הצווינגר ניזוק כמה פעמים במלחמות שונות כגון מלחמת שבע השנים והמלחמות הנפוליאוניות.
הצווינגר ספג נזקים כבדים במהלך הפצצת דרזדן במלחמת העולם השנייה. שיקום הצווינגר החל זמן קצר לאחר תום המלחמה ונמשך עד לשנת 1963.
כיום שוכנים בצווינגר מוזיאונים לאמנות, מדע ואוספי כלי נשק וחרסינה.
משוואת קצב
בכימיה פיזיקלית, משוואת קצב או חוק קצב הם כלים לתיאור המהירות בה מתרחשת תגובה מסוימת. למשוואה שימוש נרחב בקינטיקה כימית. משוואת הקצב מקשרת בין קצב התגובה לריכוזים או לחצים של המגיבים והתוצרים בתגובה. באופן כללי, עבור התגובה A + B → C משוואת הקצב תהיה:
כאשר:
סכום הסדרים החלקיים הוא הסדר הכולל של הריאקציה. בתגובה אלמנטרית, סכום המקדמים הסטוכיומטרים של המגיבים הוא סדר התגובה.
קיימות משוואות קצב מסובכות יותר עבור תגובות שאינן אלמנטריות. לתגובות כאלה יש מנגנון, המורכב מכמה שלבים של תגובות אלמנטריות.
משוואת הקצב היא משוואה דיפרנציאלית. האינטגרל על משוואת הקצב נותן "פתרון" למשוואה, פתרון המקשר בין ריכוזי המגיבים והתוצרים ביחס לזמן.
גם זרזים ומעכבים יכנסו למשוואה, כיוון שלמרות שריכוזם אינו משתנה, הם משפיעים על קצב התגובה. הסדר החלקי של זרזים יהיה חיובי, ומעכבים יהיו בעלי סדר שלילי.
תגובות מסדר אפס.
בתגובות מסדר אפס, קצב התגובה אינו תלוי בריכוז המגיבים. העלאת ריכוז המגיבים לא יעלה את קצב התגובה. חוק הקצב לתגובה כזאת יהיה:
כאן, יחידותיו של קבוע הקצב תהיינה ריכוז/ זמן. ניתן לתאר את השתנות הריכוז ביחס לזמן לפי:
פתרון משוואת הקצב (האינטגרל על חוק הקצב) ייתן:
כאשר formula_8 מייצג את ריכוז החומר בזמן מסוים, ו formula_9 מייצג את הריכוז ההתחלתי.
התגובה היא מסדר אפס אם שרטוט גרף של הריכוז כנגד הזמן הוא קו ישר (ליניארי). שיפוע הישר הוא K, קבוע הקצב.
זמן מחצית החיים של התגובה מתאר את הזמן הדרוש לחומר להגיע למחצית מריכוזו ההתחלתי. עבור תגובה מסדר אפס הוא יתואר כ:
תגובות מסדר ראשון.
תגובות מסדר ראשון תלויות בריכוז של חומר אחד בלבד (תגובה אונימולקולרית). עשויים להיות מגיבים אחרים, אך הסדר החלקי שלהם יהיה אפס. משוואת הקצב תתואר כ:
בסדר ראשון, יחידותיו של K תהיינה formula_12
והאינטגרל על משוואת הקצב יהיה
שרטוט של גרף formula_14 נגד הזמן, יתן גרף ליניארי ששיפועו formula_15.
בסדר ראשון, זמן מחצית החיים אינו תלוי בריכוז ההתחלתי והוא נתון לפי הנוסחה:
formula_16.
דוגמאות לתגובות מסדר ראשון:
תגובות מסדר שני.
תגובה מסדר שני תהייה מורכבת משני מגיבים שהסדר החלקי שלהם אחד, או מגיב שהסדר החלקי שלו 2. בהתאמה, משוואת הקצב תראה כך:
וחוק הקצב לאחר איטגרציה:
כאשר
הריכוזים ההתחלתיים של A ו B חייבים להיות שונים זה מזה.
זמן מחצית החיים עבור תגובה מסדר שני: formula_24.
את חוק הקצב ניתן להציג גם על ידי:
formula_25
דוגמה לתגובה מסדר שני:
חוק קצב
גלומרולוס
גלומרול
בנבנשתי
מצה בראן
רמון ריי ארדיד
רמון ריי ארדיד (בספרדית: Ramón Rey Ardid; 20 בדצמבר 1903 - 21 בינואר 1988) היה שחמטאי ספרדי. הוא החזיק בתואר אלוף ספרד בשחמט בין השנים 1929–1943.
ביוגרפיה.
