בשנת 1972 הצטרפה לוב לאיחוד הרפובליקות הערביות ואימצה דגל מחודש - דגל הפדרציה של הרפובליקות הערביות - שם נראה נץ מזהב אוחז מגילה עם שם המדינה בשפה הערבית.
ב-19 בנובמבר 1977 ביקר נשיא מצרים אנואר סאדאת בישראל, והחלו שיחות השלום בין ישראל למצרים. בעקבות כך שינתה לוב את דגלה, לדגל חלק בצבע הירוק המסמל את האסלאם.
במסגרת ההתקוממות בלוב ב-2011 והפלת שלטונו של קדאפי, הוחזר דגלה של לוב בעל שלושת הפסים, ששימש את המדינה מ-1951 עד 1969 כדגלה הלאומי.
ניתוח רשתות חברתיות
ניתוח רשתות חברתיות (באנגלית: SNA או Social Network Analysis) היא גישה מדעית לחקר קשרים חברתיים, מרמת הפרט ועד מבנים חברתיים שההיגיון מאחוריה הוא שכדי להבין תופעה חברתית, אין די בבחינת מאפייני היחידים הקשורים לתופעה, אלא יש לבחון את מיקומם במבנה החברתי.
את הקשרים ניתן להציג בתרשים הנקרא 'סוציוגרם' בו הפרטים, השחקנים או הגורמים (נקרא גם: צמתים) מוצגים כנקודות, והקשרים (נקרא גם: קשתות) מוצגים כקווים.
גישה זו משתמשת במושגים הלקוחים מתורת הגרפים המתמטית וממדע הרשתות.
מתוך ניתוח הקשרים בין הגורמים השונים ברשת, ניתן ללמוד על מרכזיותו של כל אחד מהם, על היררכיה בקבוצה, על הצפיפות של הקבוצה ועוד.
חקר רשתות חברתיות נועד גם להבין תופעות שאינן נראות לעין ברמת הצומת הבודד ורק ניתוח רשתי של התופעה חושף אותה. למשל מהו המרחק הממוצע (מינימלי, מקסימלי) בין חברי רשת, כיצד בנויה הרשת (רשת כוכב, רשת תאית, רשת שהתפלגות קשריה היא מסוג "זנב ארוך" ועוד).
ניתוח הרשת החברתית מאפשר ניתוח סטטי בודד (Snapshot) אך גם ניתוח דינמי של השתנות הרשת.
אחד מיתרונות השימוש בניתוח רשתות חברתיות הוא שהשיטה מאפשרת מחקר ללא הנחה מוקדמת לגבי אופי ומהות החברים בקבוצה, על ידי שימוש במדדי הרשת כגורם מכווין לשאילת השאלות.
למרות השוני הרב בין סוגי הקשרים החברתיים, מדע הרשתות מאפשר לזהות תופעות שפועלות בצורה זהה בכל רשת חברתית ובכל רשת "עולם אמיתי" באשר היא, כלומר, בכל רשת הקיימת בטבע.
היסטוריה.
שורשיו התאורטיים של חקר הרשתות החברתיות מונחים בעבודתם של סוציולוגים מוקדמים כגון גאורג זימל ואמיל דורקהיים, שכתבו אודות החשיבות שבעיון בדפוסי יחסים שמחברים בין סוכנים חברתיים. העוסקים במדעי החברה החלו להשתמש במושג "רשתות חברתיות" באיבה של המאה ה-20 כשכוונתם לכל מערכת יחסים מסובכת בין חברי מערכות חברתיות מכל קנה מידה שהוא, מהרמה הבין-אישית ועד לבין-לאומית. בשנות השלושים של המאה ה-20, יעקב מורנו והלן ג'נינגס הנהיגו לראשונה שיטות ניתוח רשתי בסיסיות.
מורנו היה בין הראשונים להשתמש בסוציוגרם כשמיפה קשרי חברות בין תלמידים בבתי ספר יסודיים בארצות הברית.
בשנת 1954 החל ג'ון ארונדל ברנס לעשות שימוש במושג דרך קבע כשם לדפוסי קשרים, כאשר הוא כולל בתוכו רעיונות שעד אז היו שכיחים הן בקרב הציבור והן בתחום מדעי החברה: קבוצות (דוגמת שבט או משפחה) וקטגוריות חברתיות (כמו מגדר ושיוך אתני). מלומדים וביניהם רונלד ברט, קתלין קארלי, מארק גרנובטר , דייוויד קראקהרדט, אדוארד Laumann, Anatol רפופורט, בארי ולמן, דאגלס ר לבן, הריסון לבן התרחב השימוש השיטתי רשת חברתית ניתוח. גם במחקר של ספרות, ניתוח רשת הוחל על ידי Anheier, Gerhards ורומו, Wouter דה Nooy, ו-Burgert Senekal.
