כדי להרחיב את מעגל המקושרים של כל משתמש ולהעצים את הפוטנציאל שבקשרים מקצועיים, קשרי המשתמשים בלינקדאין מדורגים לפי קרבה. דירוג זה מאפשר למשתמשים לבסס קשרים חדשים עם משתמשים שאינם מקושרים אליהם ישירות.
יישומים.
משתמשים יכולים להיעזר ביישומים המוצעים בלינקדאין על מנת לחלוק מידע ולשתף פעולה עם אחד או יותר מהחברים המקושרים אליהם. בעזרת יישומים אלה ניתן להציג מצגות, לאחסן מסמכים, לדון על נושאים או פרויקטים משותפים, לקשר לבלוגים כדי להציג עדכונים, לאתר עמיתים באזור איתם אפשר להיפגש, ולעניין את המשתמשים המקושרים ברשימת ספרים אותם המשתמש קורא.
קבוצות.
קבוצות בלינקדאין מורכבות מקהילות משתמשים בעלי מכנה משותף מקצועי או עסקי כלשהו כגון עניין, מטרה, השתייכות או התנסות. הקבוצות מאופיינות לפי קטגוריות של ארגון, קשר מקצועי, בוגרי מוסד להשכלה גבוהה, ומשתתפי כנס. משתמשים יכולים ליצור קבוצות או להצטרף לקבוצות קיימות. הקבוצות בלינקדאין מאפשרות לקהילות חבריה לפתח דיונים, לשתף רעיונות, לפרסם הודעות וכיוצא בזה. כל קבוצה משמשת כפורום כך שכל משתמש בקבוצה מסוימת יכול ליצור קשרים עם משתמשים אחרים השייכים לאותה קבוצה, לפרסם הודעות או להגיב עליהן, לשאול ולהשיב על שאלות. הודעות ושאלות המתפרסמות בקבוצה נשלחות בדוא"ל לכל משתמשי הקבוצה, בהתאם להגדרות המשתמש, כדי להתעדכן ביעילות רבה יותר.
כישורים ואישור כישורים.
לינקדאין פיתחו יכולת ניתוח סמנטית-טקסונומית שמאפשרת לתאר מקצועות כפי שהם משתקפים בהוויה העכשווית של העולם העסקי, למצוא מילים נרדפות לתיאור מקצועות וכישורים ולנתח מגמות. בתחילה, יכולת זו הועלתה תחת הכינוי SKILLS והייתה פתוחה לקהל המשתמשים. נכון לדצמבר 2013, אי אפשר לראות את תוצאות הניתוח עצמו, אולם החברה הכניסה תכונה חדשה המאפשרת "לאשר כישורים" של אנשים אחרים. תוצאות "אישור הכישורים" מופיעות בפרופיל של המשתמש שלגביו מאשרים את המקצוע או הכישורים, כך שמתקבל סוג של "עדות באמצעות חוכמת המונים" לגבי תחומי ההתמחות של אותו משתמש.
השימוש באתר למטרות העסקה.
מכיוון שבלינקדאין קיים שוק של מחפשי עבודה ושל מחפשי קידום מקצועי, חברות השמה ואנשי משאבי אנוש נעזרים בלינקדאין כדי לגייס עובדים. הקבוצות הן אחת הדרכים לפרסום מודעות דרושים, אך פניות נעשות גם באופן אישי למשתמשים המתאימים לעבודה מסוימת. היות שבלינקדאין המשתמשים מקושרים זה לזה בדרגות קרבה שונות, מגייסים יכולים לפנות למועמדים פוטנציאליים בהיקף רחב, אותם הם יכולים למצוא דרך מקושרים ישירים או דרך חיפוש באתר.
גם מחפשי עבודה חדשה משתמשים בלינקדאין לצורך העניין. האתר מאפשר למשתמשים לשווק את עצמם בעיני המגייסים. בפרופיל האישי עצמו ניתן להציג כישורים והישגים, אך גם השתתפות פעילה בקבוצות ויצירת רשת מקושרים ענפה תורמים לשיווק האישי.
עמודים עסקיים.
עמודים עסקיים בלינקדאין מהווים מעין אתרי תדמית עבור ארגונים, חברות ומוסדות אקדמיים. באמצעות עמוד עסקי ארגון יכול לגייס עובדים, להקים קמפיינים, לפרסם תוכן ולחלוק סיפורים מחיי היום יום בחברה. העמודים העסקיים שונים בלינקדאין במקצת מאשר שאר הרשתות החברתיות בכך שעמוד עסקי בלינקדאין אינו יכול לשלוח הודעות במסנג'ר.
