הנזק שגרמה הפשיטה לנמל לא היה חמור ביותר: תוך כמה ימים הגרמנים הסיטו ממקומם שני מזחים וכך התאפשר בדוחק מעבר בתעלה למרות הספינות שהוטבעו בה. אף על פי כן התעמולה הבריטית האדירה את הפשיטה כניצחון, ותרמו לכך צלבי ויקטוריה שהוענקו לשמונה מהנוטלים חלק בפשיטה. מבין 1,780 משתתפי הפשיטות על זבריחה ואוסטנד, הבריטים סבלו 176 הרוגים, 412 פצועים ו-49 נעדרים, ש-35 מהם נהרגו כמעט בוודאות. אבדות הגרמנים היו שמונה הרוגים ו-16 פצועים. הפשיטה על אוסטנד נכשלה כליל, עת שתי אוניות החסימה: "בריליאנט" (Brilliant) ו"סיריוס" (Sirius), לא הגיעו כלל למקומן המיועד, כיוון שהמצוף המסמן את הכניסה לנמל הוזז ממקומו זמן קצר קודם לכן, מבלי שהבריטים יהיו מודעים לכך. כמו כן, כמו שאירע בזבריחה, שינוי כיוון הרוח חשף אותן לאש גרמנית עזה. הן הטביעו עצמן כמה מאות מטרים מיעדן, וצוותן חולץ על ידי כמה סירות מצי הפשיטה. נוסף ל"נורת' סטאר", כאמור, טבעו גם שתי סירות מנוע בריטיות.
קישורים חיצוניים.
כל האתרים באנגלית
מזכר הבטחון הלאומי המחקרי 200
עמותת הורות משותפת
לולי
פאודוסיה (מועצה עירונית)
פאודוסיה (מועצה עירונית) (באוקראינית: Феодосійська міськрада, ברוסית: Феодоси́йский горсове́т, בטטרית של קרים: Kefe şeer şurası) הוא שם נפת פאודוסיה של הרפובליקה האוטונומית של קרים, שטח שיפוט של מועצת העיר פואודוסיה. הנפה נמצאת בחוף הדרום-מזרחי של חצי האי קרים, והיא ידועה בערי הקיט שלה, כמו פאודוסיה וקוקטבל.
דרומית-מערבית המועצה העירונית פאודוסיה גובלת עם המועצה העירונית סודאק, צפונית-מערבית - עם נפת (הראיון) קירוב, מזרחית - עם נפת לנין. דרומית-מזרחית היא גובלת עם מי הים השחור.
שטח השיפוט של המועצה העירונית פאודוסיה משתרע על 350 קמ"ר לאורך חוף הים השחור מן המפרץ צ'אלקה ועד אמצע המפרץ הגדול יותר פאודוסיה. אוכלוסיית המועצה העירונית היא 105,140 תושבים, מתוכם 69,786 חיים בעיר פאודוסיה.
בשטח השיפוט של המועצה העירונית נמצאים גם מספר בסיסים צבאיים ומפעלים ביטחוניים, וכן אדמות החברה החקלאית "קוקטבל".
תת-חלוקה מנהלית.
פרט לעיר פאודוסיה המועצה העירונית כוללת שש קהילות מנהליות (מועצות) המאגדות בתוכן 5 עיירות ו11 כפרים.
בסוגריים מציינים את השמות ההיסטוריים לרוב הטטריים, שמרביתם שונו באופן רשמי בשנים 1949-1945 בעקבות גירוש חלק מעמי חצי האי קרים על ידי המשטר הקומוניסטי של סטלין
גאוגרפיה.
שטח השיפוט של המועצה העירונית משתרע לאורך חוף הים, על מפרציו המרובים. המפרצים החשובים הם צ'אלקה, ליסיה, קוקטבל, "המפרץ המת" (מיורטבאיה בוחטה), המפרץ השקט (טיחאיה בוחטה), פרובאטו, דבויאקורינאיה, מפרץ פאודוסיה. למרגלות שמורת הטבע - הר הגעש קארא-דאג, וקרבת הכף קיאיק אטלן והכף איליה הקדוש החוף מתחלק למספר רב של מפרצונים.
