ויליאמס הופיעה בתפקידי אורח בסרטים וסדרות טלוויזיה רבות; בין היתר בסדרות: "חוק וסדר" (1992 ו-2007) "שולחן לחמישה" (1994), "סודות העיר" (1996), "סקראבס" (2002), "מאורת האריות" (2003), "האק" (2003) ו"משמרת שלישית" (2005). ויליאמס כיכבה בסדרת הדרמה "חקירה רפואית" של NBC, שם גילמה את דמותה של ד"ר נטלי דוראנט (2004), ובסדרת הדרמה "שקר לי" של פוקס, שם היא מגלמת את דמותה של ד"ר ג'יליאן פוסטר (2009).
בשנת 2010 שיחקה בסרט "המרווח שבפנים" לצדה של מליסה לאו. בשנים 2012–2013 גילמה את ג'קי קלארק בסדרה "נשות קבע" לצד דרו פולר.
ויליאמס הייתה במאית במגוון סדרות טלוויזיה, ביניהן הפרקליטים, משפחת פוסטר, צרות טובות, המתמחה, מכושפות ומגנוליות מופלאות.
ויליאמס דוברת אנגלית, צרפתית וספרדית. היא נשואה לבמאי והסופר אג'יי סאהגה (ממוצא הודי) ולהם שלושה ילדים.
פריניצה
פריניצה (ברומנית: periniţa) הוא ריקוד עממי רומני.
הפריניצה היא הורה עם כמה אפיונים מיוחדים. לצורך הריקוד משתמשים בכרית שמניחים במרכז מעגל הרוקדים. בריקוד משתתפים הצעירים הלא נשואים ומקובל לרקוד אותו ביום שלפני נישואיה של אחת הבנות וזה אמור להיות ריקוד הפריניצה האחרון בו תשתתף. אחד הבחורים יוצא בריקוד בתוך המעגל, כשהוא מחזיק בידו מטפחת ועובר על פני הרוקדים עד שהוא בוחר לו את אחת הבחורות. הבחור כורך את המטפחת סביב הבחורה שנבחרה והשניים כורעים על ברכיהם על הכרית שבמרכז המעגל ומתנשקים. לאחר הנשיקה הבחור משתלב במעגל הרוקדים והבחורה עוברת בריקוד על פני שורת הרוקדים עד שבוחרת לה בן זוג לנשיקה והריטואל נמשך כך הלאה.
שם הריקוד נגזר מהמילה הרומנית לכרית, פרניצה (periniţa), הכרית שמניחים במרכז המעגל ועליה כורעים ברכי המתנשקים. הריקוד מכונה לעיתים גם בשם "ריקוד המטפחת" ואם אין כרית, מניחים על הארץ את המטפחת, כתחליף לכרית.
בתחילה זה היה ריקוד כלולות, שהיה מתחיל בכך שהחתן מרקיד את כלתו ולאחר מכן מזמין בנות אחרות. הייתה אמון שבת, שנושקה על ידי החתן, תזכה להתחתן במהרה. הבנות באו לריקוד עם מטפחות ראש, שרקמו עליהן בבית ונתנו את המטפחת במתנה לבחור, שהזמין אותן לראשונה לרקוד.
חרסיתית
עולה לרגל
לאה טרן
לאה טרן היא משוררת, עיתונאית ואמנית רב-תחומית ישראלית. יצירותיה תורגמו למספר שפות.
טרן, ילידת קריית טבעון בוגרת מכללת אורנים, החוג לתנ"ך ולהיסטוריה של עם ישראל באוניברסיטה העברית בירושלים, המכללה לאמנות בלונדון, אנגליה, בעלת תואר שני לספרות עברית באוניברסיטת יוהנסבורג בשיתוף עם אוניברסיטת בר-אילן ולימודים אקדמיים לצורך קבלת תואר דוקטור. כלת פרס רחל לשירה, פרס רוטרי הבינלאומי ומספר מלגות ספרותית (קרן עמו"ס שליד לשכת נשיא המדינה קרן יהושע רבינוביץ לאמנויות תל אביבhttp://www.e-mago.co.il/news/420.htm למספר שפות].
ספר לאחרונה זכתה בפרס על שם דן פגיס בבוקובינה.
