במהלך תקופתו באוניברסיטה הפתוחה, שימש סופר כמפתח, כותב ומפקח אקדמי של קורסים רבים ללימודי תואר ראשון בתחום התקשורת, ביניהם: תקשורת פוליטית בעידן הדיגיטלי, מבוא ללימודי תקשורת, מבוא לתקשורת המונים, תקשורת המונים בישראל, תרבות תקשורת ופנאי בישראל, שיח תקשורת, ועוד.
במסגרת עבודתו בתחום הפיתוח האקדמי, זכה סופר בפרס קורס הדגל מטעם המועצה להשכלה גבוהה (עם ד"ר דוד לוין וסיגל רבינא) על פיתוח הקורס מבוא ללימודי תקשורת.
בנוסף לפעילותו האקדמית, סופר מילא במסגרות חוץ-אקדמיות את התפקידים הבאים:
עיסוקים נוספים.
סופר הגיש יחד עם עמיתתו תמר הרמן את הפודקאסט אדרבא בשיתוף גלי צה"ל. בפודקאסט ראיינו סופר והרמן עמיתים מהאקדמיה בנושאים שונים ומגוונים. בפודקאסט הוקלטו 65 פרקים.
סופר מונה לראש הנהגת ההורים בבית הספר לאמנויות בת"א, בית הספר של שני ילדיו. במסגרת התפקיד, עתר סופר יחד עם הורים נוספים בשנת 2019 כנגד החלטת עיריית תל אביב-יפו להעלות את מחירי ההסעות של תלמידי בית הספר ב-60%, בתחילת שנת הלימודים, מתוך הטענה ש"ישנם הורים שלא יודעים אם יוכלו להמשיך לשלוח את הילדים שלהם לשנה הבאה בבית הספר כי הם לא יוכלו לשלם את המחיר של ההסעות". העתירה הוגשה בבית המשפט המחוזי בתל אביב-יפו, ופסק הדין הורה להשאיר את עלות ההסעות בתעריפן המקורי. במהלך המאבק, סופר פרסם טור בנושא.
ספרים שכתב.
אורן סופר, אין לפלפל: עיתון "הצפירה" והמודרניזציה של השיח החברתי הפוליטי, ירושלים, מוסד ביאליק, 2007.
אורן סופר, תקשורת המונים בישראל, רעננה, האוניברסיטה הפתוחה, 2011.
הספר יצא לאור גם בגרסה אנגלית:
Oren Soffer, Mass Communication in Israel: Nationalism, Globalization and Segmentation, translated by Judith Yalon, New-York, Berghahn Books, 2015.
אורן סופר, גלי צה"ל, ירושלים, כרמל, 2015.
ספרים בעריכתו.
דן כספי ויחיאל לימור (עורכים) תקשורת המונים בישראל - מקראה (תרגום המאמרים: מיכל לקס, עריכה מדעית: אורן סופר, אינס גאבל), תל אביב, האוניברסיטה הפתוחה, 1998.
דן לאפי, סוגיות מפתח בתאוריית המדיה (תרגום: ענבל שגיב- נקדימון, עריכה מדעית: דוד לוין ואורן סופר), רעננה, האוניברסיטה הפתוחה, 2011.
דניס מקווייל, מבוא לתקשורת המונים (תרגום: ענבל שגיב-נקדימון, עריכה מדעית של המהדורה העברית: דוד לוין ואורן סופר), רעננה, האוניברסיטה הפתוחה, 2014.
ברברה ג'ונסטון, ניתוח שיח (הספר תורגם כחלק מהקורס שיח התקשורת שהוכן על ידי שושנה בלום-קולקה, אורן סופר וארן ליביו. תרגום: יעל אונגר, עריכה מדעית: פנחס שטרן), רעננה, האוניברסיטה הפתוחה, 2012.
שושנה בלום-קולקה, אורן סופר, ארן ליביו (עורכים), שיח התקשורת - מקראה (תרגום מאמרים: יעל אונגר, עריכה מדעית של המאמרים המתורגמים: פנחס שטרן), רעננה, האוניברסיטה הפתוחה, 2015.
מבחר ממאמריו.
סופר פרסם בימי חייו עשרות מאמרים מדעיים.
להלן מבחר ממאמריו (נבחרו לפי מידת ציטוטם במאמרים אחרים):
סלות'אי
טיירון קיימון פרמפטון (באנגלית: Tyron Kaymone Frampton; נולד ב-18 בדצמבר 1994), הידוע בשם הבמה סלות'אי, הוא ראפר בריטי.
קריירה מוזיקלית.