הנהרות, הלא גבוהים בדרך כלל, באיבוגה (בפאודוסיה ונאסיפ) ואוטזקה (בשצ'רטובקה ובקורורטנויה) עם ביובל השמאלי - הנחל מונסטירסקי - גרמו בעבר לשיטפונות מסוכנים לבתים ולשדות. בימינו מיהם תחת שליטה הודות לעבודות הגבהה בבטון של גדותיהם.
תבליט.
הרי טפה אובה, שעל שלוחה שלהם מפוזרות השכונות הדרומיים של פאודוסיה, מהווים הקצה המזרחי של הרכס הראשי של הרי קרים. ממערב פאודוסיה מוקפת מ"ההר הקרח" ליסאיה גורה או פאשה טפה. מעבר להר זה נפתח מישור המשתייך למועצת נאסיפובסקי. אזור זה גובל במזרח ובדרום מזרח עם הרכס טפה אובה וההר הקרח, בדרום עם הרכסים קוצ'וק וביוק יאנישארי (הרי הינישארים) ובמערב עם ההר קלמנטייב (רכס אוזון סירט).
אזור מועצת קוקטבלסקי כולל את מישורי ארמטלוק וקוקטבל.
עמק באראקול מהווה צורת נוף מיוחדת, שבו נמצא הכפר נאניקובו וגם ההר קוצ'וק יאנישאר, עליו היה נופש הסופר מקסימיליאן וולושין. העיירה והשטח הקטן של מועצת אורג'ניקידזה שוכן למרגלות הרכס ביוק יאנישאר, מכוסה הרים, המסתיימים בכף קיאיק אטלאם.
בשטח מועצת שצ'בטובסק מתרוממת הנקודה הגבוהה ביותר של כל אזור פאודוסיה - הפסגה קוקוש-קאיה שברכס אצ'קי דאג (669 מ'). פה נמצאות הדרכים ההרריות המפותלות של קאראדאג וסינור (לפי מהעבר סינור) המחברות את שצ'בטובקה עם פאדוסיה וסודאק, הרי פילוטקה ופאפאס, האתר קיזילטאש, עמק הנהר אוטוזקה, הר הגעש קאראדאג (שגובהו המרבי 575 מ' - ההר הקדוש - גורה סביאטאיה) הנמצא בשמורת הטבע קאראדאג.
עמק הנהר באיבוגה (מצפון לעיר פאודוסיה, קרוב לנאסיפנויה ולבילז'נויה) הוא מישור ביצתי בגובה 10-20 מ' מעל פני הים.
רחוק מפאודוסיה, בין אגמוני בליז'נויה ובין ברגובויה נמצאות ביצות האחו קמישינסקי, שבין ברגובויה ובין פרימורסקי, הרגמים קוצ'וק אג'יגל וביוק-אג'יגל (או אג'יגיול).
כלכלה.
תושבי הכפרים עוסקים בעיקר בגידול גפנים וייצור יין, גידול פירות, ובדיג בים.
בתקופה הסובייטית האזור איכסן בסיסים צבאיים ומפעלים ביטחוניים, חלקם ייחודיים, כמו המפעל בפאודוסיה לייצור ותפירת מצנחים שנועדו לחלליות.
הנמל פאודוסיה משמש במיוחד למסחר בנפט המעובד במקום למוצרי סיכה מגוונים.
בפאודוסיה קיים גם בית חרושת לסיגריות מיסודו של בנימין סטמבולי (1861), אחד מהעשירים הקראים בקרים במאה ה-19, וכן נותר מן התקופה הסובייטית בית חרושת לגרביים.
דמוגרפיה.
דתות.
בסוף שנת 2008 נרשמו באזור 20 קהילות של הכנסייה האורתודוקסית האוקראינית, 5 קהילות מולסמיות, 3 קהילות בפטיסטיות ("אוונגליות נוצריות בפטיסטיות"), 2 קהילות של עדי יהוה, 5 קהילות פנטקוסטליות (נוצריות באמונה אוונגלית), ,2 קהילות אדוונטיסטית של היום השביעי, 1 קהילה של הכנסייה הארמנית האפוסטולית, 5 קהילות רומיות-קתוליות, 5 קהילות אוונגליות לותרניות, 3 קהילות יהודיות, 3 קהילות נוצריות אורתודוקסיות אחרות, 1 קהילה של קראים,1 קהילה של הכנסייה האורתודוקסית היוונית, קהילה נאו-פאגאנית סלבית "רודנווריה"
"מעין החיים", קהילות של כנסיות הנוצריות " זרם החיים", "נשמת החיים" ", "אור ומלח", "כנסיית המשיח" .
