ב-6 במאי הפגינו כ-200 פעילים בתנועת "דיור מיד" ליד בית הקרנות בחיפה במחאה על חוסר הפעילות למתן דיור לזוגות צעירים, בודדים וזקנים.
ב-8 במאי התכנסו בשכונת שמואל הנשיא בירושלים מאות פעילים, נציגי ארגונים ותנועות מכל הארץ. בכנס הועלו הטענות כי הממשלה נכשלה כישלון חרוץ בפתרון מצוקת הדיור והוחלט לקיים הפגנה ארצית בחוצות תל אביב כמחאה. כמו כן, הוחלט לדרוש משר הבינוי והשיכון לכבד את הבטחתו האישית ולזמן ישיבה עימם, כדי לדון על הצעותיהם לפתרון מצוקת הדיור; לדרוש מהממשלה לקבל את תוכנית החירום להקלת מצוקת הדיור; להילחם נגד הצמדת המשכנתאות; להיאבק נגד כל קיצוץ אפשרי בתקציבי הבנייה למגורים בתוכניות החדשות של הממשלה ולמען הגדלת תקציבים אלה והצמדתם למדד; למחות נגד "התרגילים באחיזת העיניים" של הממשלה, בנוסח "הקפאת הבנייה הציבורית"; לקרוא לכל האזרחים הנתונים במצוקת דיור וחברה, להצטרף למטה הפעולה; להיאבק נגד ביטולו של חוק הגנת הדייר.
ב-12 ביולי הפגינו דיירי רחוב דרייפוס מחיפה המועמדים לפינוי מדירותיהם יחד עם חברי תנועת "דיור מיד". המפגינים מתחו ביקורת על הממשלה והסוכנות היהודית המייצגות לדבריהם משקיעים זרים.
ב-4 באוגוסט התכנסו בתל אביב כ-300 פעילים בתנועת "דיור מיד" לאספה כדי לתכנן את המשך הפעולות להשגת דיור נאות לצעירים. באספה דרשו המשתתפים מהממשלה לבנות בהיקף גדול דירות להשכרה ודירות קטנות לזוגות צעירים ולפעול לפינוי משרדים שנפתחו בדירות ששימשו קודם לכן למגורים. פעילי התנועה תכננו פלישות לבתי מגורים שהקימו חברות ציבוריות ועומדים ריקים ולבית מלון, כמו גם הפגנה שתערך ב-25 באוגוסט בככר מלכי ישראל. ב-16 באוגוסט יצאו פעילי התנועה לרחובות תל אביב במטרה להחתים את תושבי העיר על עצומה נגד מצוקת הדיור.
ב-20 באוגוסט נערכה הפגנה ארצית נגד מצוקת הדיור בככר מלכי ישראל בתל אביב. להפגנה הגיעו כ-250 פעילים מכ-10 ארגוני עוני ומצוקה ובארגונים של זוגות צעירים. בהפגנה הואשמו הממשלה וההסתדרות בספסרות ושר הבינוי והשיכון נקרא להתפטר מתפקידו.
התנחלויות אוהלים.
עקב מחירי הנדל"ן הגואים והתרחבות מצוקת הדיור, הוקמו בשנת 1979 מספר התנחלויות אוהלים ברחבי הארץ (אם כי לא בתאריכים מקבילים) - סביב בניין הכנסת, ברחבת עיריית באר שבע, מול תחנת הרכבת בארלוזורוב תל אביב (על ידי תנועת "דיור מיד"), בכביש הראשי מסובים-לוד, במגרש הפועל אור יהודה ובחזית בנין המועצה המקומית בהוד-השרון.
השפעה על התרבות.
"הדרך לדיור עוברת ברחוב", שירם של עידו אילן ודניאל הבר, פורסם בשנת ה-80 בעקבות כישלון תנועת "דיור מיד" והמאבק נגד מצוקת הדיור בישראל.
מחאת האוהלים (1990).
באביב 1990, עם תחילת העלייה מברית המועצות לשעבר בשנות ה-90, נוצר מחסור חמור בדירות. לדוגמה, בתל אביב מחירי הדירות כמעט הוכפלו. בעוד עולים יכלו לממן את שהייתם מראש לשנה בזכות מענקי קליטה, ישראלים ותיקים לא יכלו לעמוד בתשלומים ונאלצו לפנות דירות ששכרו. באמצע יוני זוג דיירים מפונים הקים אוהל בכיכר מלכי ישראל ופקחי העירייה החרימו את חפציהם בהיעדרם. ימים ספורים לאחר מכן החלה התארגנות דומה בערים נוספות בארץ. במהלך יולי 1990 החלה מחאה בראשון לציון, חולון וכרמיאל שהתפשטה גם לנהריה ובאר שבע וערים נוספות. בסוף יולי כבר התגוררו באוהלים כ-2,000 משפחות. עד נובמבר נמצאו פתרונות שונים למרבית שוכני האוהלים ובהם דיור ציבורי והשתתפות במימון שכר דירה. הנושא ירד מסדר היום בין היתר בשל משבר מלחמת המפרץ. בקיץ 1991 הוקמו מאהלים באזורים שונים בארץ אך המחאה הייתה מצומצמת ולא צברה כוח.