ארדיד היה פסיכיאטר במקצועו ופרופסור באוניברסיטת סרגוסה. בין היתר תרגם את כתבי זיגמונד פרויד לספרדית.
במסגרת אולימפיאדת השחמט 1924 האולימפיאדה הבלתי הרשמית הראשונה שנערכה בפריז, הגיע ארדיד במסגרת נבחרת ספרד למקום ה-10 לקבוצות וחלק מקום 21 לבודדים בדרג ב' (ניצח: קארל הרומאדקה).
בשנת 1928 ניצח בתחרות שהתקיימה במדריד לקביעת משתתפי האולימפיאדה אך בסופו של דבר לא השתתף בנבחרת ספרד באולימפיאדת השחמט 1928, האולימפיאדה השנייה שהתקיימה בהאג.
בשנת 1929 חלק ארדיד מקום 4–5 בתחרות ברצלונה (ניצח: חוסה ראול קפבלנקה) ובאותה שנה זכה באליפות ספרד. בשנת 1930 ניצח בדו-קרב את מנואל גולמאיו טוריאנטה +4 -1 =2 (+ ניצחונות – הפסדים = תוצאות תיקו). ארדיד הגן על תוארו מול ר. קאסאס +5 -1 =0 בשנת 1933, מול ויצנטה אלמירלי קאסטאל +5 -0 =2 בשנת 1935, מול חואן מנואל פואנטס +5 -1 =1 בשנת 1942 ולבסוף הפסיד את תוארו בשנת 1943 לחוזה סאנז +3 -4 =3.
ארדיד הגיע למקום השני בתחרות סיטגס בשנת 1934 (ניצח: אנדור לילינטל), ניצח בשנת 1935 בדו-קרב את ויקטור קאהן +2 -0 =4 בסרגוסה וחלק מקום ראשון בתחרות הייסטינגס (דרג ב') בשנת 1935/36.
בשנת 1944 הפסיד ארדיד דו-קרב מול אלכסנדר אלכין +0 -1 =3 וניצח את פרנסיסקו לופי +5 -1 =0. בשנת 1946 ניצח ארדיד בתחרות מדריד.
יהושוע בר-הלל
נקודת מגוז
נקודת מגוז (או נקודת ההיעלמות) ברישום פרספקטיבה היא נקודה בתמונה אליה מתכנסים קווים מקבילים במרחב, וכך נוצרת אשליה של עומק.
העיקרון הגאומטרי שבבסיס הפרספקטיבה המתמטית קובע כי עצמים רחוקים יותר נראים קטנים יותר, שכן הגודל הנראה הוא הגודל הזוויתי, התלוי בגודל הממשי ובמרחק. לכן, בין שני קווים מקבילים במרחב, המרחק הממשי ביניהם קבוע אך המרחק הזוויתי ביניהם קטן עם התרחקותם מהצופה, ובמרחק גדול מספיק זה נראה שהקווים נחתכים. נקודת החיתוך נקראת נקודת מגוז.
מס' נקודות המגוז יקבע לפי מספר המישורים המקבילים למישורי התמונה: אם שלושתם מקבילים אז נקודה אחת, אם שניים מהם אז שתיים ואם אחד אז שלושתם.
נקודת מגוז עשויה לציין גם את המקום באופק בו נפגשים שולי הדרך.
בתמונה אחת יכולות להיות מספר נקודות מגוז, כל אחת מתאימה למשטח אחר. למשל בתמונה של קובייה, כל פאה מתכנסת לנקודת מגוז אחרת.
דונטלו ומזאצ'ו היו אמני רנסאנס שהיו בין הראשונים להשתמש בנקודות מגוז בציוריהם.
צמד דו-סול
אליעד שרגא
אליעד שרגא (נולד ב-26 במאי 1959) הוא עורך דין ישראלי, מייסד ויושב ראש של התנועה למען איכות השלטון בישראל.
ביוגרפיה.
אליעד שרגא נולד בשנת 1959. צד אחד של משפחתו של שרגא הוא מהיישוב הישן - התגוררה בירושלים במשך תשעה דורות, וצדה השני הוא ממשפחת בן-גיגי, יוצאי מרוקו. שרגא מתגורר במכבים-רעות, נשוי לדלית ואב לשישה.
התגייס בנובמבר 1977 לחטיבת הצנחנים, במלחמת לבנון הראשונה שירת כקצין מסופח בצוות של פלוגת ההנדסה החטיבתית. לאחר שהשתחרר מצה"ל עבד כמאבטח בשגרירות ישראל בלונדון, מטעם השב"כ. שרגא התקדם במילואים לדרגת סגן-אלוף ושירת, בין היתר, כמפקד גדוד בחטיבת מילואים של הצנחנים. השתתף במלחמת לבנון השנייה כקצין מטה בעוצבת האש.