כניסת אתרי הרשתות החברתיות כדוגמת פייסבוק איפשרו לבצע ניתוח רשתות חברתיות על נתוני עתק (Big Data) של מיליוני צמתים וקשרים ברשת דבר שמאפשר הרחבה של תאוריות סוציולוגיות, פסיכולוגיות והתנהגותיות לתחום העולם הדיגיטלי.
מדדים בניתוח רשתות חברתיות.
את המדדים ניתן לסווג למדדים ברמת הצמת/ים, מדדים ברמת הקשת/ות, מדדים ברמת הקבוצה/קהילה ומדדים ברמת הרשת כולה.
מדדי צמתים.
מרכזיות : מכמתת את חשיבותו והשפעתו (במובנים שונים) של צומת מסוים או של קבוצה מסוימת בתוך רשת.
המדדים הנפוצים לצומת בהם נעשה שימוש בניתוח רשתות חברתיות.:
בהקשר חברתי מדד זה יכונה "גשריות":
גשר : אדם אשר קשריו החלשים ממלאים חור מבני , ומספקים את הקשר היחידי בין שני פרטים או גושים. מושג זה כולל גם את המסלול הקצר ביותר כאשר המסלולים הארוכים מדי אינם יעילים כתוצאה מחשש לעיוות המסר או כשל במסירתו.
מדדי קשרים.
הסימול ברשתות אלו הוא סמל חיובי לצד קשר מייצג קשר חיובי (ידידות, ברית, אהבה) ואילו סמל שלילי מייצג יחס שלילי (שנאה, כעס).
ניתן להשתמש בגרף סימנים כזה כדי לחזות מראש את התפתחות הרשת בעתיד. לפי תאוריית האיזון, מערכת מאוזנת מוגדרת כמעגל (מערכת שבה כל ניתן להגיע מכל צומת לעצמו) שבו מכפלת כלל הסימנים חיובית, ומערכת בלתי מאוזנת היא מעגל בו אותה מכפלה היא שלילית. לפי , מערכת בלתי מאוזנת היא בעלת סבירות גבוהה יותר לשינוי דעת חלק מהחברים בה ביחס לחברים אחרים. לדוגמה, אם A ו-B מקיימים בניהם קשר חיובי ו-B ו-C גם הם מקיימים יחס חיובי, אבל C ו-A מקיימים יחס שלילי, קיים סבירות גבוהה שהמערכת תהפוך לבלתי יציבה, לדוגמה אם רק בין A ל-B ישנו יחס חיובי ואילו ל-A ול-B יחס שלילי ל-C. אם כן, ניתן להשתמש בקונספט של מערכות יציבות ובלתי-יציבות ככלי לניבוי עתידה של רשת.
בהקשר מחקר חברתי, קשר חזק נקשר להומופיליה קרבה וטרנסיטיביות. קשר חלש נקשר עם גשרים.
את עוצמת הקשר מבטאים על ידי מתן ציון מספרי לקשר. עוצמת הקשר ברשת יכולה להיות מנורמלת (בין 0 ל-1) או יכולה להופיע כעוצמה לא מנורמלת (המספר הממשי לדוגמה: כמות השיחות בין 2 אנשים בטלפון).
מולטיפלקסיות: מספר האופנים שבהם מתקיים קשר. למשל, לזוג אנשים שקיימת ביניהם חברות ובנוסף לכך הם גם חולקים מקום עבודה משותף יש מולטיפלקסיות של 2. הוצעה תלות בין חוזק הקשר לבין מולטיפלקסיות שלו.
הומופיליה: המידה שבה פרטים ייצרו קשרים עם הזולת אם הוא דומה להם, לעומת מצב שבו הוא שונה מהם. דמיון מוגדר כשוויון מגדר, גיל, עיסוק, סביבה חינוכית, מעמד, ערכים או כל מאפיין בולט אחר.
סגירת משולשים (Triadic Closure): מדד של השלמות של שלישיות המקיימות ביניהם יחסים. ההנחה של פרט שקיימת בקבוצה בה הוא חבר מעגליות רשתית (כלומר, שחבריו מיודדים) נקראת טרנזיטיביות, והיא תוצר של הצורך של הפרט או המצב בסגירת-מעגל קוגניטיבית.
קרבה : נטייה של פרטים ליותר קשרים עם פרטים אחרים שקרובים אליהם גאוגרפית.
מדדי רשת.
