הרמב"ם מגדיר את נושאי הספר: "ספר ארבעה עשר אכלול בו מצוות שהן מסורין לסנהדרין - כגון מיתות בית דין, וקבלת עדות, ודין המלך ומלחמות. וקראתי שם ספר זה, ספר שופטים".
מבנה הספר ותוכנו.
הפסוק הפותח את הספר.
כדרכו ביתר הספרים, בפתיחת הספר הרמב"ם מציב פסוק המכוון לתוכנו של הספר. בספר שופטים הפסוקים הפותחים הם פסוקים מספר משלי: "גם אלה לחכמים, הכר פנים במשפט, בל טוב. אומר לרשע צדיק אתה - יקבהו עמים, יזעמהו לאומים. ולמוכיחים ינעם, ועליהם תבוא ברכת טוב". ובגרסאות אחרות של משנה תורה פסוק אחר מספר משלי: "פתח פיך שפט צדק ודין עני ואביון".
הכללת הלכות אבלות בספר זה.
הרמב"ם מטעים את הסמכת הלכות אבלות להלכות סנהדרין מפני הקשר להרוגי בית דין שאין מתאבלים עליהם. ובלשון הרמב"ם: "(מצוות עשה) להתאבל על הקרובים. ואפילו כהן מתטמא ומתאבל על הקרובים. ואין אדם מתאבל על הרוגי בית דין. ולפי זה כללתי הלכות אלו בספר זה, שהן מעין קבורה ביום מיתה, שהיא מצות עשה".
המצוות המבוארות בספר זה.
בספר שופטים נכללו 74 מצוות מתוך התרי"ג מצוות מתוכם 27 מצוות עשה ו47 מצוות לא תעשה.
חלוקת המצוות לפי סדר ההלכות:
מפרשי הספר.
נושאי כליו של הרמב"ם:
אחרונים:
מהדורות מבוארות:
שער החצר
סווינגרים (סרט, 2022)
סווינגרים (ברוסית: Свингеры) היא קומדיה רומנטית בבימויהם של דמיטרי פיקס ואנדרייס אקיס, בכיכובם של דמיטרי נאגייב ואירינה פגובה בתפקידים הראשיים. הסרט יצא לאקרנים ברוסיה ב-6 בינואר 2022.
עלילה.
גבר ואישה לא מוכרים משכנעים את בני זוגם לקחת חלק בניסוי יוצא דופן כדי להצית ניצוץ חדש במערכת היחסים שלהם. מאותו רגע, שני זוגות שונים לגמרי מוצאים את עצמם מעורבים בהרפתקה מביכה ופיקנטית עם סוף בלתי צפוי לחלוטין.
שיווק.
הטריילר לסרט פורסם באינטרנט ב-31 באוגוסט 2021.
הפקה.
על תחילת הצילומים דווח בסוף דצמבר 2020.
לוליטה (סרט, 1997)
לוליטה (באנגלית: Lolita) הוא סרט דרמה אמריקאי-צרפתי משנת 1997, אשר בוים על ידי אדריאן לין ונכתב על ידי סטיבן שיף . זהו העיבוד הקולנועי השני שמבוסס על הרומן "לוליטה" מאת ולדימיר נבוקוב משנת 1955, לאחר הסרט "לוליטה" משנת 1962. בסרט מככבים ג'רמי איירונס בתור פרופסור הומברט ודומיניק סוויין בתור דולורס.
הסרט קיבל ביקורות חיוביות בדרך כלל מהמבקרים, אך יצא לאקרנים בהפצה מוגבלת.
תקציר העלילה.
הסרט עוסק בפרופסור בגיל העמידה בשם הומברט השוכר חדר בביתה של האלמנה שרלוט הייז ונמשך מינית לבתה המתבגרת דולורס, הנקראת גם "לו" או "לוליטה".
טנג'ונגקרנג-טלוקבטונג
ולדימיר ארסנייב
ולדימיר קלאבדייביץ' ארסנייב (10 בספטמבר 1872 - 4 בספטמבר 1930) היה אוטודידקט, אתנוגרף, חוקר המזרח הרחוק ומזרחן צבאי שסיפר את מסעותיו בסדרת הספרים "לאורך חבל האוסורי" (1921) ו"דרסו אוזאלה" (1923) המספרים על מסעותיו הצבאיים לאגן האוסורי עם דרסו אוזאלה, צייד ילידי משנת 1902 עד 1907. הוא היה הראשון שתיאר מינים רבים של צמחייה סיבירית ואת אורחות החיים של עמים אתניים ילידים בסיביר ובמזרח הרחוק הרוסי. שירת בצבא האימפריה הרוסית במשך 26 שנה ושימש כפקיד למשימות מיוחדות שתחת המושל הכללי של אמור והוביל משלחות חקר רבות לאזור המזרח הרחוק הרוסי.
