לחן השיר מאופיין בכמה מוטיביים מז'אנר הפולק דוגמת צלילי גיטרה וצ'לו. מילותיו עוסקות בחרדות רומנטיות שמקשות על טיבם של יחסים רומנטיים-הטרסקסואליים. אל השיר הופנו ביקורות חיוביות לרוב מטעם מבקרי המוזיקה העכשווית, שציינו לטובה את הפקתו, תהליך כתיבתו וקולות הרקע שבוצעו על ידי הזמרת פיבי ברידג'רס.
רקע.
אלבום האולפן הרביעי של טיילור סוויפט, "Red", יצא לאור ב-22 באוקטובר 2012 על ידי ביג משין רקורדס. האלבום זכה לשבחי המבקרים בשל נכונותה של סוויפט להתרחק מסגנון הקאנטרי האופייני לה ולהתנסות בז'אנרים מוזיקליים חדשים. סוויפט זכתה בפרסים ובמועמדויות רבים עבור האלבום. בטקס פרסי גראמי ה-56, "Red" היה מועמד לאלבום הקאנטרי הטוב ביותר, המועמדות השלישית ברציפות של סוויפט בקטגוריה זו, ומועמד לאלבום השנה, המועמדות השנייה של סוויפט בקטגוריה זו לאחר שזכתה בה עם אלבומה השני, "Fearless" (2008).
ב-30 ביוני 2019 נרכשו המאסטרס על ששת אלבומי האולפן הראשונים של סוויפט, על ידי מנהל המוזיקה סקוטר בראון, כחלק מרכישתו של חברת ביג משין רקורדס, חברת התקליטים לשעבר של סוויפט, עד שחתמה על חוזה הקלטות עם ריפבליק רקורדס בשנת 2019. היא גינתה את העסקה. היא אף הצהירה על כוונתה להקליט מחדש את ששת אלבומי האולפן הראשונים שלה, כאמצעי להשיג בעלות על קטלוג המוזיקה שלה.
ב-5 באוגוסט 2021, טיילור סוויפט פרסמה טיזר באורך 30 שניות ברשתות החברתיות ובו אותיות מבולבלות שכאשר פוענחו, חשפו את שמות השירים ומשתפי הפעולה מתשעת השירים שטרם פורסמו ונכללו ב-"" (2021); הגרסה החוזרת לאלבומה "Red" מ-2012. אחת מתשע הרצועות הייתה "Nothing New", שהוכרזה זמן קצר לאחר מכן כשיר ה-23 באלבום.
מילות השיר.
מילותיו של "Nothing New" עוסקות בחרדה מיחסים רומנטיים ומהתבגרות. סוגו המוזיקלי של השיר הוא פולק, והוא מובל לצלילי גיטרה, צ'לו וכינור. בפסוקית השיר מבצעת סוויפט את השורה ("איך אדם יכול לדעת הכל בגיל 18 אבל כלום בגיל 22?") שמשקפת את תהליך ההתבגרות שלה, הן מבחינה מוזיקלית והן מבחינה רגשית. בגשרית היא מייחלת לפגוש את בן-זוגה האידיאלי.
ביקורת.
רבים ממבקרי המוזיקה העכשווית הפנו אל "Nothing New" שבחים. הורן, סניפס ובובי אוליבייה ממגזין "Spin" ראו את השיר כאחת הרצועות הטובות ביותר מן האלבום, וציינו לשבח את מילותיו שמבקרות באופן מוסתר את תעשיית המוזיקה. עורכת העיתון "ניו יורק טיימס", לינדזי לוזאדז, הרעיפה מחמאות על קולות הרקע של פיבי ברידג'רס ועל תהליך כתיבת השיר. אנג'י מרטוצ'יו מעיתון "רולינג סטון" כתבה כי קולה הבוגר של סוויפט משתלב עם קולות הרקע בצורה טובה מאוד. כתב המוזיקה של הבילבורד, ג'ייסון ליפשוץ, החמיא גם הוא על הצטרפותה של ברידג'רס לקולותיה של סוויפט, וליכולות הכתיבה של שתיהן.
SK טלקום
ננו-אקס אימג'ינג
ננו-אקס אימג'ינג בע"מ (באנגלית: Nano-X Imaging, מוכרת גם בשם ננוקס) היא חברה ציבורית ישראלית העוסקת בפיתוח מכשור לדימות רפואי.
היסטוריה.
