לפקיצטוס הייתה עצם אגן הדומה לזו של יונקים יבשתיים. במינים מאוחרים יותר, כמו בסילוזאורוס, עצם האגן, שכבר לא מחוברת לחוליות, הצטמצמה. הסברה במחקר שגנים מסוימים אחראים לשינויים שהתרחשו במבנה האגן של הלווייתנאים, כגון PBX1, PBX2, PRRX1 ו- PRRX2. בעבר הייתה סברה שחגורת האגן אצל הלווייתנאים המודרניים היא מבנה שרידי שלא שירת מטרה מסוימת. חגורת האגן אצל לווייתנאים זכרים שונה בגודלה בהשוואה לנקבות, מקובל במחקר שהגודל הוא תוצאה של דו-צורתיות זוויגית. עצמות האגן של הלווייתנאים הזכרים המודרניים מסיביות יותר, ארוכות וגדולות יותר מאלו של הנקבות. בשל דו-צורתיות זוויגית, הם היו ככל הנראה מעורבים בתמיכה באיברי המין הזכריים שנותרו מוסתרים מאחורי דפנות הבטן עד להתרחשות רבייה מינית.
ללווייתנים קדומים כמו פקיצטוס, פתחי האף היו ממוקמים בקצה החוטם, אך במינים מאוחרים יותר כמו רודהוצטוס, הפתחים שינו מיקום לחלק העליון של הגולגולת. פתחי האף של הלווייתנאים המודרניים הפכו לפתחי נשיפה המאפשרים להם לעלות אל פני השטח, לשאוף אוויר ולצלול חזרה אל עומק הים. האוזניים שינו מיקום, ובמקרה של בסילוזאורוס, האוזניים התיכוניות הושפעו ממבנה הלסת התחתונה.
סידן הידרוקסידי
סידן הידרוקסידי (Calcium hydroxide) הקרוי גם סיד כבוי היא תרכובת אי-אורגנית המורכבת מיוני סידן Ca+2 ויוני הידרוקסיד נוסחתה Ca(OH)2. סידן הידרוקסידי נוצר בתגובה של סיד עם מים.
&lt;chem&gt;CaO + H_2O -&gt; Ca(OH)_2 &lt;/chem&gt;
לסידן הירוקסידי יישומים רבים כולל בתעשיית המזון. מספר E של החומר כתוסף למוצרי מזון E526.
תכונות.
סידן הידרוקסיד הוא מוצק גבישי או אבקה לבנה. המסיסות במים אינה גבוהה: מכפלת המסיסות ב 25°C formula_1 והמסיסות יורדת עם עליית הטמפרטורה. pH של תמיסה רוויה של החומר במים בטמפרטורת החדר תהיה כ 12.5 והיא עלולה לגרום כווייה כימית. תמיסת סידן הידרוקסיד הופכת משקופה ללבנה-חלבית עקב ספיחת פחמן דו-חמצני ויצירת גבישי גיר.
formula_2
בחימום ל 512°C סידן הידרוקסיד הופך לסיד תוך פליטת מים formula_3
שימושים.
השימוש המרכזי בסידן הידרוקסיד הוא בייצור מלט.
משתמשים בסידן הידרוקסיד כחומר הפתתה ( flocculant) בתהליך טיהור שפכים. החומר גורם ליצירת פתיתים גדולים מחלקיקים קולואידיים וכך לשקיעתם.
תרביאת יזד
שמושאק
ליפטסק
גן סגור (שיר)
"גן סגור" הוא שיר שנכתב על ידי הזמר והיוצר יהונתן גפן ויצא לאור בשנת 1978 כחלק מספר שירי ילדים. באותה השנה, שירי הספר הוקלטו והולחנו לאלבום "הכבש השישה עשר", שהוקלט בשיתוף עם יהודית רביץ, גידי גוב, יוני רכטר ודויד ברוזה ששרו את שירי הילדים. בשנת 1991 השירים שולבו בהצגת ילדים, ובשנת 2021 יצאה הצגה חדשה שנקראה "הכבש השישה עשר", שהכילה את שירי הילדים מאותו הספר.
מאפיינים.
מאפיינים טקסטואליים.
השיר נכתב בגוף ראשון רבים, והוא מתואר מנוקדת המבט של ילד קטן. אוצר המילים בשיר מתאים גם הוא לאותה נקודת מבט (מילים כמו אמא, נדנדות, גן וקוביות), וכך גם המשלב הלשוני.
השיר מתאר חוויות לא נעימות של הילד המגיע לגן שלו בזמן שהוא כבר סגור ושומם. השיר מאופיין בניגודיות בין המקום הבטוח של הילדים לבין העובדה שהוא עומד סגור. למרות החוויות הלא נעימות, השיר מסופר בריחוק מסוים - האירוע התרחש אתמול ולא מתואר בזמן אמת.