בשנת 2016, סלות'אי הוציא את הסינגל הראשון שלו, "Jiggle", ובהמשך הוציא מספר סינגלים נוספים ב-SoundCloud, שנמחקו זמן מה לאחר מכן.
ב-2017 חבר סלות'אי לחברת תקליטי האינדי "בון סודה", כדי להוציא מספר מיני-אלבומים. בהמשך, חתם על חוזה הקלטות במת'וד רקורדס, וב-2019 הוציא את אלבום הבכורה שלו, "Nothing Great About Britain", שהגיע בשיאו למקום התשיעי במצעד האלבומים הבריטי. בנוסף, האלבום הועמד לפרס מרקיורי. באותה השנה, נכלל ברשימות "Sound of 2019" של BBC, וב-"NME 100" של NME.
ביולי 2020 הוציא יחד עם דיסקלושור ואמינה את הסינגל "My High", שהועמד בשנת 2021 לפרס גראמי להקלטת הדאנס הטובה ביותר בטקס פרסי גראמי ה-63. באותה השנה, הוציא סלות'אי את אלבום האולפן השני שלו, "Tyron", שהגיע למקום הראשון במצעד האלבומים הבריטי וזכה לשבחים מהמבקרים. מתוך האלבום יצאו הסינגלים "Mazza" בהשתתפות אייסאפ רוקי ו-"Cancelled" ביחד עם סקפטה, שהגיעו למקומות ה-72 וה-39 בהתאמה במצעד הסינגלים הבריטי.
טרילילי טרללה
טרילילי טרללה הוא סינגל של הזמרת הישראלית נועה קירל והשחקן והקומיקאי הישראלי אילן פלד, אשר יצא לאור ב-21 ביוני 2021, על ידי חברת התקליטים NMC.
רקע והכרזה.
ב-8 ביוני 2021 הוכרז כי קירל ופלד עתידים להוציא שיר חדש לכבוד חודש הגאווה, וב-15 ביוני פורסם במאקו קטע קצר מתוכו. נוסף לכך, קירל קידמה את השיר טרם צאתו באמצעות אתגר בפלטפורמת טיקטוק. בישראל היום נכתב כי השיר הוא "פרויקט קירוב לבבות, הסברה והכרה בקהילה הגאה ובמאבק לשוויון".
בשיר יש אזכור לשם "עופרה"; כינוי של התקליטן הישראלי עופר ניסים.
וידאו קליפ.
הווידאו קליפ לשיר פורסם לצד צאתו של הסינגל ובוים על ידי בן בכר. הקליפ צולם בבר "השפגאט" שבתל אביב-יפו, שנתן חסות לקליפ. הווידאו קליפ הגיע למקום השישי במצעדים הסרטונים הנצפים ביותר של יוטיוב ישראל לשנת 2021.
ביקורות.
עומרי פיינשטיין מ-Time Out תל אביב כתב כי "יש לנו מנצח ברור בקרב על המנון הגאווה 2021", וציין כי "השיר כאוטי ומפוזר וזה גם חלק מהקסם שלו: הוא גורם לנו לרקוד ולצחקק בו-זמנית".
הצלחה.
"טרילילי טרללה" הוא השיר הישראלי השלישי שקיבל הכי הרבה לחיצות לניגון חוזר בספוטיפיי, לאחר "אפס מאמץ" ו"השמיים נעולים". השיר הוא גם השיר החמישי המושמע ביותר בטיקטוק ישראל לשנת 2021, לאחר "מועבט", "תרוצי אליו", "פרצופים" ו"אנג'ל".
נכון לחודש פברואר 2022 השיר צבר כ-4.4 מיליון השמעות בספוטיפיי.
Tidal (service)
יחסי הולנד–נורווגיה
יחסי הולנד–נורווגיה הם יחסי החוץ בין הולנד לנורווגיה. שתי המדינות חברות מלאות במועצת אירופה, OECD, נאט"ו והאו"ם.
היסטוריה.
הקשרים ההיסטוריים בין נורווגיה להולנד מתוארכים עוד לתקופת הוויקינגים, כאשר ויקינגים סקנדינבים הפליגו לאורך הנהרות להולנד למסחר וביזה. במשך זמן מה, בסביבות שנת 879, 'גודפריד נורמן' אף שלט בעיר אוטרכט. כמו כן, סחר שגשג בין הולנד ונורווגיה בעידן ברית ערי הנזה, במהלך המאות ה-15 וה-16. נורווגיה ייצאה בעיקר עץ ואבן להולנד; למעשה, חלקים גדולים מאמסטרדם בנויים על מוטות המיוצרים מעץ נורווגי. במהלך המאה ה-17 קבוצה גדולה של נורווגים היגרה להולנד מכיוון שהיא הציעה הזדמנויות ושכר טובים יותר מנורווגיה. בשנת 1650 גדלה האוכלוסייה הנורווגית באמסטרדם לכ-13.500 איש ולכן מכונה לעיתים אחת הערים הנורווגיות הגדולות ביותר באותה תקופה. באותה תקופה ברגן הייתה העיר הגדולה ביותר בנורווגיה והייתה בה כמות תושבים דומה. במהלך מלחמת העולם השנייה, יחידות צבא נורווגיה וחיל האוויר השתתפו בשחרור הולנד בשנים 1944–1945.
