נוכחות הצמד העברי בבית-הספר לטיסה של "מִצְר אֵיירוורק" (Misr Airwork, לימים איג'יפטאייר) באלמאזה, קהיר, זכתה לכותרות. בעיתון הירדן מיום 8 בדצמבר 1935 פורסם כי . כתָּבה בכתב-העת של מועדון התעופה המצרי "The Egyptian Aviation Review" מדצמבר 1935 ("EAR", גיליון 4) הדגישה את ארצישראליותם של השניים: .
נוכחותם של חניכים יהודים–ארצישראלים בבית-הספר המצרי לטיסה נתקלה גם בביקורת. בעיתון המצרי אללִיווﭏ (اللواء) כתב חאג' אמין אל-חוסייני, המופתי של ירושלים, על ביקורו במצרים של משה שרתוק (לימים שרת, ובאותן שנים ראש המחלקה המדינית של הסוכנות היהודית), בהקשר לפרחי הטיִס הארצישראלים בקהיר:
בינואר 1936 פורסמו ידיעות בעיתונות על מטס מתוכנן של חמישה מטוסים של מועדון התעופה המצרי ל"ביקור כבוד" בתל אביב. בביקור היו אמורים להשתתף הנסיך עבאס חלים ממשפחת המלוכה המצרית, טייס בעל ותק שכיהן כנשיא מועדון התעופה המצרי באותן שנים, וכן "הראשונה בטייסות מצרים" – לוטפיה א-נאדי. שולמית נועדה לטוס במטוס אחד עם מפקד בית הספר המצרי לטיסה, קפיטן צבר חליל אלכּשׁף. הביקור נדחה בשל תנאי מזג-אוויר בלתי מתאימים ועבודות בשדה התעופה בלוד, וזאת על אף ההרשאה לנחות בשדה התעופה הצבאי ברמלה. ב-19 בינואר 1936 התבשרו קוראי העיתונים הארצישראליים שהביקור שוב נדחה.
למעשה המטס בוטל. כל הידיעות על אודותיו הופיעו לקראת האירוע, ואף לא אחת דיווחה על קיומו בפועל.
שולמית ואבישלום חזרו ארצה מסיבות שונות בטרם טיסת ה"סולו" וההסמכה לטיִס.
פרשה זו זיכתה את שולמית בכינוי "המעופפת הארצישראלית הראשונה" בלשונו הייחודית של עיתון דואר היום, שהיה הראשון לבשר על אותו ביקור עתידי של קלוב התעופה המצרי בתל אביב בראשית 1936.
משפחה ועבודה.
שולמית הצטרפה לפלוגת העבודה של בית"ר בראש פינה ונישאה לאבישלום. הנישואין לא צלחו. שולמית, בוגרת בית המדרש למורים על שם דוד ילין בירושלים, החלה את עבודתה בגבעת עדה ולאחר מכן, במשך קרוב לחמש-עשרה שנים, הייתה "הגננת של בנימינה". בין הילדים שחינכה היו גם אהוד מנור, אהוד אולמרט ואיתן גלבוע. לאחר נישואיה לד"ר רודולף גולדשטיין, משפטן וכימאי, שהועסק במשרד החקלאות כמדריך הראשי לגידול עופות באזור הצפון, סייעה בניהול משק עופות בבנימינה. עיסוקהּ זה הפך עבורה לעיקרי כאשר המשפחה עקרה ב-1957 לקפריסין. שם ניהלה משק מדגרות גדול (Bellapais Hatcheries), שייצא מדי חודש כמאה אלף אפרוחים לארצות הסמוכות. ב-1959 בחרה שולמית בתחום מקצועי חדש – בנייה וציפוי מבנים בפיברגלס, ולצורך זה השתלמה בישראל במפעל "מכתשים". בשובהּ לקפריסין התמקדה בבניית גגות פיברגלס שהחליפו את גגות הפח והאזבסט בלולים ובמדגרות. בעקבות תחביב השיִט שפיתח בעלה עסקה גם בבניית סירות קטמרן מפיברגלס. ב-1968, אחרי פטירת ד"ר גולדשטיין, חזרה שולמית לישראל, התמסרה להוראת אנגלית בבית הספר החקלאי בפרדס חנה והתנדבה ללמד עברית בקרב עולים חדשים.
שולמית נפטרה בשנת 2011, והיא בת 97 שנים. הותירה שלוש בנות – איה, מיכל ודינה – נכדים ונינים. על עברהּ כחלוצת לימודי טיִס לא סיפרה ברבים, ופרק חיים זה נחשף בתצלומים ובגזירי עיתונים שנגנזו באלבומהּ האישי.
קודיאק (פירושונים)
קודיאק (באנגלית: Kodiak)
Ribo-Seq
בוס בהסוואה
בוס בהסוואה היא תוכנית דוקו-ריאליטי ישראלית המבוססת על התוכנית הבריטית Undercover Boss, אשר שודרה מטעם זכיינית ערוץ 2 רשת, בימי שבת ב21:00.
התוכנית שודרה לראשונה ב-31 בינואר 2013.
פורמט.
