השתי המדינות התקיימו תרבויות ילידות גדולות; האצטקים ובני המאיה במקסיקו והמואיסקה והאינקה בקולומביה. קולומביה ומקסיקו חולקות שניהם היסטוריה משותפת בכך ששניהם יושבו על ידי ספרד והן היו מקום מושבה של אחת מארבע מלכויות המשנה של ספרד. זמן קצר לאחר קבלת העצמאות בשנות ה-20 של המאה ה-19, האימפריה המקסיקנית הראשונה ורפובליקת קולומביה הגדולה גבו פעם אחת באחת מהן כיום במדינות העצמאיות של קוסטה ריקה ופנמה. מגע ראשון בין שתי המדינות התקיים ב-3 באוקטובר 1823, אולם יחסים דיפלומטיים כוננו רשמית ב-10 ביולי 1831.
מאז כינון היחסים הדיפלומטיים, שתי המדינות התקרבו יותר ויותר מבחינה פוליטית ודו-צדדית. בשנת 1989, שתי המדינות, יחד עם ונצואלה, הקימו גוש סחר בשם קבוצת 3, אשר התכוון להפחית את מכסי הסחר וליצור גוש סחר חופשי בין שלוש המדינות, והוא נכנס לתוקף בשנת 1995. עם זאת, בשנת 2006 הודיע הנשיא הוגו צ'אווס כי ונצואלה תעזוב את הגוש בשל יחסיו המנוכרים עם נשיא מקסיקו ויסנטה פוקס ונשיא קולומביה אלווארו אוריבה. גוש הסחר נמשך ללא ונצואלה עד 2007.
במהלך השנים האחרונות, שתי המדינות הסתבכו יותר ויותר במלחמה בסמים. קולומביה ידועה מזה שנים רבות כאחת מיצרניות הסמים הגדולות ביותר ובעלת קרטלים ידועים לשמצה. מקסיקו הייתה באופן מסורתי מדינת מעבר לסמים מקולומביה שעברו בדרך לארצות הברית (שוק הביקוש הגדול ביותר לצריכת סמים). עם זאת, מקסיקו גם השתתפה יותר ויותר בייצור סמים עצמאי וקרטלי סמים מקסיקניים רבים שותפו יותר ויותר עם קרטלים קולומביאנים במעבר סמים לשווקים אחרים ברחבי העולם. גם הממשלה הקולומביאנית וגם המקסיקנית פעלו יחד במאבק בקרטלים ושכרו יועצים האחת מהשנייה שיתרגלו טקטיקות מוצלחות במדינות זו בהתאמה.
קולומביה ומקסיקו הן שתיים מארבע המייסדות של ברית האוקיינוס השקט (האחרים הם צ'ילה ופרו). משנת 2017 עד 2018 חגגו שתי המדינות "שנה כפולה" במטרה לקדם התקרבות רבה יותר בין שתי המדינות, לחזק את הקשרים באמצעות פעילויות בתחומי התרבות, החינוך והניידות האקדמית, מסחר והשקעות, יזמות וחדשנות, בין היתר נחגגו לאורך שנתיים.
הסכמים דו-צדדיים.
שתי המדינות חתמו על כמה הסכמים דו-צדדיים כגון הסכם סחר חופשי; הסכם שיתוף פעולה בנושא סיוע משפטי; הסכם ההסגרה; אמנת בוררות; הסכם תחבורה אווירית; הסכם לחילופי תרבות וחינוך; הסכם בשיתוף פעולה מדעי וטכני; הסכם שיתוף פעולה במאבק בסחר בסמים נרקוטיים ובחומרים פסיכוטרופיים; הסכם לחילופי מידע בלתי שיפוטי; הסכם להכרה הדדית בתעודות לימודים, כותרות ותארים אקדמיים להשכלה גבוהה; הסכם שיתוף פעולה תיירים; הסכם למניעת כפל מס ומניעת העלמת מס ביחס למס על הכנסה ועל הון והסכם לאסור ולמנוע גניבה או גניבה, הקדמה, מיצוי וסחר ברכוש תרבותי.
תחבורה ותיירות.
בשנת 2017, קרוב לחצי מיליון אזרחים קולומביאנים ביקרו במקסיקו לצורכי תיירות. קיימות טיסות ישירות בין קולומביה למקסיקו עם חברות התעופה הבאות: אארומקסיקו, אוויאנקה, LATAM קולומביה ווינגו.
יחסי סחר.
