שיגור תרופות היא שיטה או תהליך טכנולוגי מתחום הננו-רפואה בו תרכובות תרופתיות מכוונות לאתר מטרה כדי להשיג השפעה רפואית טיפולית יעילה בבני-אדם או בבעלי חיים תוך צמצום השפעות הלוואי. השימוש בננו-סיבים כנשאי תרופות מתבצע במספר דרכים וביניהם קשירת התרופה לפולימר או הכנסת התרופה לחלל הפנימי של הסיב. שחרור התרופה מהננו-סיבים באתר המטרה מתאפשר במספר דרכים: הפרשה ו/או דיפוזיה מתוך הסיב או פירוק עצמי של הסיב באתר המטרה.
טקסטיל.
לננו-טכנולוגיה יש השפעה גם על תעשיית הטקסטיל המסורתית. ניתן לטוות ננו-סיבים ולקבל ננו-בדים בעלי תכונות שלא קיימות בבדים הרגילים כגון יכולת ניקוי עצמי, עמידות הבדים לאורך שנים, דחיית מים (ציפויים דוחי מים), עמידות אנטיבקטריאלית וכו'.
סינון אוויר.
באוויר ישנם מזהמים רבים כמו מיקרואורגניזמים, אלרגנים, עשן של סיגריות, אבק וכו' בעלי השפעה שלילית על הבריאות. גודלם של חלקיקים מזהמים הוא לרוב בקנה מידה של מיקרונים ולכן הם לא יכולים להיות מסוננים על ידי מסננים רגילים. ישנם מקומות בהם סינון של חלקיקים קטנים במיוחד הוא הכרחי, למשל בחדרים נקיים. בניית מסננים מהסוג הזה נעשית על ידי טוויה חשמלית ישירה של הסיבים על המשטח המסנן של מתקן הסינון. ננומסננים יכולים לסנן חלקיקים בגודל עד 100 ננומטר.
טיהור מים.
הודות לגודלם הזעיר של ננו-סיבים ניתן גם לטהר מים על ידי סינונם. למשל, אספקת המים לאסטרונאוטים לחלל היא אחת הבעיות שבהן נתקלה NASA, סוכנות החלל של ארצות הברית. עלות שיגור של גלון מים אחד (כ-3.7 ליטר) הוא 83,000$ ולכן מיחזור המים בחלל הוא תהליך הכרחי. בשנת 2002 נחתם הסכם בין NASA לבין חברת שהם יפתחו מערכת טיהור מים שתוכל לעבוד בחלל. החברה פיתחה אמצעי סינון מיוחד, עשויים ננו-סיבים מתחמוצת האלומיניום, המאפשר סינון וירוסים וחיידקים מהמים וכך לטהר את מי השתיה. החומר המסנן נקרא NanoCeram שקוטרו אינו עולה על 2 ננומטר.
פיתוחים לפילטור מים נעשים גם בישראל. הודות לגודלם הזעיר של הסיבים ניתן לארוג מסננות דקיקות מחומרים אנטי בקטיריאלים (כגון כסף) וליצור מסננות למי שתייה במקומות מזוהמים.
רפואת שיניים.
ניצול נוסף של הננו-סיבים נמצא בתחום רפואת השיניים, כדבק דנטלי עמיד במיוחד. החומר החדשני מורכב מננו-סיבים ופולימרים, יחליף בעתיד את "סתימות האמלגמה" הכהות.
נמצא שהחומר פוליאסתראמיד היפר מסועף (hyper-branched (HB) polyesteramide) עומד בתנאי לחיצה גבוהים במיוחד (תנאי הנדרש לחומרים המשתמשים בהם לסתימות) לעומת החומרים הדנטליים הקיימים היום בשוק. השילוב של ננו-סיבים בחומרים דנטליים נמצא בשלבי פיתוח סופיים ובזכות ראשוניותה ומקוריותה זכה מחקר זה להצגה בכנסים המובילים בתחום הדנטלי. הננו-חלקיקים מבוססים על ננו-סיבים שיוצרו בשיטה מיוחדת. קוטרם של סיבים אלו הוא כמה עשרות ננומטרים ויכולתם לחזק חומרים דנטליים תוך ניצול שטח הפנים הגדול הקיים בננו סיבים. הסיבים גורמים להעלאת הכוח ללחיצה ומניעת התכווצות בהקשיה ובכך מונעים היווצרות סדקים ושברים בסתימות הלבנות.
