במרץ 2022, נחשף כי סרט פריקוול צולם בשיטת גב-אל-גב בסתר יחד עם הסרט הראשון. הסרט נכתב ובוים על ידי טי וסט, וצילומיו התקיימו בניו זילנד, ולאחר ההודעה הרשמית שהודיעה על הפקתו, כבר היה בשלב הפוסט-פרודקשן. עוד נמסר כי לסרט שבה גות' בדמותה של פרל הצעירה. הסרט הופק על ידי "A24", ועל הפקתו היו אמונים ג'ייקוב ג'אפקה, האריסון קרייס וקווין טורן, וסט, גות', מסקאדי וסם לוינסון.
כהנא-כרמון
הטרדות מיניות
בג&quot;ץ 4298-93 ג'בארין נ' שר החינוך
פסק דין ירוס-חקק נגד משרד הבריאות
Hollywood (שיר של מרינה אנד דה דיימונדס)
Hollywood (בעברית: הוליווד) הוא שיר של הזמרת הוולשית מרינה דיאמנדיס, שיצא תחת שם הבמה שלה לשעבר, מרינה אנד דה דיימונדס, מתוך אלבום האולפן הראשון שלה, "The Family Jewels". הוא יצא לאור באופן דיגיטלי ב-29 בינואר 2010, ובאופן פיזי ב-1 בפברואר 2010, כסינגל השני מתוך האלבום.
רקע והרכב.
"Hollywood" הוא שיר יורודסקו, באבלגם פופ וגלאם רוק. בראיון לאתר החדשות של ה-BBC, כשנשאלה מדוע בחרה להוציא אותו כסינגל, אמרה דיאמנדיס:
בריאיון למגזין סאן, הסבירה דיאמנדיס, "הרצועה הזו היא תפיסה סרקסטית וצינית על כל מה שמסחרי באמריקה. אני אוהבת את המדינה ואת האנשים מאוד ולא יכולה לחכות להופיע שם, אבל אני שונאת את הדרך שבה היא שוטפת לך את המוח".
ביקורות.
פרייזר מקאלפין מבלוג המצעד של ה-BBC תיאר את "Holywood" כ-"שיר פופ מדהים" והצהיר כי "רמת התובנה המוצגת לגבי אמריקה, תרבותית ופוליטית, שווה לשיר "America" של רייזורלייט". קרוליין סאליבן מהגרדיאן כינתה את השיר "שובב".
הצלחה מסחרית.
"Hollywood" דורג לראשונה במקום ה-12 במצעד הסינגלים הבריטי, עם סך מכירות של 25,746 עותקים בשבוע הראשון שלו. ב-1 בספטמבר 2017, זכה הסינגל למעמד כסף על ידי איגוד תעשיית ההקלטות הבריטי (BPI). נכון לפברואר 2019, נמכרו 211,000 עותקים בבריטניה. "Hollywood" דורג לראשונה במצעד הסינגלים האירי במקום ה-45, והיה לסינגל הראשון של דיאמנדיס שנכנס למצעד. בשבוע השלישי שלו במצעד, הוא הגיע לשיאו, במקום ה-21.
וידאו קליפ.
הקליפ לשיר בוים על ידי קינגה בורזה ועלה ליוטיוב ב-30 בנובמבר 2009. הוא צולם בבית במערב לונדון. בקליפ, מתקיימת מסיבה פטריוטית אמריקאית, ומוצגים דגלים אמריקאיים המשמשים כקישוטים וכביגוד. בנוסף, מופיעים מספר דמויות וחפצים המסמלים סטריאוטיפים בתרבות האמריקאית, בהן מעודדות, Jock, שחקני פוטבול אמריקאי, מלכת יופי, פפראצי, בוקרת, שחקני בייסבול, כפילים של אלביס פרסלי, ג'יימס דין, מרילין מונרו והנשיא לשעבר ברק אובמה, נקניקיות, פופקורן ופרס אוסקר.
קרדיטים.
הקרדיטים שלהלן לקוחים מהערות האלבום של "The Family Jewels".
יחסי ערב הסעודית–קוריאה הדרומית
יחסי ערב הסעודית–קוריאה הדרומית הם היחסים הבילטרליים הרשמיים בין ערב הסעודית לקוריאה הדרומית.
היסטוריה.
הקשר בין דרום קוריאה וסעודיה החל כאשר סוחרים ערבים הגיעו לממלכה הקוריאנית המאוחדת סילה במאה ה-7 וה-8. זה הביא לצמיחת המסחר בין קוריאה והעולם הערבי למרות שינויי המשטר בשני הצדדים.