הסחר בין שתי המדינות גדל באופן דרמטי בשנים האחרונות. מאז 2001, הסחר הדו-צדדי בין קולומביה למקסיקו עלה ב-382%. בשנת 2018 הסתכם הסחר בין שתי המדינות בכ-5 מיליארד דולר. הייצוא העיקרי של קולומביה למקסיקו כולל: פחם, נפט גולמי, קפה נמס וחלקי רכב. הייצוא העיקרי של מקסיקו לקולומביה כולל: טלוויזיות בעלות מסך שטוח, נפט מזוקק למכוניות, מיכלים או מיכלים אוטומטיים; מוטות או מוטות גליים לחיזוק, עבור מלט או בטון; שמפו; אבקת חלב או כדורים; טקילה ובירת מאלט.
קולומביה היא שותפת הסחר התשיעית בגודלה של מקסיקו בעולם. בין השנים 2000–2017 השקיעו חברות מקסיקניות מעל 4.4 מיליארד דולר. חברות רבות לאומיות מקסיקנית כגון אמריקה מוביל, Grupo Alsea, Grupo בימבו, סמקס, אורביה ומייב (בין היתר) פועלות בקולומביה.
צומת ערד
צומת ערד הוא מעגל תנועה המשמש ככניסה הראשית לעיר ערד. בצומת עוברים כביש 31, שדרות התעשייה וכביש 3199, המכונה "דרך חברון" בעיר.
הנוסעים צפונה בצומת, על כביש 3199, יגיעו אל שכונות המגורים בעיר ערד. הכביש מוביל גם אל הכניסה המערבית למצדה. הנוסעים דרומה בצומת, על שדרות התעשייה, יגיעו אל אזור התעשייה של העיר. הנוסעים מזרחה בצומת, על כביש 31, יגיעו לבסוף אל אזור עין בוקק וים המלח. הנוסעים מערבה בצומת, על כביש 31, יגיעו אל יישובי הפזורה הבדואית והמועצות המקומיות באזור, כדוגמת כסייפה וחורה. הנסיעה מערבה בצומת מובילה גם אל מרכז הארץ ולבאר שבע.
ולטר בותה
ימימה בן מנחם
ימימה בן מנחם (נולדה ב־23 בדצמבר 1946) היא פרופסור אמריטה לפילוסופיה באוניברסיטה העברית בירושלים. תחום ההתמחות העיקרי שלה הוא פילוסופיה של המדע, ובמיוחד פילוסופיה של הפיזיקה המודרנית. כלת פרס ישראל לחקר הפילוסופיה לשנת תשפ"ב.
ביוגרפיה.
בן מנחם היא ילידת ירושלים. הוריה הם יוסף גולדשמידט מנהל אגף החינוך הדתי וחבר כנסת מטעם המפד"ל ואלישבע גולדשמידט, מחלוצות מדע הגנטיקה והייעוץ הגנטי בארץ.
לימודים וקריירה.
בן מנחם קיבלה תואר B.Sc (Bachelor of Science). בפיזיקה ומתמטיקה בשנת 1969 ותואר שני (Master of Science) בהצטיינות (summa cum laude) בפילוסופיה של המדע בשנת 1972, שניהם מהאוניברסיטה העברית בירושלים.
בשנת 1983 סיימה את התואר שלישי, דוקטור לפילוסופיה. בן מנחם כתבה את עבודת התזה שלה "פרדוקסים ואינטואיציות", בהנחיית הילרי פטנאם מאוניברסיטת הרווארד ומארק שטיינר מהאוניברסיטה העברית.
בשנת 2001 ייסדה בן מנחם את כתב העת "Aleph: Historical Studies in Science and Judaism", "אלף: מחקרים היסטוריים במדע ויהדות", שהוא פרסום אקדמי , המוביל ומקדם את המחקר בתחומו.
בן מנחם כיהנה כמנהלת מרכז אדלשטיין להיסטוריה ופילוסופיה של מדע, הטכנולוגיה והרפואה באוניברסיטה העברית. בנוסף הדריכה כ-35 תלמידות ותלמידי דוקטורט ומוסמך, וחלקם השתלבו במוסדות אקדמיים. בן מנחם פרשה מעבודתה באוניברסיטה העברית ב-2013.
מאז 2006 היא חברה במועצה האקדמית ב-(EPP) "Einstein Papers Project", פרויקט העריכה המדעית של כתביו והתכתבויותיו של אלברט איינשטיין.
בשנת 2007 אצרה את התערוכה "סודותיו של ניוטון" בספרייה הלאומית בירושלים.
בן מנחם מוכרת בקהילה הבינלאומית בהיותה חוקרת אורחת באוניברסיטאות הרווארד, סטנפורד וסידני. בנוסף מארגנת ומשתתפת בכנסים בישראל ומחוץ לה.