בזמן מלחמת האזרחים ברוסיה, שימש תחת הממשלה הרוסית הזמנית כנציב לענייני ילידים של מחוז אמור. היה חבר מלא בחברה לחקר אמור, החברה הגיאוגרפית הרוסית הקיסרית, החברה הלאומית הגאוגרפית של וושינגטון, החברה המלכותית הגאוגרפית וארגונים מדעיים רבים אחרים.
כסופר, ארסנייב ידוע ברבים בזכות ספרי ההרפתקאות שלו "לאורך חבל האוסורי" ו"דרסו אוזאלה", המספרים על משלחותיו דרך הטייגה האוסורית יחד עם חברו ומדריכו, דרסו אוזאלה מבני השבטים הילידיים בסיביר. ספרים אלה, אפילו במהלך חייו של המחבר, זכו לפופולריות רבה ברוסיה ומחוצה לה, ומאוחר יותר אף היוו בסיס לסרטים עלילתיים. בין שאר יצירותיו הספרותיות של ארסנייב ניתן למנות את הסיפורים "דרך הטייגה" ו"בהרי סיחוטה-אלין".
למרות העובדה שלדימיר ארסנייב מעולם לא למד באוניברסיטה וסיים רק בית ספר לצוערים, באמצעות חינוך עצמי הוא הצליח להפוך לחוקר מוכשר. תחומי העניין המדעיים שלו היו מגוונים ונרחבים: הוא עסק בגאוגרפיה ואתנוגרפיה, קרטוגרפיה, סטטיסטיקה, ארכאולוגיה, גאולוגיה, הידרולוגיה, מטאורולוגיה ובלשנות.
המוקד העיקרי של מחקרו של ארסנייב היה אתנוגרפיה וארכאולוגיה. במשך שלושים שנה חקר ארסנייב את העמים הילידים של המזרח הרחוק, בעיקר שבטי החוג'ים. עם זאת, חלק נכבד מהמורשת המדעית שלו מעולם לא פורסמה, ולכן תרומתו למדע לא זכתה להערכה מלאה. העבודה המדעית העיקרית היא מונוגרפיה בת שני כרכים על אנשי אודגה "ארץ אודגה", המסכמת כמעט שלושים שנות מחקר אתנוגרפי שלו, ברם בשל מותו בטרם עת של המחבר, היא נותרה בלתי גמורה ולא פורסמה ובסוף שנות הארבעים של המאה העשרים נעלם כתב היד שלו ולא נמצא.
בשנים האחרונות לחייו היה ארסנייב נתון שוב ושוב להכפשות ולרדיפות אידאולוגיות קשות. הוא נרדף על ידי הרשויות הסובייטיות משום שהיה קצין בצבא הצאר ופרסומים מדעיים נדחו בהיעדר גישה מדעית מרקסיסטית-לניניסטית בעבודותיו. זמן קצר לאחר מותו של ארסנייב, הרדיפה שלו קיבלה אופי תכליתי. בהאשמה מופרכת של השתתפות ב"ארגון חבלה טנטי-מהפכני", שמנהיגו היה לכאורה ארסנייב עצמו, אלמנתו, מרגריטה ניקולאייבנה, נעצרה ולאחר מכן נורתה. רק בשנות הארבעים, אישיותו ויצירתו זכו להערכה מחודשת, כל ספריו העיקריים פורסמו מחדש ואוסף של שישה כרכים של יצירותיו יצא לאור לראשונה.
ראשית חיים.
ארסנייב נולד בסנקט פטרבורג, האימפריה הרוסית. אביו, שנולד כצמית, הפך למפקד רכבת מחוז מוסקבה. לאחר שרכש השכלה צבאית החל ארסנייב במסעותיו ליערות המזרח הרחוק. הוא חי בוולדיווסטוק בשנות מלחמת האזרחים הרוסית והיה קומיסר למיעוטים אתניים של הרפובליקה העצמאית של המזרח הרחוק. לאחר שהרפובליקה נבלעה בתוך רוסיה הסובייטית ב-1922 סירב ארסנייב להגר ונשאר בוולדיווסטוק.
עבודותיו.