טרן, ילידת קריית טבעון בוגרת מכללת אורנים, החוג לתנ"ך ולהיסטוריה של עם ישראל באוניברסיטה העברית בירושלים, המכללה לאמנות בלונדון, אנגליה, בעלת תואר שני לספרות עברית באוניברסיטת יוהנסבורג בשיתוף עם אוניברסיטת בר-אילן ולימודים אקדמיים לצורך קבלת תואר דוקטור. כלת פרס רחל לשירה, פרס רוטרי הבינלאומי ומספר מלגות ספרותית (קרן עמו"ס שליד לשכת נשיא המדינה קרן יהושע רבינוביץ לאמנויות תל אביב
קריירה אמנותית.
טרן פועלת גם כציירת. לעיתים קשורים ציוריה בשירתה. היא השתתפה ב-5 תערוכות יחיד וב-16 תערוכות קבוצתיות, בישראל ומחוצה לה.
טרן הופיעה בספר אמנות שיצא לרגל 60 שנים למדינת ישראל בצרפת באנגלית ובצרפתית, בשיתוף עם מגזין האמנות לגזט.
לאה מציגה את שיריה בקלטת שהוציאה בשם "להתלבש, להתפשט".
מלבד יצירותיה ושיריה, עסקה לאה טרן בארגון אירועים ספרותיים ובפעולות למען הסופר והמשורר העברי, ומילאה תפקידים באגודת הסופרים, בתיאטרון חיפה ובעוד מקומות.
שיריה התפרסמו בכתבי העת עכשיו, מטעם, מאזנים ועוד.
בנוסף היא מנחה ערבי ספרות וכן סדנאות לכתיבה יוצרת. בעבר לימדה באוניברסיטת תל אביב ובמכללת לוינסקי לחינוך הבעה עברית וכתיבה יוצרת. עשתה בשליחות הסוכנות היהודית באנגליה, ניהלה אולפנים לעברית לעולים חדשים, מרכזים קהילתיים לנשים, יסדה מועדון לסופרים ולאמנים בשם "מלאת", בחיפה, וכיום כותבת טורי תרבות אמנות וספרות באתרי אינטרנט.
טרן שימשה חברת הוועד המרכזי באגודת הסופרים העבריים. שמשה בו כיו"ר ועדת אירועים. כמו כן היא חברה באקו"ם, בפא"ן ובאיגוד העיתונאים לכתבי עת. שיריה תורגמו לערבית, אנגלית וצרפתית, ורבים מהם הולחנו והושמעו מעל במות ספרותיות שונות.
ספריה.
להתלבש להתפשט. 2011
קיומיומים 2021 בהוצאת עכשיו.
ריקוד המטפחת
DNA לוויני
כפר עקב
כפר עקב (בערבית: كفر عقب) הוא כפר ערבי ושכונה ירושלמית, הנמצאת בצפון שטחה המוניציפלי של העיר, באזור מזרח ירושלים. הכפר נמצא בסמוך למחנה הפליטים קלנדיה ושדה התעופה עטרות, כ-2 קילומטרים דרומית לרמאללה וכ-8 קילומטרים צפונית ממרכז העיר ירושלים, מחוץ לתוואי עוטף ירושלים. בכפר מתגוררים כ-18.5 אלף תושבים.
היסטוריה.
התקופה העותמאנית.
על פי מפקד אוכלוסין עות'מאני משנת 1596, 47 משפחות התגוררו בכפר. בשנת 1870 לפי חוקר ארץ ישראל אדוארד רובינסון, גרו בכפר 15 משפחות.
בתקופת המנדט הבריטי.
במפקד אוכלוסין מ-1922 שנערך על ידי המנדט הבריטי, אוכלוסיית כפר עקב מנתה 189 תושבים, כולם מוסלמים. במפקד 1931 אוכלוסיית כפר עקב מנתה 250 תושבים, ב-122 בתים. בסקר הכפרים 1945 בארץ ישראל אוכלוסיית כפר עקב הוערכה ב-290 תושבים, אשר בבעלותם 5,472 דונם של קרקע.
במהלך שנות השישים של המאה ה-20 נחשב הכפר לשכונה של עשירים, אולם מאז מעמדו ירד.
לאחר 1967.
מאז מלחמת ששת הימים ב-1967, כפר עקב נמצאת תחת שלטון ישראלי.
גדר ההפרדה נבנתה בין כפר עקב לבין שאר שכונות ירושלים, דבר שמקשה על תושבי הכפר להגיע לירושלים, שכן עליהם לעבור דרך מעבר קלנדיה. בנוסף, אנשי עיריית ירושלים, רשות הדואר, והמשטרה נמנעים מלהיכנס לכפר כדי לספק שירותים. מנגד, לרשות הפלסטינית אסור לפעול בשטח ולהעניק שירותים, מכיוון שהוא שייך מוניציפלית לירושלים. בתגובה לעתירות שהגישה האגודה לזכויות האזרח, טענה עיריית ירושלים כי היא עושה מאמץ לדאוג לתושבים, וכי אין בעיות באספקת שירותים, ואם קיימות, הן תוצאה של חששות ביטחוניים ולא של מדיניות מכוונת. ב-7 בינואר 2010 הודה יקיר שגב, האחראי על מזרח העיר מטעם העירייה כי . גם המשטרה מתקשה לעצור חשודים המתגוררים בכפר.