חיים אישיים.
בן מנחם נשואה לחנינה בן מנחם ולהם 4 ילדים ונכדים רבים.
עבודות פילוסופיות.
"קונבנציונאליזם".
בן מנחם הקדישה לעמדה הקונבנציונליסטית מספר מאמרים וספר,עמדה זו נוסחה לראשונה על ידי הפילוסוף הצרפתי אנרי פואנקרה, בראש וראשונה ביחס לגיאומטריה. לדברי הקונבנציונליסטים, רבות מהטענות שאנו רואים כאמיתות אובייקטיביות, הן למעשה "מוסכמות בתחפושת", הנגזרות מהגדרות או החלטות מתודולוגיות שאינן נכפות עלינו על ידי הלוגיקה, המתמטיקה או עובדות אמפיריות, ואשר יש לנו לגביהם שיקול דעת. בן מנחם בוחנת את המדע והפילוסופיה של המאה ה-20 מנקודת מבט של השפעת הקונבנציונליזם על תחומים אלה. לטענתה, ההשפעה הבולטת של הקונבנציונליזם באה לידי ביטוי בפילוסופיה של הלוגיקה והמתמטיקה, תורת היחסות, וכתביהם של פילוסופים מובילים במאה העשרים ובהם רודולף קרנפ, לודוויג ויטגנשטיין, הילרי פטנאם ווילארד ואן אורמאן קוויין.
סיבתיות.
ב"סיבתיות במדע ", בן מנחם מציעה אפיון תיאור חדש של סיבתיות, שבמרכזו התפישה של סיבתיות כמערכת של אילוצים סיבתיים כלליים ולא התפישה המקובלת של קשרים סיבתיים בין אירועים בודדים. הספר מנתח את קשרי הגומלין בין אילוצים כגון דטרמיניזם ולוקליות (העיקרון שכל השפעה סיבתית היא רציפה ), בין חוקי שימור וסימטריות, בין עקרון הפעולה המינימלית ותכליתיות. בתגובה לבעיה הקלאסית של חירות האדם, בן מנחם הרחיבה את המושג של "מחוץ לחוק" או "העדר חוק". מושג זה מאפשר לפעולה אנושית להיות כפופה לסיבות אך לא לחוקים המאפשרים לחזות אותה מראש.
הפרשנות של מכניקת הקוונטים.
בן מנחם עוסקת בכמה סוגיות שנויות במחלוקת בהיסטוריה ובפילוסופיה של מכניקת הקוונטים. היא מנתחת את הקשר בין אי-לוקליות קוונטית לאינדטרמיניזם וטוענת שיחסי הגומלין בין מאפיינים אלה מבטיחים את ההתאמה בין מכניקת הקוונטים לתורת היחסות הפרטית. היא מאתגרת את ההבנה המקובלת של משפט ה-PBR ומציעה פרוש חדש לעמדתו של שרדינגר ולמחלוקת בין בוהר לאיינשטיין.
הפילוסופיה של ההיסטוריה.
בן מנחם רואה את המושג "קונטינגנטיות" (הניגוד של הכרח) כחיוני לפילוסופיה של ההיסטוריה ולאפשרות של בני האדם לחולל שינוי במהלך האירועים ההיסטוריים. הניתוח שלה את מושגי ההכרח והקונטינגנטיות, מסתמך על אנלוגיה עם מושגי היציבות וחוסר היציבות במדע, שם הם ממלאים תפקיד בולט בתחומים רבים, למשל, מכניקה סטטיסטית ותורת הכאוס.
פילוסופיה כללית של המדע.
אחד הנושאים הנדונים ביותר בפילוסופיה של המדע הוא הריאליזם המדעי, עמדה המחויבת לאפשרות של אמת מדעית וידע מדעי. תומכי עמדה זו רואים את הריאליזם כפילוסופיה היחידה שיכולה להסביר את הצלחתו המרשימה של המדע. תרומותיה של בן מנחם לוויכוח סביב העמדה הריאליסטית כוללות את ביקורתה על הטיעון מההצלחה ואת הטענה כי כישלון המדע תורם לא פחות מהצלחתו לתמיכה בריאליזם, הניתוח שלה לתת-היקבעות ותיאורים שקולים, ההגנה שלה על תפיסת האמת הפרגמטיסטית, והדגשתה את רגישות התיאור של חוקים מדעיים.
פרשנויות.
בן מנחם כתבה (בין היתר) על חורחה לואיס בורחס, דונלד דייווידסון, מישל פוקו, ויליאם ג'יימס, אמיל מאירסון, אנרי פואנקרה.
מחשבה פוליטית