מאפיינים מוזיקליים.
לחן השיר מורכב משני חלקים מוזיקליים החוזרים לסירוגין עם שינויים קלים. על אף האווירה הקודרת מעט של מילות השיר, הלחן כתוב בסולם מז'ורי שגורם לשיר להישמע שמח. החלק הראשון הוא מונוטוני יחסית, והוא סב סביב צליל הדומיננטה ומסתיים בטוניקה. החלק השני פותח בקפיצה של אוקטבה למעלה מצליל הטוניקה.
ביצועים שונים של השיר.
השיר בוצע על ידי מספר זמרים ויוצרים שונים. מקהלת שרונית ביצעה את השיר בעבור ערוץ הופ, גידי גוב ביצע את השיר במסגרת הוצאת אלבום שירי ילדים בשנת 1983, ומשתתפי הכבש השישה עשר ביצעו את השיר לכבוד הוצאתו המחודשת ביוטיוב.
פרח (שיר)
פרח הוא שיר שנכתב על ידי צרויה להב על רקע הפיגוע בראס בורקה בשנת 1985. את השיר הלחין יהודה פוליקר וביצע גידי גוב, ולימים בוצע גם על ידי יהודה פוליקר.
רקע.
השיר 'פרח' נכתב על הפיגוע בראס בורקה ב-1985 בסיני שבו קבוצת מטיילים ישראלים שנפשה במקום נורתה על ידי חייל מצרי. הרצח הביא לאווירה קשה בחברה הישראלית, והמון אנשים החלו לשאול שאלות לגבי הסכם השלום עם מצרים. לאורך שנים זוהה השיר 'פרח' עם סיפור חייה ומותה של צליל שלח, שהתפרסמה עקב השתתפותה בתוכנית "שישאר בינינו", ונהרגה באותו פיגוע. בראיונות שנתנה צרויה להב אמרה שהשיר נכתב גם על בִּתָהּ שנהרגה בתאונת דרכים.
התקבלות השיר.
האלבום הצליח מאוד ונמכרו ממנו עותקים רבים בצאתו לאור. הצלחתו הגדולה של השיר והעובדה שהושמע ברדיו פעמים רבות גרמו לביקורת שלילית על הסאונד של השיר והפקתו, שנחשבו בעיני הרבה אנשים ניסיון כושל להפוך את גוב לזמר רוקיסט וכעוס.
ביצועים מיוחדים.
יהודה פוליקר (מלחין השיר) הקליט בשנת 1990 את השיר 'פרח' מחדש בביצוע אישי שלו. ביצוע זה התפרסם באלבומו "פחות אבל כואב". האלבום זכה להצלחה אדירה ונמכר ב-140,000 עותקים.
הנה תמו יום קרב וערבו
השיר "הנה תמו יום קרב וערבו" הולחן על ידי מרדכי זעירא ונכתב על ידי נתן אלתרמן בשנת 1945 לקראת סיום מלחמת העולם שנייה בשנת תש"ה. השיר הוא שיר תנ"כי העוסק בנפילת שאול בקרב על הגלבוע (שמואל א, לא).
פרסום השיר וכתיבתו.
השיר נדפס לראשונה בכתב העת "תו שין דלת: שנתון 'דבר' לדברי ספרות, עיון וסקירה" ב-1945. והוא נדפס שוב בספר "עיר היונה" ב־1957.
ביצועים שונים של השיר.
הביצוע הנודע ביותר של השירה הוא ביצועה של הזמרת שושנה דמארי בשנת 1960. ביצועים נוספים של השיר הם ביצועו של יהורם גאון בשנת 1973; ביצועה של מקהלת הגלבוע בשנת 2002; וביצועה של להקת חבורת שהם בשנת 2003
ההקשר המקראי של השיר.
השיר מתקשר במגוון צורות לסיפור התנ"כי אשר עליו הוא מבוסס. השיר עוסק בהפסדו המר של שאול בקרב על הגלבוע המוביל להתאבדותו: "וְהַמֶּלֶךְ נָפַל עַל חַרְבּו" (ביטוי החוזר חמש פעמים בשיר). עובדה זו מתקשרת לסיפור התנ"כי כפי שמופיע בספר שמואל א: "וַיִּקַּח שָׁאוּל אֶת-הַחֶרֶב וַיִּפֹּל עָלֶיהָ" (לא, ד). בשיר גם נדונה המנוסה של אנשי גלבוע מן האזור לאחר הפסד הקרב: "הַמָּלֵא זַעֲקַת מְנוּסָה", וכך מתואר גם בעלילה המקראית: "כִּי-נָסוּ אַנְשֵׁי יִשְׂרָאֵל, וְכִי-מֵתוּ שָׁאוּל וּבָנָיו; וַיַּעַזְבוּ אֶת-הֶעָרִים וַיָּנֻסוּ וַיָּבֹאוּ פְלִשְׁתִּים וַיֵּשְׁבוּ בָּהֶן" (שמואל א לא, ז).