The Resistance
The Resistance הוא אלבומה החמישי של להקת הרוק הבריטית מיוז.
האלבום יצא באירופה ב-14 בספטמבר 2009 ובארצות הברית ב-15 בספטמבר 2009. עם שחרורו הגיע האלבום למקום הראשון ב-19 מדינות.
הביקורות על האלבום היו חיוביות. הסינגל הראשון מהאלבום "Uprising" יצא ב-7 בספטמבר 2009. הסינגל השני הוא "Undisclosed Desires" שיצא ב-16 בנובמבר 2009 ובינואר 2010 הודיעו שהסינגל השלישי הוא "Resistance".
רקע.
ב-2007 בזמן סיבוב ההופעות של Black Holes and Revelations דיברו על כך שהלהקה תחל בקרוב לעבוד על אלבום חדש. ב-22 במאי 2008 מגזין NME דיווח שהלהקה החלה לכתוב שירים לאלבום החדש.
השמועות על האפשרות של שיר באורך של 15 דקות הופיעו בתקופה שמיוז החלו להקליט. הלהקה הוציאה לאור שלושה קליפים של עשיית האלבום, כולל חלק שצולם בשירותים. במרץ 2009 פורסם שמיוז מתעתדים לצאת לסיבוב הופעות בסתיו ושיופיעו כלהקת החימום של להקת U2 בכמה הופעות בארצות הברית בספטמבר, דבר שרמז לסיום עבודה על האלבום.
ביקורות.
רוב השבחים לאלבום כוונו ליצירה בת 13 דקות "Exogenesis"' שכדי ליצור אותה השתמשו ב-40 נגנים. ביקורות רבות ביקרו את האלבום שהוא חסר מקוריות, במקרים מסוימים אפילו טענו שזה קריקטורה של רוק פרוגרסיבי.
מגזין רולינג סטון אמרו שuprising מראה ש"מיוז עדיין יודעים לשאוג" אבל ביטל את כל שאר האלבום כקלישאה וששאלו בלי בושה מלהקות כמו רדיוהד וקווין.
גיטריסט קווין בריאן מיי הילל את השילוב של מוזיקה שהושפעה על ידי קווין באלבום. הוא אמר ב-BBC "אני אוהב את זה, אני חושב שזה חומר מצוין." הוא תיאר את United States Of Eurasia כיצירה שנעשתה בגאוניות.
פיצוץ בית הבולשת הבריטית בחיפה
ב-29 בספטמבר 1947 התקיף ארגון אצ"ל את בניין הבולשת הבריטית (CID) בחיפה. בפיצוץ נהרגו 11 איש ועשרות נפצעו. הייתה זאת ההתקפה הגדולה האחרונה של האצ"ל על מוסדות השלטון הבריטי בארץ ישראל.
רקע.
ביולי 1947 הגיע העימות בין האצ"ל לבריטים לשיא עם תליית שני הסרג'נטים הבריטים בתגובה להוצאה להורג של שלושה לוחמי אצ"ל בכלא עכו. עם הסתמנות פתרון מדיני למשבר חלה רגיעה מסוימת בפעילות, אך המתח גבר שוב עם גירוש מעפילי האונייה "אקסודוס" לגרמניה. אצ"ל התכונן לפעולה גדולה נגד הבולשת הבריטית, אך חסרו לו אמצעים כספיים וחומרי נפץ.
ב-26 בספטמבר 1947 התקרבה אוניית המעפילים "אף על פי כן" לחופי הארץ, ועליה 434 מעפילים. האונייה הוקפה על ידי ארבע משחתות בריטיות ולאחר התנגדות נמרצת עלו הבריטים על האונייה כשהם משתמשים בסילוני מים ובאש חיה. מעפיל אחד נהרג ורבים נפצעו. כל המעפילים גורשו לקפריסין. האונייה הזאת משמשת כיום כמוצג מוזיאוני במוזיאון ההעפלה וחיל הים בחיפה.
התכנון והפיצוץ.
מפקדת האצ"ל החליטה להגיב אירועים אלו בחומרה ולפגוע במרכז הבולשת הבריטית בחיפה, מאחר שהעיר תפסה מקום בולט במפעל ההעפלה. קוד הפעולה היה האמב - אף (המבורג - אף על פי).