בתקופת גוריאו, שבט ערבי-טורקי, השבט דיוקסו ג'אנג, הגיע לשירות בקוריאה, שם הגיע ג'אנג סון-ריונג, מוסלמי ממוצא ערבי, לייצג את בית המלוכה בגוריאו. השבט שרד והשתלב בחברה הקוריאנית, אבל צאצאיו כבר לא יכלו לדבר בשפה הערבית ואפילו לא לקיים את חוקי האסלאם יותר.
במהלך שלטון שושלת ג'וסון, המלך סג'ונג הגדול בדברי הימים שלו הזכיר ערבים הקוראים את הקוראן ואת תורות האסלאם, אם כי המלך מעולם לא היה מוסלמי במהלך חייו.
יחסים מודרניים.
במהלך מלחמת קוריאה, ערב הסעודית, כחלק מהברית המערבית נגד ההתפשטות הקומוניסטית על ידי ברית המועצות, צידדה לצד קוריאה הדרומית מ-1950 עד 1953, למרות שהיא לא שלחה חיילים לקוריאה. גם ערב הסעודית וגם דרום קוריאה חוו פריחות כלכליות בשנות ה-70 וה-80, שבהן שתי המדינות תמכו זו בזו; כעת משקיעים דרום קוריאנים הם בין המשקיעים החשובים ביותר בסעודיה. בשנת 1977, מהגרים דרום קוריאנים בערב הסעודית היוו כמעט חמישית מכלל ההגירה הרשומה מדרום קוריאה, מה שהפך אותה ליעד השלישי הפופולרי ביותר עבור מהגרים. ככזה, היחסים בין ערב הסעודית לדרום קוריאה היו בעיקר לבביים ושתי המדינות הן שותפות כלכליות ואסטרטגיות.
כשערב הסעודית הכריזה על חזון 2030 של סעודיה, דרום קוריאה וסעודיה הגבירו את שיתוף הפעולה ביניהן, מכיוון שלשתי המדינות אין פעולות איבה ושתיהן מודאגות מענייני ביטחון ובטיחות. שתי המדינות חתמו על הסכם כלכלי של 8.3 מיליארד דולר, כולל עסקה של 6 מיליארד דולר בין עראמקו הסעודית לחברה הקוריאנית S-Oil ב-2019. גם הסחר הורחב מאז 2018.
שיתוף פעולה צבאי.
לקוריאה הצפונית, שכנתה של קוריאה הדרומית בצפון, יש מערכת יחסים חזקה עם איראן, היריבה של ערב הסעודית, ולכן הברית של סעודיה עם קוריאה הדרומית הופכת חיונית בעימות הציר האיראני-צפון קוריאה. דרום קוריאה סיפקה את המודיעין של ערב הסעודית על פעילותה של קוריאה הצפונית ב, בעיקר במהלך הסכסוך התימני ב-2014.
ביוני 2019, ערב הסעודית וקוריאה הדרומית חתמו על עסקת ייצור נשק, שבה סעודיה וחברות צבאיות של קוריאה הדרומית ישתפו פעולה יחד נגד איומים חיצוניים לצד ייצור משותף של כלי נשק וכלי רכב, כמו גם שיפור הטכנולוגיות הצבאיות בשתי המדינות.
רצח פידיה פיאטלי
הדר דנציג-רוזנברג
הדר דנציג-רוזנברג היא פרופסור חברה בפקולטה למשפטים באוניברסיטת בר-אילן, לשעבר סגנית דיקן למחקר (2021-2019). כיום מרצה אורחת בבית-הספר למשפטים של אוניברסיטת קליפורניה בברקלי (2023-2021). מייסדת ומכהנת במשותף כיו"ר האגודה הישראלית למשפט פלילי. תחומי מומחיותה משתרעים על שדות המשפט הפלילי המהותי והדיוני, בדגש על חקר הפילוסופיה של המשפט הפלילי, מנגנוני צדק פליליים משלימים או חלופיים להליך הפלילי הנוהג, תורת המשפט הטיפולי ויישומה במשפט הפלילי, צרכים וזכויות של נפגעי עבירה, ונקודות הממשק שבין משפט פלילי לעקרונות חוקתיים ולתיאוריות של מגדר.
ביוגרפיה.