יחסים כלכליים.
המסחר והספנות היו מרכזיים במערכת היחסים בין שתי המדינות מזה כמה מאות שנים. בשנת 2016 הייתה הולנד מקור היצוא השלישי בגודלו של נורווגיה. הייצוא הוא בעיקר נפט גולמי, גז טבעי ויצוא ליבשת כגון מתכות, מוצרים כימיים ופירות ים. היבוא מהולנד לנורווגיה הוא גם מהותי, והוא מורכב בעיקר ממוצרי הנדסה וכימיקלים, מתכות ומזון.
אנרגיה היא תחום שיתופי פעולה חשוב במיוחד. כבל החשמל התת-קרקעי הארוך בעולם נפתח בשנת 2008 ונמתח מ-Feda בנורווגיה ועד Eemshaven בהולנד. הכבל באורך 580 קילומטר, שנקרא NorNed, נמצא 410 מטר מתחת לפני הים. הוא מעביר חשמל ידידותי לסביבה בין המדינות, עם קיבולת של 700 מגה וואט.
פוליטיקאים ועובדי מדינה משתי המדינות נפגשים לעיתים קרובות, מחליפים דעות וחולקים שיטות עבודה מומלצות. הגירה, רפורמה חברתית ומוסדית ופתרונות אנרגיה הם דוגמאות לתחומי מדיניות בהם שתי המדינות משתפות פעולה לעיתים קרובות.
בזירה הבינלאומית, נורווגיה והולנד חולקות אינטרסים משותפים רבים, כגון בתחום שיתוף הפעולה בפיתוח, זכויות אדם ותהליכי שלום. שתי המדינות תומכות חזקות במוסדות רב-צדדיים והיו חברות פעילות באו"ם ובנאט"ו מהקמתם. הולנד הייתה אחת החברות המייסדות של האיחוד האירופי, אשר נורווגיה אינה חברה בה. עם זאת, לנורווגיה יש קשרים הדוקים עם האיחוד האירופי, בעיקר דרך האזור הכלכלי האירופי (EEA) והסכם שנגן.
הולנד היא אחת המדינות איתן נורווגיה מקיימת את שיתוף הפעולה הביטחוני הקרוב ביותר. הצבא ההולנדי והצבא הנורווגי משתפים פעולה לעיתים קרובות יותר ויותר בכוחות התגובה של נאט"ו. הנחתים ההולנדים עורכים הכשרה ארקטית בנורווגיה מדי שנה. יתר על כן, הולנד ונורווגיה מקיימות שיתוף פעולה הדוק מאוד בין מטוסי קרב F-16 מאז שנות השבעים.
חילופי תרבות.
נורווגיה והולנד קשורים קשר הדוק באמצעות חילופי תרבויות, בין היתר בתחומי המוזיקה, הקולנוע והספרות. לדוגמה, נורווגים אימצו את הדיג'יי ההולנדי טייסטו כבר בתחילת הקריירה שלו, ואותו דבר התרחש עם התקליטן הנורווגי קיגו בהולנד. בעולם האמנות, מוזיאון ואן-גוך ומוזיאון מונק משתפים פעולה בפרויקטים, כמו תערוכת מונק / ואן-גוך שהוצגה בשני המוזיאונים בשנת 2015 ובחלקים משנת 2016. יתר על כן, בנורווגיה, אדריכלים הולנדים מילאו תפקיד חשוב בחידוש האזור סביב פיורד אוסלו.
תיירים הולנדים מהווים חלק משמעותי מהתיירות לנורווגיה; הם היו קבוצת התיירות הרביעית בגודלה בשנת 2016.
יחסי הרפובליקה הדמוקרטית של קונגו–טורקיה
יחסי הרפובליקה הדמוקרטית של קונגו–טורקיה הם יחסי החוץ בין הרפובליקה הדמוקרטית של קונגו לטורקיה. לטורקיה יש שגרירות בקינשאסה משנת 1974, והרפובליקה הדמוקרטית של קונגו פתחה את שגרירותה באנקרה בשנת 2011.