הכפר נמצא בקרבת ההתנחלות הישראלית כוכב יעקב ובין הכפר ליישוב התגלע סכסוך קרקעות. בשנת 2009 הגיש ראש מועצת הכפר עתירה לבג"ץ נגד פעולות בניה של היישוב, והוצא צו ביניים לעיכוב העבודות. במאי 2013 הוכרז על הקרקעות שבמחלוקת שהן אדמות מדינה ועל החלטה זו הוגש ערר. כמו כן התברר כי היזם מוטי קוגל, שלטענתו רכש 1,600 דונם אדמה במקום בשנת 2001, חתם על העסקה עם מתווך שהורשע בזיוף נוטריון, ושהודה כי נתן הכשר פיקטיבי לעסקאות.
בתחילת שנות ה-2000, בסיוע מסמכים מזויפים, נבנו בתים על הקרקעות, בהן התיישבו משפחות ערביות. בשנת 2015 קבע בית המשפט שעל המשפחות לפנות את הבתים מהמקרקעין ובג"ץ הוציא צו על תנאי המורה למדינה לפנות את המקרקעין. בעקבות הצו על תנאי, הגישה המדינה כתבי אישום על שימוש בלא היתר במבנים והבטיחה שתדרוש להוציא למבנים צוי הריסה.
ב-15 באוגוסט 2022 מחבל ניסה לדקור בסכין לוחמי מג"ב בעת שערכו מבצע לאיתור אמצעי לחימה בביתו בכפר עקב. הלוחמים פתחו באש לעברו והוא נהרג.
סלאמס
סלאמז
משכנות עוני
פרברי עוני
פרבר עוני
דימיטריוס פוליורקיטיס
מולשיים
ג'ושוע רדמן
ג'ושוע רדמן (באנגלית: Joshua Redman ; נולד ב-1 בפברואר 1969) הוא סקסופוניסט ומלחין ג'אז אמריקאי יהודי, מנגן בסקסופון סופרן וטנור. נחשב לאחד מנגני הסקסופון החשובים בעולם הג'אז. ניגן עם נגני ג'אז רבים בהם פט מתיני, ביל פריזל, בילי היגינס, צ'יק קוריאה, בראד מלדאו, הרבי הנקוק, בי-בי קינג ועוד.
ביוגרפיה.
ג'ושוע רדמן נולד בברקלי שבמדינת קליפורניה, בארצות הברית לדיואי רדמן, סקסופוניסט אמריקאי שחור, ורנה שדרוף, אמריקאית יהודייה. בילדותו נחשף לסוגי מוזיקה רבים במרכז למוזיקת העולם בברקלי, בו למדה אימו ריקוד. חלק משיעוריו הראשונים בנגינה ואלתור היו בהדרכת נגן הגמלאן ג'ודי דיאמונד. בשנת 1991 סיים רדמן בהצטיינות את לימודיו באוניברסיטת הרווארד, במהלך לימודיו באוניברסיטה שמר על שם נעוריה של אמו כשם משפחתו. באותה שנה, זכה רדמן בתחרות סקסופון הג'אז הבינלאומית על-שם מונק והחל להתמקד בקריירה המוזיקלית שלו. בשנת 2009 הופיע ג'ושוע רדמן עם הטריו שלו בירושלים במסגרת פסטיבל ישראל.
באוגוסט 2018, היה רדמן האורח המרכזי בפסטיבל הג'אז הבינלאומי אילת.
קלט/פלט
שכר אל כחיל
יהודים למען ישוע
יהודים למען ישוע (באנגלית: Jews for Jesus) הוא ארגון נוצרי אוונגליסטי, המזוהה עם היהדות המשיחית, אשר מתמקד בפעילות מיסיונרית בקרב יהודים. בדומה לשאר הזרמים ביהדות המשיחית, חברי הארגון מגדירים עצמם כיהודים ורובם ממוצא יהודי. הם משתמשים בסמלים, בחגים ובסיפורים ממקורות יהודיים, ונותנים להם משמעויות הקשורות לנצרות.
רקע.