המשך המחקרים לשילוב ננו-טכנולוגיה בחומרים דנטליים יעשה בשיתוף פעולה עם מרכזי מחקר בארצות הברית ובמימון הקרן הלאומית לבריאות NIH.
יוזמה זו היא הראשונה מסוגה בעולם המשלבת ננו-טכנולוגיה ברפואת שיניים.
ננו-סיבים בישראל.
כיום ישראל היא מעין מעצמת ננו-טכנולוגיה. קיימים גופי מחקר רבים וכן חברות הזנק רבות החוקרים ועוסקים בתחום הננו-טכנולוגיה. כמעט בכל אוניברסיטה בארץ קיים מכון למחקר הננוטכנולוגיה. השקעה רבה בחקר הננו באה מקרנות מדעיות ממשלתיות.
למשל, במחקר פורץ דרך של אוניברסיטת תל אביב יחד עם המכון הטכנולוגי של מסצ'וסטס (MIT) פיתחו רקמת שריר פועמת מתאים שאותם זרעו על ביו-חומרים ששזרו בהם סיבי זהב בגודל ננומטרי. זהב היא מתכת מוליכה טוב ולכן מאפשרת פעימה טובה ובו זמנית של כל התאים. התוצאה היא רקמה פועמת שניתן להשתיל ברקמת לב פגוע אחרי התקף לב ומאפשרת לו לתפקד טוב יותר.
אליפות אירופה בכדורגל נשים 1993
אליפות אירופה בכדורגל נשים 1993, הידועה גם בשם יורו הנשים 1993, היא אליפות אירופה בכדורגל נשים החמישית שארגנה אופ"א. הטורניר נערך באיטליה מ-29 ביוני עד ה-4 ביולי 1993. אף על פי שנבחרה כמארחת, לא העפילה איטליה באופן אוטומטי לטורניר, אלא נאלצה להשתתף עם יתר הנבחרות במשחקי המוקדמות שהחלו בספטמבר 1991. ארבע הנבחרות הטובות ביותר במשחקי המוקדמות העפילו למשחקי הנוקאאוט שנערכו באיטליה.
במשחק הגמר נפגשו נורווגיה (בפעם הרביעית ברציפות) ואיטליה - בפעם הראשונה בתולדותיה. בסיום המשחק, ניצחה נורווגיה את האיטלקיות 0-1 משער ניצחון של בירטה הגסטאד, וזכתה בתואר בפעם השנייה אי פעם. סוזן מקנזי הדנית, שכבשה צמד שערים במשחק על המקום השלישי נגד גרמניה, סיימה כמלכת השערים של הטורניר. האגה רייסה - שהובילה את נורווגיה לזכייה בטורניר, קיבלה את פרס השחקנית המצטיינת.
עד 2017, זו הייתה אליפות אליפות אירופה האחרונה בה לא זכתה נבחרת גרמניה.
שחקן (מחשב)
תיק (חידה)
תיק (ביפנית: バッグ, נקראת גם 'מכלאה' או 'מערה') היא סוג של חידת היגיון שפורסמה על ידי ההוצאה לאור ניקולי.
חוקים.
המשחק מתבצע על טבלה של תאים, לרוב מקוקווים, כאשר בחלק מהתאים נמצא מספר.
המטרה היא לצייר לולאה יחידה ורציפה לאורך קווי הטבלה, אשר כוללת את כל המספרים בטבלה בתוכה. בנוסף, כל מספר מציין את סך כל התאים "הנראים" מתאו במאונך או במאוזן, כולל התא של המספר עצמו, לפני פגישה עם הלולאה (כלומר, תאים אשר נמצאים מעבר לגבול הלולאה ביחס לתא מסוים, לא נספרים, אף על פי שהם יכולים להיות אף הם בתוך הלולאה.). לדוגמה, לתא עם המספר 2 יהיה סמוך תא אחד הגובל בצדו האחר עם קיר הלולאה. במילים אחרות, אם נתייחס ללולאה כאל קיר, כל מספר יציין את מספר התאים שניתן לראות מתאו במאונך או במאוזן כולל עצמו.
שיטות פתרון.