החברה הוקמה בדצמבר 2018, אחת ממקבץ של חברות הזנק שהוקמו על ידי רן פוליאקין בנווה אילן. החברה מפתחת מכשור דימות רפואי מבוסס קרני רנטגן המיוצרות באמצעות רכיב ננואלקטרוני. לפי החברה, מוצריה זולים יחסית למוצרים דומים, ובכך מאפשרים נגישות גבוהה יותר לשירות זה. עם זאת, אף מוצר עוד לא הוצע למכירה. מודל ההכנסות של החברה הוא MSaaS - סריקה רפואית כשירות, כלומר תשלום עבור כל שימוש במוצרי החברה במקום רכישה של ציוד יקר. מנכ"ל ויו"ר החברה מאז היווסדה היה רן פוליאקין. בינואר 2022 החליף אותו ארז מלצר כמנכ"ל החברה, ופוליאקין ימשיך בתפקידו כיו"ר.
פעילות החברה.
בפברואר 2020 חתמה החברה על הסכם לשיתוף פעולה עם חברת USARAD האמריקאית, העוסקת בשירותי פענוח של בדיקות רדיולוגיות, לפריסה של 3,000 מכשירים מתוצרת ננו-אקס ברחבי ארצות הברית, שלהם יינתנו שירותי פענוח על ידי מומחי USARAD. באוגוסט 2021 רכשה ננו-אקס את USARAD תמורת 7.3 מיליון דולר במזומן ו-12.9 מיליון דולר במניות של ננו-אקס, בתוספת מותנית בעמידה ביעדים שלי שני מיליון דולר במזומן ושמונה מיליון דולר במניות.
הפיתוח הטכנולוגי.
הטכנולוגיה אשר בבסיסה מפותח המוצר ייחודית לחברה ומתבססת על מכשיר רנטגן בעל מקורות קרינה מרובים.
באפריל 2021 קיבלה החברה 'clearance' (ולא אישור) מה-FDA למכשיר רנטגן בעל מקור קרינה יחיד שפיתחה. טרם התקבל אישור למכשיר רנטגן בעל מקורות קרינה מרובים.
באוגוסט 2021 רכשה החברה את חברת "זברה מדיקל ויז'ן" משפיים, שפיתחה תוכנה לניתוח בדיקות שלהן תוצאות ויזואליות, כגון צילום רנטגן, בדיקת CT ובדיקת MRI. הרכישה נעשתה תמורת 100 מיליון דולר במניות של ננו-אקס ו-100 מיליון דולר נוספים מותנים בעמידה ביעדים. שם החברה הנרכשת שונה ל"ננו-אקס איי איי בע"מ" (Nano-X AI).
באוקטובר 2021 חנכה החבר מפעל לייצור רכיבי MEMS בקוריאה הדרומית.
גיוס הון.
בשנת 2019 גייסה החברה חמישה מיליון דולר מחברת SK טלקום. בינואר 2020 גייסה החברה, בהובלת חברת פוקסקון, 26 מיליון דולר. ביוני 2020 גויסו עוד 20 מיליון דולר מחברת SK טלקום, שהפכה למשקיעה עיקרית בננו-אקס. ביולי 2020 השלימה החברה גיוס של 110 מיליון דולר. באוגוסט 2020 גייסה החברה 165 מיליון דולר בהנפקת מניותיה בבורסת נאסד"ק.
הטענות להונאת משקיעים.
בספטמבר 2020, זמן קצר לאחר הפיכת החברה לציבורית, הניוזלטר טען שננוקס היא הונאה מוחלטת והעניק לחברה מחיר יעד של 0 דולר. עוד הוסיפו האנליסטים של סיטרון כי שוק ההדמיה הרפואית נשלט על ידי חברות ענק כמו ג'נרל אלקטריק שמוציאות מדי שנה מיליארדי דולרים על הוצאות מחקר ופיתוח ואין כל היתכנות כי ננוקס הצליחה לפתח מכונה טובה יותר בסכום של 7.5 מיליון דולר בלבד. כשבוע לאחר פרסום המחקר של סיטרון, גוף המחקר הפיננסי מאדי ווטרס הודיע כי הוא פתח פוזיציית שורט על מניית החברה, וטען שננוקס מנסה לייצר מצג שווא כי יש לה שיתוף פעולה עם בית החולים הדסה עין כרם אך מבדיקה שערכו הדסה לא הסכימו לאשר זאת. המשקיעים הגיבו בפאניקה ומניית החברה ירדה משיא של 64 דולר למניה ל-28 דולר למניה. באוקטובר 2020 הנהלת החברה הגיבה לטענות והודיעה על הצגת הטכנולוגיה שפיתחו במהלך כנס בשיקגו בדצמבר 2020, המניה הגיבה בעלייה של 40 אחוז והגיעה לשיא של כמאה דולר למניה בינואר 2021. מאז ירד שערה בהדרגה עד לשפל של 8 דולר למניה במאי 2022.
