרסתו המלאה, אך בנוסח שהתפרסם בעיתונות הישראלית למחרת הושמט המשפט על פי דרישת בן-גוריון.
תוכני ההספד והשפעתו.
ההספד חשף את השקפתו של דיין על הסכסוך הישראלי-ערבי: דבריו של דיין הביעו תפיסת עולם ריאליסטית, שינקה את שורשיה מגישתו של ארתור רופין בשנת 1936, שאמר . גישה זו של דיין, ששללה אפשרות של פתרון מדיני, וגרסה כי אל מול נתוני היסוד של הקיום הישראלי בתוך העולם הערבי, על ישראל להגיב בכוח כדי להשיג הרתעה. "דוקטרינת דיין" בשנים אלו הייתה כי בכל מקרה של התעצמות ערבית, התחמשות, איחוד ההנהגה הערבית והידוק המצור על ישראל, יש להגיב בכוח צבאי. לימים התחלפה גישה זו בגישה הבאה לביטוי בשאלה הנשאלת בכותרת ספרו האחרון של דיין: .
נדיר צור, מומחה לפסיכולוגיה פוליטית וכלי השפעה של מנהיגים, מתייחס לנאום במחקרו העוסק ברטוריקה של מנהיגים ישראלים במצבי לחץ. לדבריו, בנאום זה עשה דיין שימוש בשלושה סוגי רטוריקה:
רטוריקה טִקסית (שמטרתה לגבש את הציבור ולטפח ערכים וסמלים משותפים המעוררים הזדהות) – ;
רטוריקה אפולוגטית (שמטרתה להסביר כישלון או מדיניות שגויה או להסיר מהדובר אחריות לכישלון ולעורר אמינות לפועלו העתידי) – ;
ורטוריקה מניעה (רטוריקה שנועדה להניע את הציבור לפעולה בעתיד) – .
הסוציולוג הישראלי ברוך קימרלינג, המזוהה כקשור לקבוצת ההיסטוריונים החדשים, תיאר את הנאום כביטוי האותנטי ביותר למיליטריזם הישראלי.
הסופר עמוס עוז, שניתח בסוף שנות ה-70 את לשונם של מנהיגי ישראל באותה תקופה, מגדיר את לשונו של דיין, הבאה לידי ביטוי בהספדיו את רועי רוטברג ואת אריק רגב "מרתקת". הוא טוען כי וכי .
בשנים שלאחר מלחמת יום הכיפורים, לאחר שירדה קרנו של דיין בקרב הציבור הישראלי, המשיכו שני צִדי המפה הפוליטית בישראל להזכיר את נאומו של דיין ולהיתלות בו. השמאל הישראלי אימץ את גישתו של דיין שבאה לידי ביטוי במילים: . כתמיכה לכך כי חלק מטענות הפלסטינים מוצדקות. לעומת זאת, הימין הישראלי ציטט את המשפט: ומשפטים דומים השוללים משא ומתן עם הפלסטינים והערבים ומצדיקים התעצמות צבאית ונכונות להקרבה כתשובה היחידה לסכסוך.
לקריאה נוספת.
הנאום באנתולוגיות:
על רועי רוטברג:
קישורים חיצוניים.
על אירוע החטיפה והרצח ועל רועי רוטברג:
גתית בועזסון
גתית בועזסון (נולדה ב-1973, ירושלים) היא נבלאית ומוזיקולוגית ישראלית.
ביוגרפיה.
בועזסון, ילידת ירושלים, למדה בבית הספר התיכון שליד האקדמיה למוסיקה ולמחול בירושלים, ושירתה בצבא כמוזיקאית מצטיינת. היא למדה לתואר ראשון בנבל קלאסי במקביל ללימודים במחלקה לתאוריה באקדמיה למוסיקה ולמחול בירושלים, בהדרכת הנבלאית אירנה כגנובסקי-קסלר. קומפוזיציה למדה עם פרופ' מנחם צור. סיימה תואר שני בנבל ג'אז, תואר יחיד מסוגו בארץ ובעולם, בהאקדמיה למוסיקה ולמחול בירושלים, בהדרכת הפסנתרן איתי רוזנבאום והסקסופוניסט יובל כהן. היא סיימה תואר שני נוסף בהצטיינות, בחוג למוזיקולוגיה באוניברסיטה העברית בירושלים.