מרכז הבולשת הבריטית בחיפה שכן בבניין בדרך המלכים (King's Way), כיום דרך העצמאות 82. הבניין שכן בלב אזור הביטחון בעיר, מול הכניסה הראשית לנמל חיפה. גדרות תיל הקיפו את כל הבניינים הניתנים לפגיעה. מסמכי זהות וחפצים נבדקו קודם מתן רשות כניסה למתחם, נאסרה חניית כלי רכב סמוך למקום, ועמדות של שומרים עם מכונות ירייה חיפו על הבניינים ביום ובלילה. הבניין שימש כבר מטרה ללח"י כשב-12 בינואר 1947 ניסה הארגון להחדיר מכונית תופת לחצר הבניין. הפעולה סוכלה בחלקה בשל עירנות אחד השומרים.
כדי להתגבר על השמירה ולאפשר התקפה במינימום נפגעים, תכנן עמיחי פאגלין, קצין המבצעים של אצ"ל, מתקן ופצצה רבת עוצמה שתורכב על משאית ותושלך על הבניין מעבר לגדר.
הפצצה, באורך של יותר משני מטר ובקוטר של מטר אחד, נבנתה מגליל מתכת דמוי חבית שלתוכו הוכנס חומר נפץ במשקל של כחצי טון. משני צדיה הורכבו צמיגי טרקטור גדולים כדי לבלום את הנפילה. ליד הצמיגים הותקנו גלגלי שיניים למנוע את תנועת החבית לאחור ולאפשר תנועתה בכיוון אחד בלבד.
הפצצה הועלתה בעזרת מנוף על משאית שעליה הורכב מתקן גבוה בצורת מגלשה. בתא הנהג הותקנה ידית שהייתה מחוברת בכבל לחלקו הקדמי של המתקן ששימש כמעצור לפצצה, כך שהסטתו תאפשר את גלגול הפצצה. הפצצה הוכנה בבית עזוב בפרברי בני ברק ותא המשאית שוריין למקרה שתיפתח אש על המשאית.
מועד הפעולה נקבע ל-29 בספטמבר 1947, ט"ו בתשרי תש"ח, חג סוכות, בשעה 6:00 בבוקר, מועד שבו תנועת העוברים ושבים מועטה והחנויות סגורות, כדי להבטיח פגיעה מינימלית באזרחים.
יום לפני כן, ב-28 בספטמבר 1947, יצאה המשאית מבני ברק לכיוון חיפה כשהמתקן והפצצה שעליה מכוסים. המשאית לוותה מלפנים באופנוע ומאחור במכונית ובה שני לוחמי אצ"ל. נהג המשאית צויד ברישיונות מזויפים להובלת מכונת כביסה לנמל חיפה. הנהג ומלוויו הצליחו להביא את המשאית לחיפה ולהחנותה בלילה בחניון מרוחק כאשר שמירה מופקדת עליה.
למחרת, בשעה 05:30, יצאה המשאית ליעדה. כאשר הגיעה לבניין הבולשת, נעצרה. הנהג משך בידית והפצצה ניתרה מעל הגדר. השומר הערבי עוד הספיק לצעוק לנהג כי נפלה לו חבית, אך הנהג לחץ על דוושת הדלק והסתלק במהירות מהמקום. כעבור שניות ספורות אירעה התפוצצות אדירה שגרמה להרס רב בקומות התחתונות של הבניין. בהתפוצצות נהרגו שבעה שוטרים וארבעה אזרחים ונפצעו עשרים ושבעה שוטרים ועשרים וחמישה אזרחים. המשאית המשיכה עד כיכר חמרה (כיום "כיכר פריז") ושני יושביה ירדו ממנה במהירות ועלו לרחוב הנביאים שבהדר הכרמל, שם המתינה להם מכונית שהסיעה אותם לתל אביב עוד לפני שהוכרז עוצר ונחסמו הכבישים.
לאחר הפיצוץ.
הצלחת ההתקפה הדהימה את הבריטים. הם הודו שהמתקן והפצצה לא רק שמילאו את התפקיד שנועד להם אלא היוו את ההמצאה המתוחכמת ביותר שהמציא ארגון מחתרת כלשהו בשנים שלאחר מלחמת העולם השנייה. הם נתנו הוראה להתחיל להגביה את הגדרות עד גובה של 8 מטר, אך הוראה זו לא הגיעה לידי ביצוע היות שכעבור חודשיים בדיוק הביאה החלטת האו"ם ב-29 בנובמבר 1947 למפנה המדיני. האצ"ל התרכז מכאן והלאה בתקיפת מתקנים צבאיים לשם השגת נשק, תחמושת ואמצעי לחימה למלחמה העומדת לפרוץ.
על חזית הבית ברחוב דרך העצמאות 82 בחיפה הוצב תבליט, המספר על ההתקפה ומראה את המשאית עם המתקן והפצצה עליה.
לינקדאין
אוקראינה העצמאית
שון טוב