המקום הקל ביותר להתחיל עמו הוא מציאת "תא מרבי" או "תא מקסימום"; תא זה, הוא תא עם מספר שיכול להיות ממומש במשחק רק אם הקירות נמצאים במרחק המרבי האפשרי. לדוגמה, בטבלה של 10X10 שעוד לא החלו בפתרונה, תא עם המספר 19 הוא "תא מקסימום", מאחר שכל עוד ארבעת הקירות לא יהיו בקצה הטבלה, מספר התאים הנראים מתא זה לא יהיה מספיק. לאחר התקדמות מעטה במשחק, ניתן למצוא "תא מזערי" או "תא מינימום", שבו כל עוד הקירות לא יהיו במרחק מינימלי ממנו המספר בתא לא ימומש.
שיטות פתרון רבות למשחק זה דומות לאלו של המשחק קורומסו, כמו שבין החוקים של משחקים אלו יש דמיון רב. הבדל ראוי לציון בין המשחקים הוא השימוש בלולאה כחלק מהפתרון, בניגוד לתאים מושחרים.
ננוסיב
טוויה אלקטרונית
טוויה אלקטרונית (באנגלית: Electrospinning) היא טכנולוגיה לטוויית סיבים מחומרים שונים כגון פולימרים, חומרים מרוכבים וחומרים קרמים. הטוויה נעשית על ידי הפעלת מתח חשמלי גבוה בין נוזל בעל צמיגות גבוהה אשר נמצא בקצה מחט, לבין מצע מוארק. הטיפה בקצה המחט נמשכת בכיוון קווי השדה והנוזל מקבל צורה של חרוט טיילור. כאשר המתח גבוה מספיק, הכוח על הטיפה בקצה גבוה דיו על מנת להתגבר על מתח הפנים של הנוזל וסילון דק פורץ ממנו. הממס מתנדף והסילון מתהווה לסיב. על ידי שינוי פרמטרים שונים בזמן יצירת הסיבים, כמו מתח חשמלי, ניתן לייצר סיבים בעלי תכונות שונות.
בטכנולוגיה זו ניתן לייצר סיבים בעלי יחס שטח פנים לנפח גדול מאוד (יחס זה גדול עד פי 100 מהיחס בסיבים המיוצרים בשיטות אחרות), יתרון זה מקנה לסיבים גמישות גבוהה בשטח הפנים ותכונות מכניות שלא ניתן להשיג בטוויה רגילה.
מרצ תל אביב-יפו
מרצ תל אביב-יפו היא הרשימה העירונית של מפלגת מרצ בעיר תל אביב-יפו. המפלגה התחרתה בכל הבחירות המוניציפליות מאז שנת 1998, כאשר הישג השיא שלה היה בשנת 2013, 6 מנדטים מתוך 31 חברי מועצה (19.35%).
לאורך השנים הנהיגו אותה 3 ראשי סיעה, וכיהנו מטעמה 6 סגני ראש עירייה. יו"ר הסיעה הנוכחית היא חברת המועצה מיטל להבי, שמכהנת כסגנית ראש העירייה. ראש הסניף הנוכחי הוא אורי אנזנברג (החל ממאי 2018).
היסטוריה.
בחירות 1993 ו-1998.
סיעת מרצ בכנסת הוקמה בשנת 1992 על ידי איחוד של המפלגות רצ, מפ"ם וחלק מ"שינוי" בראשותו של אמנון רובינשטיין, והשתתפה לראשונה בבחירות לכנסת השלוש עשרה באותה שנה. למהלך בכנסת היו גם השפעות על הפוליטיקה המוניציפלית, ולקראת הבחירות העירוניות בשנת 1993 רצו שלוש המפלגות ברשימה משותפת, אך עם מוסדות פנימיים נפרדים. הרשימה זכתה ל-3 מנדטים, אחד לכל מפלגה: מרדכי וירשובסקי נציג רצ, מיכאל רועה נציג מפ"ם, ומאיר ברימן נציג שינוי.
בבחירות 1998 התמודדה לראשונה מרצ תל אביב-יפו כמפלגה מאוחדת, בהנהגת מיכאל רועה. מרצ זכתה ב-4 מנדטים. בנבחרים מטעם מרצ הייתה מיכל עדן, הלסבית וחברת קהילת הלהט"ב הראשונה בהיסטוריה של ישראל שנבחרה לתפקיד של חברת מועצה. בשנת 2002 התפטר רועה מתפקיד סגן ראש העיר, ובבחירות הפנימיות זכה ג'ימי טורק להחליפו למשך הזמן הקצר עד הבחירות בשנת 2003.
בחירות 2003.