עבודת התזה המוזיקולוגית שלה עסקה בהשלמה של סימפוניה קונצרטנטית בלתי גמורה מאת מוצרט, תוך בחינת סגנונם ומאפייניהם של כל הקונצ'רטי של מוצרט. בלימודי הדוקטורט שלה במוזיקולוגיה חוקרת את המעבר בין הטעמה אשכנזית לספרדית בשירי הזמר בתחילת המאה ה-20 בארץ ישראל, בהדרכת פרופ' נפתלי וגנר מהחוג למוזיקולוגיה, וד"ר יעל רשף מהחוג ללשון עברית.
בועזסון הופיעה כסולנית עם מרבית התזמורות בארץ, ביניהן התזמורת הסימפונית ירושלים, הקאמרטה הישראלית ירושלים, התזמורת הקאמרית הישראלית, והסינפונייטה הישראלית באר שבע. היא משתתפת רבות בפסטיבלים שונים, כגון: פסטיבל קול המוסיקה בגליל העליון, הפסטיבל הבינלאומי למוזיקה קאמרית בירושלים, פסטיבל אבו גוש ועוד.
בועזסון מלמדת נבל באקדמיה למוסיקה ולמחול בירושלים, והרמוניה בחוג למוזיקולוגיה באוניברסיטה העברית בירושלים. בין תלמידיה יש כאלה שזכו בפרסים בתחרויות ארציות ובינלאומיות. היא חברת הוועדה האמנותית של תחרות הנבל הבינלאומית ושל תחרות הנבל הישראלית.
בהקלטותיה ובאמנותה היא מנסה לשלב בין סגנונות שונים: קלאסי, ג'אז, מוזיקה ישראלית ומוזיקה אתנית. הקליטה עיבודים מפרי עטה לנבל סולו ותזמורת, והיא מרבה לבצע יצירות חדשות בביצועי בכורה. בין ביצועי הבכורה שהקליטה למוזיקה קלאסית ישראלית, יצירות משל פאול בן-חיים, עמי מעייני, בועז בן משה, ליאור נבוק, בן-ציון אורגד, יוסף טל, ינעם ליף ואיתן שטיינברג.
מורן מזוז
מורן מזוז (נולדה ב-21 בנובמבר 1983) היא זמרת, פזמונאית, מרצה ויוצרת ישראלית. התפרסמה בעונה השביעית של תוכנית המציאות "כוכב נולד".
ביוגרפיה.
מורן מזוז נולדה וגדלה בנתיבות. בגיל ארבע החלה ללמוד נגינה בפסנתר ואורגן, ובגיל שמונה החלה ללמוד פיתוח קול. כל שנות ילדותה שרה במקהלה בשם "קיבוץ גלויות" בנתיבות, שם שרו בעברית, אמהרית ורוסית. בגיל 15 הצטרפה לתיאטרון העירוני בנתיבות בניהולה של הבמאית חני אלימלך, שם שיחקה ושרה במספר הצגות. במסגרת לימודיה התיכוניים השלימה חמש יחידות בגרות במוזיקה כמקצוע מוגבר.
בשנת 2001, למרות היותה מוגבלת ראייה ועל אף שקיבלה פטור על בסיס פרופיל 21, התגייסה לצה"ל, ושירתה בהתנדבות כמש"קית חינוך בבית הספר לטיסה של חיל האוויר.
לאחר שחרורה מצה"ל החלה לימודי תואר ראשון בתקשורת במכללת ספיר, והתמחתה בעיתונאות ורדיו, מתוך משיכה לתחומי הבידור והבמה. בהמשך, סיימה גם תואר שני בפוליטיקה ומדינת ישראל באוניברסיטת בן-גוריון בנגב.
קריירה מוזיקלית.
בגיל 25, תוך כדי לימודי התואר השני שלה, ניגשה מזוז לאודישנים של תוכנית הריאליטי "כוכב נולד". מזוז עברה את האודישנים בהצלחה, והגיעה לנבחרת של 22 הזמרים והזמרות שהתמודדו בתחרות כוכב נולד 7. סיפורה האישי של מזוז ויכולותיה המוזיקליות הקנו לה אהדה מצד הצופים ושופטי התוכנית, והיא הגיעה עד שלב חצי הגמר, בו הודחה מהתוכנית כשהיא מסיימת במקום החמישי. לאחר הדחתה, יצאה כנגד השופטים שלא אהבו את ביצועה לשיר של אביב גפן. כמה חודשים לאחר סיום התוכנית, יצא לרדיו הסינגל הראשון של מזוז, , שכתב דידי שחר והלחין שמעון בוסקילה. השיר זכה להצלחה והושמע בתחנות הרדיו השונות.