קייטי מלואה
קייטי מלואה (באנגלית: Katie Melua; בגאורגית: ქეთევან "ქეთი" მელუა, כֶּתֶווָאן "כֶּתִי" מֶלוּאָה, נולדה ב-16 בספטמבר 1984) היא זמרת פופ-ג'אז, פזמונאית ומוזיקאית בריטית.
ביוגרפיה.
במהלך חייה קייטי עברה במקומות רבים, היא נולדה בכותאיסי, גאורגיה הסובייטית (כיום גאורגיה). עד גיל שנה, גרה קייטי עם סבה וסבתה בטביליסי ולאחר מכן עברה עם הוריה לבתומי (אג'ריה). בגיל 9, עקב מלחמת האזרחים בגאורגיה משפחתה נדדה לבלפסט, בירת צפון אירלנד, לאחר מספר שנים עברו לסוטון בלונדון, ועברו שוב פעם לרד היל אשר במחוז סאריי באנגליה. בשנת 2005 קיבלה אזרחות בריטית יחד עם הוריה ואחיה. ב-2008 עזבה את בית הוריה ושכרה דירה בנוטינג היל, שם הפכה את אחד החדרים לסטודיו הקלטות.
קייטי דוברת גאורגית, רוסית ואנגלית בצורה שוטפת.
חיים אישיים.
מלואה נחשבת לחובבת אקסטרים ומכורה לאדרנלין עקב אהבתה לסוגים שונים של ספורט אתגרי כגון צניחה חופשית, מצנחי רחיפה, גלשני אוויר ועוד, ואף לקחה מספר שיעורי טיסה.
בנובמבר 2009 כמעט טבעה במהלך צלילה בנהר ליד נמל התעופה הית'רו.
באוקטובר 2006, נכנסה מלואה לספר השיאים של גינס, כאשר ביצעה קונצרט במקום העמוק ביותר, 303 מטרים מתחת לפני המים, בתחנת קידוח נפט נורווגית בים הצפוני.
בשנת 2007 הופיעה בסרט חסין מוות של קוונטין טרנטינו, הסרט הוא אחד מתוך שני סרטי הקולנוע שבפרויקט .
בספטמבר 2012 נישאה לג'יימס טוסלנד, רוכב אופנועים ואלוף העולם במרוצי אופנועים לשנת 2007 בתחרות Superbike World Championship.
כל החתיכים אצלי
כל החתיכים אצלי הייתה להקת רוק ישראלית, אשר הוקמה בשנת 2007 על ידי איה זהבי פייגלין. הלהקה הורכבה מפייגלין כסולנית הלהקה והגיטריסטית, גלעד מאיר כגיטריסט, נמרוד לביד כבסיסט והוד שריד כמתופף.
הלהקה הוציאה שני אלבומי אולפן שהופצו על ידי נענע דיסק וזכו להצלחה יחסית. הלהקה התפרקה כעבור 6 שנות פעילות ב-2013 בעקבות תחושת מיצוי ורצון של חבריה להמשיך לדרכים מוזיקליות שונות.
היסטוריה.
הלהקה מתאפיינת בסגנון רוק אלטרנטיבי אנרגטי, אך בין שיריה קיימות גם מספר בלדות. סולנית הלהקה איה זהבי פייגלין, אשר השתתפה בעונה השביעית של תוכנית הריאליטי המוזיקלית "כוכב נולד", היא הכותבת והמלחינה של החומר שמבצעת הלהקה. הלהקה הקליטה את אלבומה הראשון בשנת 2009, בהפקה מוזיקלית של איתמר אשפר. באלבום התארחה בשני שירים הפסנתרנית עינב ג'קסון כהן ובשיר אחד רביעיית כלי מיתר בעיבודה של מאיה בלזיצמן. האלבום, ששמו כשם הלהקה, "כל החתיכים אצלי", יצא בשנת 2010 בהוצאת חברת התקליטים נענע דיסק, ונכללה בו גם גרסת הלהקה לשיר "למה לי לקחת ללב" של אריק איינשטיין ושלום חנוך.