ארסנייב מפורסם בעיקר כמחבר ספרים רבים על מחקריו, כולל כ-60 יצירות על הגאוגרפיה, חיות הבר והאתנוגרפיה של האזורים שבהם טייל. ספרו המפורסם ביותר של ארסנייב, דרסו אוזאלה, הוא ספר זיכרונות של שלוש משלחות לטייגה האוסורית (יער) של צפון אסיה לאורך ים יפן וצפונה עד ולדיווסטוק. הספר נקרא על שמו של מדריך הטיולים של ארסנייב, יליד השבט האוסורי וננאי. בסופו של דבר עובד הספר לשני סרטים, האחד של הבמאי הסובייטי אגסי באבאיין בשנת 1961, והשני נוצר על ידי הקולנוען היפני אקירה קורוסאווה בשנת 1975. הסרט דרסו אוזאלה של קורוסאווה זכה באותה שנה באוסקר לסרט הזר הטוב ביותר. הספר השלישי בטרילוגיה של ארסנייב, "בהרי סיחוטה-אלין", יצא לאור לאחר מותו ב-1937.
ספריו של ארסנייב תורגמו למספר שפות כולל אנגלית, גרמנית, צרפתית, ספרדית, יפנית ועוד. "טרילוגיית דרסו אוזאלה" תורגמה לראשונה ב-1924 לגרמנית כסט בן שני כרכים (In der Wildnis Ostsibiriens). בשנת 2016 תורגמה לאנגלית מהדורה לא מצונזרת של "לאורך חבל האוסורי" משנת 1921.
חיים אישיים.
ארסנייב מת ב-1930 בוולדיווסטוק בגיל 57. אלמנתו, מרגריטה ניקולאייבנה ארסנייבה, נעצרה ב-1934 ושוב ב-1937 לאחר שהואשמה בהיותה חברה בארגון מחתרתי של מרגלים וחבלנים שבראשו עמד לכאורה בעלה המנוח. הדיונים בבית המשפט הצבאי בתיק (21 באוגוסט 1938) ארכו 10 דקות בלבד ונגזר עליה גזר דין מוות. היא הוצאה להורג מיד. גם בתו של ארסנייב, נטליה, נעצרה באפריל 1941 ונשלחה לגולאג.
מורשת.
בית משפחתו של ארסנייב בולדיווסטוק הפך למוזיאון. על שמו נקראה ארסנייב, עיירה השוכנת בחבל פרימוריה. בשנת 2018 שונה שמו של נמל התעופה הבינלאומי ולדיווסטוק על שמו.
לדבר עם זרים
לדבר עם זרים: לדבר עם זרים: מה כדאי שנדע על אנשים שאיננו מכירים (באנגלית: Talking to Strangers: What We Should Know about the People We Don't Know ) הוא ספר שנכתב על ידי העיתונאי הקנדי מלקולם גלדוול, ובוחן את הבעיות בכלים ובאסטרטגיות שאנו משתמשים בהם כאשר אנחנו מנסים להבין אנשים שאיננו מכירים.
מאלנה (זמרת)
ארפיין מרטויאן (; נולדה ב-10 בינואר 2007), ידועה בשם הבמה שלה מאלנה, היא זמרת ארמנית. היא ניצחה באירוויזיון הילדים 2021, שנערך בפריז בירת צרפת, עם השיר "Qami Qami".
קריירה.
בשנת 2018 השתתפה מאלנה בקדם הארמני לאירוויזיון הילדים 2018, עם השיר "Par". היא כשלה בניסיון להעפיל לגמר הקדם כשהגיעה למקום השמיני בחצי הגמר.
החל משנת 2020 מאלנה עובדת עם חברת התקליטים TKN, שבסיסה בירוואן הבירה. בבניין החברה היא כותבת לצד המפיק טוקיונין את השיר הארמני לאירוויזיון הילדים 2020, לאחר שנבחרה על ידי רשות השידור הארמנית לייצוג המדינה בתחרות. טוקיונין כתב את השיר הארמני "Walking Out" של סרבוק, שייצגה את המדינה באירוויזיון 2019 בתל אביב-יפו. יחד הם כתבו את השיר "Why", אך בעקבות מלחמת נגורנו קרבאך השנייה הודיעה רשות השידור הממלכתית על פרישתה מהאירוע.
מאוחר יותר באותה השנה הכריזה רשות השידור הארמנית כי מאלנה תייצג את המדינה באירוויזיון הילדים 2021, עם השיר "Qami Qami". השיר נכתב על ידי ורהאם פטרוסיאן, דייוויד צרוניאן, טוקיונין ומאלנה. ב-19 בדצמבר 2021 שודר אירוע הגמר של התחרות. בסופו זכתה מאלנה במקום הראשון עם 224 נקודות.
Run (שיר של טיילור סוויפט ואד שירן)
דמנציה עם גופיפי לואי