דנציג-רוזנברג נולדה בתל אביב וגדלה בחולון. בוגרת תיכון אילון. בשירותה הצבאי שירתה כקצינת מודיעין בחטיבת המחקר באמ"ן וכמפקדת בבית הספר לקצינות (בה"ד 12). בוגרת הפקולטה למשפטים באוניברסיטת בר-אילן (בהצטיינות יתרה), מוסמכת הפקולטה למשפטים באוניברסיטה העברית בירושלים (בהצטיינות יתרה) ובעלת תואר דוקטור למשפטים (בציון "מעולה") מאוניברסיטת בר-אילן. עבודת הדוקטורט שלה, בהנחיית פרופ' אהרן אנקר, עסקה בניתוח אחריות שותפים לעבירה בגין עבירה שונה או נוספת שביצע שותפם לעבירה המתוכננת, תוך הישענות על תובנות מתחום הפילוסופיה של המוסר.
דנציג-רוזנברג התמחתה אצל פרקליטת המדינה, השופטת עדנה ארבל. בטרם הצטרפה כחברת סגל לפקולטה למשפטים בבר-אילן היא כיהנה כמנהלת הקליניקה לסיוע לנשים נפגעות אלימות במרכז לחינוך משפטי קליני לזכויות אדם ולאחריות חברתית של הפקולטה למשפטים באוניברסיטה העברית, במסגרתה ליוותה נפגעות עבירות מין ואלימות בהליכים משפטיים (2009-2005).
בשנים האחרונות היא מרצה וחוקרת אורחת מטעם מכון הלן דילר והמרכז לחקר המשפט והחברה בבית-הספר למשפטים של אוניברסיטת קליפורניה בברקלי (2018-2016, 2020, 2023-2021). כיום היא חוקרת עמיתה בסמינר העולמי של זלצבורג (Salzburg Global Seminar) ובעבר הייתה חוקרת אורחת בבית-הספר למשפטים של אוניברסיטת Tilburg.
דנציג-רוזנברג נשואה לכלכלן רועי רוזנברג ולהם בן ובת.
תחומי מחקר עיקריים ופעילות אקדמית.
מחקריה משלבים ניתוח תאורטי-נורמטיבי של המשפט הפלילי עם ניתוח אמפירי המשלב תובנות מתחומי מדעי-החברה.
מודלים חלופיים להליך הפלילי העונשי.
ציר אחד של עבודתה עוסק במודלים חלופיים או משלימים להליך הפלילי האדברסרי-העונשי, אשר מבוססים על תפיסות של צדק קהילתי, שיתופי ומשקם. בסדרת מחקרים (עם ד"ר טלי גל) היא מפתחת את המושג "משפט פלילי מרובה-דלתות" (Multi-door Criminal Justice) לתיאור ריבוי הפרוצדורות, המטרות והערכים שהתפתחו בעשורים אחרונים במשפט הפלילי, לצד ההליך העונשי האדברסרי או כחלופה לו. כמה ממחקריה עוסקים בפיתוח תאורטי של גישת הצדק המאחה. מחקרים אחרים מתמקדים במודל בתי-משפט פותרי-בעיות. יחד עם ד"ר גל היא פיתחה מתודולוגיה להשוואה בין מאפיינים ותכונות של הליכי צדק פליליים במטרה לאפשר לקובעי מדיניות לזהות את הערכים שסוגי הליכים שונים מבקשים לקדם.
בין השנים 2016–2017 היא ערכה מחקר מלווה על בתי-המשפט הקהילתיים בישראל (עם ד"ר טלי גל), שמטרתו לתעד ולנתח את הידע שנצבר בתהליך ההכנה וההקמה של שני בתי-המשפט הקהילתיים הראשונים בבאר-שבע וברמלה ולהעריך את העבודה השוטפת שנעשתה בשלבים הראשוניים של הפעלתם. ממצאי המחקר סייעו לפיתוח והטמעה של לקחים במסגרת הרחבת הפיילוט למחוזות משפט נוספים. בין השנים 2018–2022 היא עורכת את מחקר ההערכה הראשון על בתי-המשפט הקהילתיים בישראל (עם טלי גל ואביטל מנטוביץ'), שעניינו למדוד את יעילות הפרויקט ולאתר משתנים וגורמים המשפיעים על מידת יעילותו.
נפגעי עבירה בהליך הפלילי.
בסדרת מחקרים על מקומם של נפגעי עבירה במשפט הפלילי היא מייבאת עקרונות תרפויטיים ופמיניסטיים אל החשיבה האנליטית הקלאסית של המשפט הפלילי. באמצעות אימוץ פרספקטיבה של הצטלבות זהויות (intersectionality), היא חושפת את הפער שבין צרכים של נפגעי עבירה מקבוצות שונות לבין המענים שניתנים להם במסגרת המצב המשפטי הקיים, וקוראת לרפורמות שיגבירו השתתפות של נפגעים בהליך הפלילי.
המשפט הפלילי בעידן הדיגיטלי וברשתות החברתיות.