לילה (שיר)
לילה הוא שיר שנכתב על ידי שלום חנוך בסביבות שנת 1962. השיר מתאר את החוויות של חנוך כילד בקיבוץ 'משמרות' ומתמקד בעיקר בחוויית הלינה המשותפת של הילדים בבית הילדים. השיר נכתב בערב אחד, יחד עם מילים ולחן, מנקודת מבטו וחוויותיו של שלום חנוך בן ה-16, בוגר בית הילדים בקיבוץ.
רקע השיר.
כששלום חנוך היה צעיר, הייתה נהוגה בקיבוץ לינה משותפת שלא הייתה קלה לילדים. טובה חסין, חברתו לבית הילדים, סיפרה שלעיתים קרובות שלום היה מתעורר בבהלה ומעיר אותה; הוא היה מספר לה סיפורים וממציא מנגינות שהרגיעו את שניהם.
בשיר מופיעה השורה: "הֵחֵלָּה רוּחַ שׁוֹרֶקֶת אֶלֶף מַנְגִּינוֹת חָצֵר פָּנֶיהָ מְלִיטָה, עוֹצֶרֶת אֶת נְשִׁימָתָהּ כִּי בָּא אוֹרֵחַ." - המילה "אורח" בשורה זו מתייחסת לביקוריו של אבא של חנוך, חיים חנוך, שהיה נוסע מחוץ לישראל בענייני המשק, וכאשר היה חוזר משדה התעופה היה מבקר את שלום חנוך בבית הילדים, מעיר אותו ונותן לו מתנות.
ניתוח השיר.
מעט מאוד שירים על הקיבוץ חוברו על ידי נערים, והשיר "לילה" הוא המוכר שבהם. גיבור השיר של חנוך הוא השם של השיר עצמו, הלילה. הלילה מציג את עצמו ככל יכול, וכך תופשים אותו גם הילדים בבית הילדים - אבל מתברר כי אינו כזה, מפני שבשורה: "בְּבִיתָנֵי הַתִּינוֹקוֹת מְיַלְּלִים בְּהַפְסָקוֹת" מובן כי הלילה לא מצליח להרגיע אותם, ולו היה כל יכול כפי שהציג את עצמו, היה מצליח להרגיע את התינוקות, ולא להבהיל אותם. בשיר, הלילה עומד בפני משימת הרגעת הילדים שמתגעגעים להוריהם, והוא מנסה לעודד אותם בעזרת סיפורים, אבל לבסוף הוא נכשל. השורות: "הוּא מְעַוֵּר, הוּא מְכַוֵּן", "הוּא מְסַפֵּר מַעֲשִׂיּוֹת", מבטאות את הניסיונות של הלילה לעודד את הילדים. לקראת סוף השיר, הלילה נכנע לבסוף, וקורא לאמא "הֵי אִמָּא, עוּרִי!" ושוכב בתחושת אשמה, על כך שלא הצליח להרגיע את התינוקות, ועל התדמית הרעה שיצאה לו בשירים שאמורים לעזור לילדים להירדם.
פרסום השיר.
בשנת 2013, בתוכנית "העונג השישי", סיפר עפר גביש שב-1967, באפטר פארטי שבמועדון 'החלונות הגבוהים', שלום חנוך, שהיה אז חייל צעיר מלהקת הנח"ל, עלה ושר את השיר "לילה". באותו ערב אריק איינשטיין נפגש איתו, ושנה לאחר מכן פרסם את האלבום "מזל גדי", שבו הופיעו השיר "לילה" ושירים נוספים ששלום חנוך הלחין. שנים לאחר פרסום האלבום של אריק איינשטיין, שלום חנוך ביצע גרסה נוספת לשיר, וגרסה נוספת של אריק איינשטיין הופיעה באלבום "ארץ ישראל הישנה והטובה חלק ב" בשנת 1976.
חידושים נוספים לשיר.
יהודית רביץ הקליטה גרסת כיסוי לשיר.
נינט טייב ואושרי כהן ביצעו את השיר במסגרת הדרמה המוזיקלית היומית השיר שלנו בשנת 2005.
רינת גבאי הקליטה גרסה עבור האלבום "לילה טוב עם רינת".
בשנת 2020 אניה בוקשטיין חידשה את השיר עבור הדרמה המוזיקלית PPS.
אצלנו בגן