בנובמבר 2021 הוועדה לניירות ערך ולבורסות (SEC) הודיעה על פתיחת חקירה בחשד לעבירה על חוקי ניירות ערך ולהונאת משקיעים. הרשות ביקשה מננוקס מסמכים הנוגעים לעלויות פיתוח אבות-הטיפוס של מכשיר הרנטגן של החברה ועל העלויות הכרוכות במסחור הטכנולוגיה באופן המוני זאת במטרה לבדוק האם להצהרותיה בדבר טכנולוגיית רנטגן פורצת דרך יש כיסוי ממשי.
במאי 2022 הודיע מנכ"ל החברה כי בהתאם לדרישת ה-SEC הועברו מסמכים המעידים על הטכנולוגיה של החברה. עוד הוסיף כי החברה הגישה בקשה לאישור המוצר המוגמר וממתינה לאישור הFDA.
שירות השידור של פלשתינה (א&quot;י)
שירות השידור של פלשתינה (א"י) (באנגלית: The Palestine Broadcasting Service, או בקיצור: PBS) היה הגוף שניהל את שידור הרדיו בארץ ישראל בתקופת המנדט הבריטי, ששידר בשלוש השפות הרשמיות של המנדט – אנגלית, ערבית ועברית בין השנים 1936–1948.
היסטוריה.
ההחלטה הרשמית על הקמת שירות השידור של פלשתינה התקבלה ביולי 1934. בהודעה הרשמית מטעם ממשלת המנדט נכתב:
משדר התחנה ואנטנות השידור הוקמו מצפון לרמאללה, על פסגה בגבוה של כ-900 מטר מעל פני הים, מיקום שאפשר שידור לטווח רחב. השידור היה בתדר 668 קילוהרץ, באורך גל 449 מטר. עוצמת המשדר הייתה 20 קילוואט. אולפני התחנה שכנו תחילה בבניין מלון פאלאס, ברחוב ממילא וקושרו למשדר בכבל. על שם התחנה בעברית הייתה מחלוקת, מאחר שהייתה התנגדות מצד הערבים לשימוש בשם "ארץ ישראל", וכפשרה התקבל השם "קול ירושלים", כדי למנוע את השימוש בשמות "ארץ ישראל" או "פלשתינה". ביולי 1935 הוקמה מועצה ציבורית בה נציגים של הקהילות השונות, שתקבע את תוכן השידורים. השידורים החלו ב-30 במרץ 1936 בטקס שנערך ברמאללה, בו נכחו נכבדים יהודים וערבים, כולל ראשי העדות והכנסיות בפלשתינה, קונסולים ומנהיגים יהודים, כולל דוד בן-גוריון, מאיר דיזנגוף, ארתור רופין ואברהם קצנלסון. הנציב העליון, ארתור גרנפל ווקופ, חיבר את המשדר לזרם החשמל, והמנהל הכללי של הדואר בארץ ישראל, ויליאם הדסון, פתח את השידורים בהכריזו "It is Jerusalem Calling". לאחר מכן נשמעה קריאה דומה בערבית מפי השדרן קעבאני, ולאחריו קרא קריין עברי, "הלו! הלו! ירושלים מדברת!". בנאומו אמר הנציב:
אחרי הנציב העליון נאם אברהם קצנלסון, מיד אחריו היה שידור בעברית שכלל שירים בביצוע ברכה צפירה והקראת שירה מפי חנה רובינא. אחר הושמעו קטעים בשפה הערבית, שירים ומוזיקה של להקה מצרית המורכבת משבעה נגנים וזמרים, יחד עם הזמר המצרי עזיז סאדק. אחר כך נשמע נאום של אמין ביי עבד האדי, חבר המועצה הציבורית. הוא פתח בפסוק הראשון של הקוראן: "בשם אללה הרחמן והרחום", ודבר על חשיבות השידור. חלק מהעיתונים הערבים דיווחו בזעם על השידור הראשון בשפה העברית.
ב-8 ביולי 1937 שודר נאום של הלורד ויליאם רוברט פיל, בו הוא הציג את מסקנות הוועדה שבראשה עמד - ועדת פיל.