צפיפות (תורת הגרפים) : היחס בין כמות הקשרים הישירים ברשת לבין המספר המרבי של קשרים אפשריים כאלה.
כלומר, מספר הקשרים שיש לפרט, חלקי המספר המרבי של קשרים שיכולים להיות למשתתף. לדוגמה, אם ישנם 20 משתתפים, המכנה יהיה 19, דהיינו המספר הגבוה ביותר של קשרים פוטנציאליים למשתתף. צפיפות של 100% (במקרה דנן 19\19) היא הצפיפות הרבה ביותר האפשרית. צפיפות של 5% משמעותה שקיים רק קשר אחד מתוך ה-19 האפשריים.
מרחק: המספר המזערי ביותר של קשרים שנצרכים על מנת לחבר בין שני פרטים, כפי שהרעיון הופץ על ידי סטנלי מילגרם בניסוי העולם קטן ובמושג של שש דרגות של הפרדה.
חורים מבניים: חוסר בקשרים בין שני חלקים של רשת. זיהוי וניצול של חור כזה עשוי להעניק ליזם יתרון תחרותי. המושג הזה פותח על ידי רונלד בורט ולפעמים הוא מוצג כתפישה אלטרנטיבית של הון חברתי.
מדדי קבוצות וקהילות.
שימוש בניתוח רשתות חברתיות מאפשר לזהות 'מעגלים חברתיים' על בסיס הקשרים של הצמתים המייצגים את הפרטים בקבוצה ולזהות את מידת הליכוד שלה . קבוצה המגיעה ללכידות מקסימלית מוגדרת כ'קליקות' , כלומר, לכל פרט יש קשר ישיר לכל פרט אחר בקבוצה.
מתייחסת למספר המינימלי של צמתים שבהיעדרם תתפרק הקבוצה.
מדדים נוספים לקהילות:
ויזואליזציה של רשתות.
ייצוג ויזואלי של רשתות חברתיות הוא חשוב מפני שהוא מסייע להבין אינטואיטיבית את הנתונים שנאספו על אודות הרשת, וכן להנגישם בצורה נוחה למתבונן. מספר רב של שיטות וטכניקות להצגה ויזואלית של מידע שהושגה באמצעות ניתוח רשת הוצג לאורך השנים. תוכנות מחשב ניתוחיות מציעות כזו. הרשתות נחקרות על ידי פריסתן בדרכים שונות, ועל ידי הוספת ערכי צבע, גודל ותכונות מתקדמות אחרות לצמתים השונים. ייצוג ויזואלי של רשתות הוא אמנם כלי רב-עצמה ושימושי למי שמעוניין להציג מידע מורכב וסבוך, אבל יש לתת את הלב לכך שהצגת רשתות באמצעות ייצוג ויזואלי בלבד עלולה להוביל לחוסר-דיוק או לפספוס של תכונות רשתיות שהיו נתפסות באמצעות ניתוח כמותי.
יישומים של ניתוח רשתות חברתיות.
חקר הרשתות החברתיות מנוצל ומצוי בטווח רחב של יישומים מעשיים, ודיסציפלינות. חלק מאותם יישומים כולל צירוף וכריית מידע, בניית מודלים להפצת רשתות, בניית מודלים של רשתות, ניתוח תכונות והתנהגויות של משתמשים, תמיכת משאבים בתחזוקת הקהילה, ניתוח של אינטראקציה מבוססת מיקום, שיתוף וסינון חברתיים, פיתוח מערכות המלצה וחיזוי קישורים ורזולוציית ישות. במגזר הפרטי, עסקים משתמשי בחקר רשתות חברתיות כדי לתמוך בפעילויות כגון ניתוח ואינטראקציה על הלקוח, ניתוח פיתוח מערכות מידע, שיווק וצרכי בינה עסקית. דוגמאות לשימושים במגזר הציבורי הן: פיתוח אסטרטגיות למחוברות מנהיגים, ניתוח של מחוברות ושל חשיפה למדיה של פרטים וקבוצות, ופתרון בעיות קהילתי.
דוגמאות נוספות לשימוש בניתוח רשתות חברתיות: הפצת ממים, רשתות הכרויות, תרשימי שיתוף-פעולה (collaboration graphs), קרבה, העברת מחלות, התפשטות מחלות דרך מערכות יחסים מיניות.
לתחום יישומים בתחומים כגון: אנתרופולוגים, ביולוגים, דמוגרפים, חוקרי תקשורת, כלכלנים, גאוגרפים, היסטוריונים, מידענים, מדעי המדינה, פסיכולוגיה חברתית, מדעי ההתפתחות, בלשנים חברתיים, מדעי המחשב, זואולוגיה