מזוז הקליטה את השיר ששרו במקור הפרברים, כחלק מהאוסף "צעד קדימה", פרויקט חידוש שירי ריקודי עם בהשתתפות זמרים מובילים. באוקטובר 2012 פורסם שיר בשם , בו ביצעה דואט יחד עם הזמר שניר כהן. מזוז השתתפה בקדם-אירוויזיון 2013 עם השיר , והעפילה לשלב הגמר.
ב-27 באוגוסט 2014 פרסמה מזוז שיר חדש בשם "אתה שנשארת", שאותו כתבה והלחין עבורה הזמר סגיב כהן, לקראת אלבום הבכורה שלה. בדצמבר 2014 יצא הסינגל השני של מזוז מתוך אלבומה בו היא מבצעת דואט עם הראפר אבי מסיקה.
במקביל להופעותיה בישראל ומחוצה לה, בשנת 2016 השתתפה מורן כפרזנטורית בקמפיין נגישות המרחב הציבורי לאנשים עם הפרעות ראייה מטעם נציבות שוויון זכויות לאנשים בעלי מוגבלויות, בתשדיר שעלה בכלל המדיה הארצית.
בנוסף החלה לשמש כפרזנטורית שלחברת אורקם טכנולוגיות הישראלית המפתחת משקפיים מיוחדים המסייעים לאנשים לקויי ראייה ועיוורים לקרוא טקסטים, מסמכים, מכתבים וזיהוי צבעים ופרצופים באמצעות מצלמה חכמה.
בשנת 2017 השתתפה מזוז בשנית בקמפיין נגישות והפעם לשיפור הנגישות במרחב העסקי. גם החלה ללמוד אימון כושר ואימון אישי במכון וינגייט, דבר שעורר עניין בקרב אמצעי התקשורת השונים כיוון שהיא מדריכת הכושר הראשונה בעלת ליקוי ראייה בישראל. מזוז גם מעבירה הרצאות בכל רחבי הארץ בו היא מספרת את סיפורה האישי ונותנת השראה.
חיים אישיים.
לקות הראייה של מזוז התגלתה כשהייתה בת שלושה חודשים. לאחר שהופיעה בתוכנית הבידור של דודו טופז, קיבלה ערכה טכנולוגית המאפשרת קריאה ממחשב באמצעות שימוש בכתב ברייל, שהקלה עליה בזמן שירותה הצבאי ולימודיה.
בספטמבר 2012 עברה מזוז תאונת דרכים, כאשר נדרסה על ידי רוכב אופנוע בעת שחצתה כביש בפתח תקווה. היא הובהלה לבית החולים במצב קשה, כאשר היא סובלת מפגיעות בגפיים ובראש, אך התאוששה לאחר שיקום ממושך בבית לוינשטיין. על אף הפציעה, מזוז ממשיכה בהופעותיה כרגיל.
מזוז פועלת בכל הקשור לזכויות בעלי המוגבלויות בישראל, בשימת דגש על זכויות עיוורים ולקויי ראייה. ב-2009 מזוז קיבלה תעודת הוקרה על פועלה משר הרווחה, בוז'י הרצוג.
מזוז הייתה מאורסת במשך שבע שנים לארז דלל, שהיה גם המפיק שלה. ב-2019 נולדה בתה.
וולפסטאל
וולפסטאל (בגרמנית: Wolfsthal) היא עיירה במחוז של ברוק אן דר לייטה באוסטריה תחתית במדינת אוסטריה. העיירה נמצאת סמוך לדנובה ולברטיסלאבה שבסלובקיה. היא מהווה התחנה האחרונה של מערכת רכבת מהירה של וינה.
העיירה משתרעת על פני 21.78 קמ"ר, מהם כחצי מיוערים.
אוכלוסיית העיירה לפי שנים:
שלום ברטאן
יואב בן-צור
פייר ז'אנה
ארץ פאלמר
ארץ פאלמר (באנגלית: Palmer Land הוא חלק מחצי האי האנטארקטי באנטארקטיקה, שנמצא דרומית לקו המחבר את כף ג'רמי עם כף אגאסי. יישום זה של "ארץ פאלמר" עולה בקנה אחד עם ההסכם משנת 1964 בין הוועדות המייעצות לשמות באנטארקטיקה של ארצות הברית ושל הממלכה המאוחדת, ועם השמות ארץ גרהאם וארץ פאלמר לקטעים הצפוני והדרומי, בהתאם.
גבולות.