סיים באוניברסיטת תל אביב תארים ראשונים בארכאולוגיה, בגאוגרפיה ובמשפטים. הוא השלים תואר שני במשפטים באוניברסיטת קליפורניה בברקלי. בשנת 2017 השלים לימודי דוקטורט במשפטים באוניברסיטה העברית בהנחיית פרופ' ברק מדינה.
בשנת 1991 הקים את משרד עורכי דין אליעד שרגא ושות'.
בשנת 2009 יצאו לאור שני הכרכים הראשונים מתוך סדרה מתוכננת בת שישה ספרים בתחום המשפט המינהלי, שכתב בשיתוף עם עורך הדין רועי שחר.
בשנת 2020 נבחר לאחד ממאה המשפיעים של המגזין TheMarker.
פעילות ציבורית.
בשנת 1990 היה ממובילי המחאה נגד השחיתות השלטונית בעקבות "התרגיל המסריח". שרגא ערך שביתת רעב מול בית הנשיא והפגין בעד הצורך לחשוף את ההסכמים הקואליציוניים לציבור. בהמשך הקים את התנועה למען איכות השלטון בישראל, שנועדה להילחם בשחיתות השלטונית באמצעים משפטיים. התנועה עוסקת בציון לשבח של אנשים שביצרו שלטון החוק ובמלחמה בשחיתות השלטונית. היא מפעילה גם קו לפניות הציבור שמטפל במאות פניות בשנה.
שרגא כיהן בתפקיד יו"ר עמותת "לחופש נולד" שעסקה בפעילות למען שחרורו של רון ארד.
בדצמבר 2017 נאם בהפגנה בשדרות רוטשילד בתל אביב. במהלך נאומו תקף את ראש הממשלה בנימין נתניהו ואמר כי . בנוסף תקף את חבר הכנסת דוד אמסלם וכינה אותו . הנאום ספג ביקורת ציבורית, וחבר הכנסת אמסלם טען כי דברי שרגא כלפיו גזעניים. שרגא דחה את הטענה כי דבריו גזעניים, אך מאוחר יותר חזר בו מהדברים והתנצל בפני ח"כ אמסלם. שרגא מגדיר את עצמו כאיש ימין.
באוקטובר 2018 הושתו על שרגא הוצאות אישיות בשל התנהגות פרובוקטיבית ומבזה כלפי בית דין במסגרת הליך משפטי שבו ייצג את אביו של סרבן גט, זאת לאחר שנמתחה על שרגא ביקורת קשה על שניסה לקעקע את הלגיטימיות של בית הדין ולשבש את חשיפת האמת. עוד נאמר בפסק הדין ש"עו"ד שרגא אף מנע בפעולה אקטיבית, בזדון ובכוחניות אפשרות לנסות ולסיים את פרשיית העגינות המתמשכת".
אהרן מאיר מזי&quot;א
אהרן מאיר מַזְיֶ"א (פלך מוהילב, האימפריה הרוסית, י"א באלול תרי"ח 1858 (כעת בלארוס) - ירושלים, ארץ ישראל המנדטורית, ד' בטבת תר"ץ 1930) היה רופא, בלשן, איש ציבור, רב מוסמך, מהנדס ופרדסן. היה רופא מושבות הברון, ממחדשי השפה העברית ונשיא ועד הלשון העברית.
שנים ראשונות.
נולד בפלך מוהילב. התייתם מהוריו בגיל צעיר. בגיל 15 למד בישיבת מיר וכונה "העילוי ממוהילב" בשל ידענותו המופלגת. עבר לברלין על מנת ללמוד בבית המדרש לרבנים מיסודו של עזריאל הילדסהיימר (שם הוסמך לרבנות אף שמעולם לא כיהן כרב) והתקרב לתנועת ההשכלה היהודית. בנוסף למד שם לימודי חול. ולאחר שנתיים בברלין עבר לציריך והתקבל שם ללימודים בפוליטכניקום (האוניברסיטה ההנדסית-הטכנית) אך עבר ללימודי רפואה, שאותם סיים ב-1887. לאחר שסיים את לימודי הרפואה עבר לפריז כדי להתמחות ברפואת עיניים. באותה תקופה התקרב לציונות והכין עצמו לעלייה לארץ ישראל.
בפריז הוצג בפני הברון רוטשילד ועקב הרקע שלו ברפואת עיניים הוצעה לו משרת "רופא המושבות ביהודה" (ראשון לציון, פתח תקווה, עקרון וגדרה), שאחת הבעיות הגדולות בהן הייתה מחלת הגרענת.
בארץ ישראל.