האלבום השני של הלהקה, "#2", הוקלט בשנת 2012 באמצעות מימון המונים. אלבום זה הופץ גם הוא בחברת התקליטים נענע דיסק. בנוסף הוא הפך לפרויקט אינטרנטי (שנקרא "10/10") שבו כל שיר קיבל קליפ מיוחד לו, אך עם קונספט דומה. באוגוסט 2012 יצאה הלהקה ל"מסע הבחירות של כל החתיכים אצלי", סיבוב של עשרות הופעות בכל הארץ במשך שבוע ימים, כמחווה ל"מסע הבחירות של מאיר אריאל", שהתקיים 25 שנים קודם לכן, בסוכות 1987.
באפריל 2013 הופיעה הלהקה ביום העצמאות במודיעין וזו הייתה הופעתה האחרונה עד היום, למעט המופע המלווה את אלבום המחווה "שרות חוה אלברשטיין" שיצא בשנת 2014 במסגרת פרויקט "עבודה עברית". לאלבום זה תרמה הלהקה גרסה לשיר "לונדון", שהפך לסינגל המצליח ביותר באלבום ונגני הלהקה לקחו חלק בהקלטות של שאר השירים בפרויקט.
בינואר 2019 קיימה הלהקה מופע איחוד חד-פעמי במועדון הבארבי.
פירוק הלהקה.
בדף הפייסבוק של הלהקה מציינים את מסע ההופעות באוגוסט 2012 כתאריך פירוק הלהקה (למרות שהלהקה המשיכה להופיע גם ב-2013).
לדברי איה זהבי פייגלין הלהקה התפרקה מכייון שהגיעה למיצוי ואולם היא לא פוסלת אפשרות שהלהקה תחזור להופיע בעתיד.
איה זהבי פייגלין הוציאה ארבעה אלבומי סולו מאז פירוק הלהקה. גלעד מאיר הקים את להקת מאיור ואליו הצטרף הוד שריד.
מפרש קדמה
מִפְרָשׂ קַדְמָה (באנגלית: headsail) הוא כל מפרש המונף בספינת מפרשים מלפנים לתורן הקדמי. מפרשי הקדמה הנפוצים ביותר הם מִפְרְשֵׂי-סְמוֹכוֹת או תוֹסָפִים (staysails) המונפים על הסמוכות הקדמיים המייצבים את התורן, עימם נמנים מפרשי חלוץ (jibs) ומפרש גֶּנוּאָה. קיימים מפרשי קדמה שאינם מונפים על סמוכות התורן, כמו סְפִּינֵקֶר (spinnaker).
מפרשי קדמה מסוימים אפשר להניף רק במצבים ספציפיים של הספינה ביחס לרוח (points of sailing), כמו למשל ספינקר, המונף רק ברוח מלאה, כשהספינה מפליגה עם הרוח.
נתן החכם (רחוב)
ספינת מפרש
אברהם כץ עוז
אברהם כץ-עוז
דיאגרמת ראמהצ'אנדרן
גופאלאסמודרם רמצ'נדרן
דיאגרמת רמצ'נדרן
גופאלאסמודרם ראמאצ'נדראן
פרוטאינז K
פרוטאינאז K
אמיר ויינטרוב
תערוכת קלינטק
KOI-961
אוניברסיטת דברצן
אוניברסיטת דֵּבְּרֵצֵן היא אוניברסיטה הממוקמת בעיר דברצן שבהונגריה. זהו המוסד להשכלה גבוהה הוותיק ביותר שקיים בהונגריה, מ-1538.
היסטוריה.
השכלה גבוהה הופיעה לראשונה בדברצן עם הקמת המכללה הקלוויניסטית שנוסדה ב-1538. במשך מאות שנים הייתה המכללה בסיס למוסדות של השכלה גבוהה בכל הונגריה. בתחילת המאה ה-20 הוסבה המכללה לאוניברסיטה, והיא מקושרת מאוד לאוניברסיטה התאולוגית הרפורמית בדברצן.
ב-1908 נוסדה האקדמיה הקלוויניסטית למדעי הרוח, וב-1912 הוקמה האוניברסיטה ההונגרית המלכותית. היא שילבה לימודי תאולוגיה, משפטים ואומנות וכן לימודי רפואה. ההוראה החלה ב-1914 בבנייני המכללה הקלוויניסטית הישנה. ב-1918 נחנכו בנייני בית הספר לרפואה, והקמפוס נבנה בשלמותו ב-1927.
ב-1921 נקראה האוניברסיטה על שם אישטוואן טיסה, ראש ממשלת הונגריה. ב-1932 נחנך הבניין הראשי של האוניברסיטה. זהו הבניין הגדול ביותר בעיר, והוא עוצב בסגנון אקלקטי ונאו בארוק.
הפקולטה למדעי הטבע נעשתה עצמאית ב-1949, ועברה לבניין הכימיה החדש ב-1970.