קשרי תחבורה.
נמל התעופה הקרוב ביותר נמצא בסימפרופול.
פאודוסיה נעזרת בשתי תחנות רכבת: "איבאזובסקה" ו"פאודוסיה".
מונומנטים היסטוריים.
על שטח השיפוט של המועצה העירונית פאודוסיה נמצאים כ-70 מונומנטים היסטוריים, מתוכם 47 בעיר פאודוסיה.
האב מקנזי
יעקב ליפשיץ (כלכלן)
יעקב ליפשיץ (נולד ב-16 ביולי 1944) הוא כלכלן ומנהל ישראלי. כיהן כמנכ"ל משרד האוצר, מנכ"ל אלקטרה ויו"ר התעשייה הצבאית.
ביוגרפיה.
ליפשיץ בעל תואר ראשון בכלכלה ומדע המדינה מהאוניברסיטה העברית בירושלים, בעל תואר שני בהצטיינות מהאוניברסיטה העברית ודוקטורט בכלכלה ומדיניות ציבורית מאוניברסיטת בן-גוריון בנגב.
בשנים 1968 עד 1970 עבד ככלכלן ראשי ביחידת מתאם הפעילות בשטחים שבמשרד הביטחון. לאחר מכן שימש כסגן וכיועץ הכלכלי למשרד הביטחון עד 1979. ב-1979 מונה לסמנכ"ל בחברת אורדן תעשיות ובשנת 1982 מונה לסמנכ"ל בכלל תעשיות. ב-1984 מונה למנכ"ל אלקטרה. במהלך כהונתו זכה בפרס התעשייה מטעם התאחדות התעשיינים בישראל. בפברואר 1989 הומלץ על ידי שר האוצר שמעון פרס, שהכיר אותו ממשרד הביטחון, לכהן כמנכ"ל משרד האוצר, והמינוי אושר על ידי הממשלה בסוף פברואר 1989. הוא כיהן בתפקיד עד תחילת 1991. לאחר מכן כיהן כיו"ר בחברת רימון, סמנכ"ל בכיר הממונה על האשראי בבנק דיסקונט בשנים 1992 עד 1994. הוא כיהן כיו"ר התעשייה הצבאית בשנים 1996 עד 2001, כיו"ר החברה הממשלתית לביטוח סיכוני סחר חוץ, כיו"ר דור כימיקלים ודור אנרגיה, יו"ר המשביר לצרכן ויו"ר ספקטרוניקס.
כיהן כדירקטור בחברות רבות נוספות בהן פרוטרום, בנק כרמל, קלי סוכנויות לביטוח, אלביט מערכות, בנק דיסקונט, דור גז, ספרינג – ניהול קרן פנסיה, טסנת בדיקות תוכנה, בנק אגוד לישראל. שימש יו"ר המרכז הישראלי לניהול וחבר בחבר הנאמנים ובהנהלת אוניברסיטת בן-גוריון.
ליפשיץ שימש כמרצה בפקולטה להנדסת תעשייה וניהול בטכניון, מרצה בחוג לכלכלה באוניברסיטת תל אביב, מרצה במחלקה לכלכלה ובמחלקה למינהל ומדיניות ציבורית, באוניברסיטת בן-גוריון ובמחלקה למדע המדינה באוניברסיטת בר-אילן.
מחבר הספרים "כלכלת ביטחון: התאוריה הכללית והמקרה הישראלי" בהוצאת משרד הביטחון, 2000 ו"ההתפתחות הכלכלית בשטחים המוחזקים" בהוצאת מערכות, 1970. בנוסף מחברם של מאמרים רבים בנושאי כלכלה וביטחון.
האיגוד לרפואת ילדים בישראל
האיגוד הישראלי לרפואת ילדים (הכולל בתוכו את איגוד רופאי הילדים בישראל ואת האקדמיה לרפואת ילדים בישראל) הוא ארגון מקצועי המהווה חלק מן ההסתדרות הרפואית בישראל ומאגד בתוכו את רופאי הילדים החברים בהר"י.
האיגוד מונה יותר מ–2,500 חברים, העוסקים ברפואת הילדים בבתי החולים ובקהילה, ובנוסף יותר מ–1,000 חברים נלווים.
מטרות האיגוד, כפי שמנוסחות בתקנון שלו, הן