בכל פרק בתוכנית בוס של חברה גדולה יתחזה לעובד חדש בחברה, יתחיל הכול מהתחלה ויצא למסע של ארבעה-חמישה ימים. בכל יום הבוס מגיע לעמדת עבודה אחרת בחברה, ויעבוד בעבודות שונות. בדרך כלל ישולב סיפור מרגש על העובד אשר מלמד אותו את העבודה. בסוף המסע הבוס פוגש את העובדים שפגש במהלך המסע, ויגלה להם את זהותו כבוס, ולעיתים יעניק להם תגמולים אישיים עבור עבודתם.
הסוואה.
הסוואת מעמדו של העובד החדש (הבוס) שונה מעונה לעונה: בעונה 1 סיפור הכיסוי היה שצוות ההפקה בא לצלם סרט דוקומנטרי על הבוס המוסווה. בעונה 2 הבוס כביכול מתמודד בתוכנית ריאליטי בדיונית בשם "המיליון הראשון" בהנחיית גיא זו-ארץ.
רודולף לובינסקי
רודולף לובינסקי (בגרמנית: Rudolf Lubinski; 31 באוקטובר 1873, זאגרב, האימפריה האוסטרו-הונגרית - 27 במרץ 1935, זאגרב, ממלכת יוגוסלביה) היה אדריכל קרואטי ממוצא יהודי, מבולטי האדריכלים מזרם האר נובו באזור קרואטיה.
קורות חיים.
רודולף לובינסקי נולד בזאגרב. בהמשך, יצא ללימודי אדריכלות באוניברסיטה הטכנית בקרלסרוהה. לאחר לימודיו התמחה במשרדו של האדריכל יוזף דורם בקרלסרוהה, ותחת ניהולו של דורם השתתף בפרויקטים בפרייבורג, קלן, ואופנבורג. כן נטל חלק בפרויקט תכנון בניין הספרייה של אוניברסיטת היידלברג.
ב-1907 שב לזאגרב, פתח משרד תכנון עצמאי ועסק בתכנון עירוני מטעם הרשות המקומית ובכלל זה תכנון מספר שכונות מגורים. בהמשך, תכנן מספר מבני ציבור ובכללם הספרייה הלאומית וספריית האוניברסיטה בעיר. בין 1926 ל-1930 עסק בתכנון והקמת בית הכנסת הספרדי "קהל הגדול" (לאדינו: Kal Grande) בסרייבו. בית הכנסת נבנה בסגנון נאו-מורי, הכיל 1,000 מקומות ישיבה ובתוכו שולבו גם ארכיון, ספרייה ומוזיאון. לובינסקי העסיק במשרדו אדריכלים אשר לימים פתחו משרדים עצמאיים ונמנו עם בולטי האדריכלים באזור קרואטיה.
רודולף לובינסקי נפטר בזאגרב ב-1935 ונקבר בבית העלמין מירוגוי שבעיר.
תואר המצוינות של פיפ&quot;א
תואר המצוינות של פיפ"א (באנגלית: FIFA Order of Merit) הוא תואר הכבוד הגבוה ביותר שמוענק על ידי פיפ"א. התואר ניתן במהלך הקונגרס השנתי של פיפ"א, אך לא מוענק בכל שנה.
מקבלי התואר הם אנשים או ארגונים שתרמו תרומה משמעותית לענף הכדורגל. למרות זאת, ישנם זוכים אשר אינם קשורים באופן ישיר לענף. לדוגמה נלסון מנדלה, אשר זכה בתואר על זה שהחזיר את דרום אפריקה לצמרת הכדורגל הבינלאומי.
דהרהרא
דהַרַהַרָא (בנפאלית: धरहरा), המוכר גם בשם מגדל בהימסן, היה מגדל בן 9 קומות בגובה 61.88 מטרים ששכן במרכז סונדרה (Sundhara), קטמנדו, נפאל. הוא נבנה בשנת 1832 על ידי ראש ממשלת נפאל, בהימסן טאפה (Bhimsen Thapa) בהוראתה של המלכה ללית טריפורה סונדרי (Queen Lalit Tripura Sundari). המגדל נחשב למונומנט המשקף את האדריכלות שהתפתחה בעיר.
במגדל היה גרם מדרגות לולייני לכל גובהו בעל 213 מדרגות ובקומתו השמינית הייתה מרפסת היקפית, שסיפקה תצפית על עמק קטמנדו. על גג המגדל היה תורן ברונזה בגובה 5.2 מטרים. המגדל נפתח לציבור בשנת 2005.
ב-25 באפריל 2015 התמוטט המגדל עקב רעידת האדמה שהתרחשה באזור קטמנדו בעוצמה של 7.8 בסולם מגניטודה לפי מומנט. קריסתו הביאה למותם של כ-180 אנשים.
היסטוריה.
המגדל הראשון שנבנה על ידי בהימסן טאפה בשנת 1824 היה בן 11 קומות. הוא נבנה לכבוד המלכה ללית טריפורה סונדרי, שהייתה אחייניתו של טאפה. בשנת 1832 הושלמה בנייתו של המגדל השני. בשנת 1834 התרחשה רעידת אדמה בה המגדלים נשארו עומדים על תילם אך הראשון ניזוק באופן קשה. רעידת האדמה של ה-15 בינואר 1934 הפילה אותו לחלוטין ורק המגדל השני נשאר במקומו. מגדל דהרהרא השני התמוטט 81 שנים לאחר מכן, ברעידת האדמה של ה-25 באפריל 2015.
שימוש.
מגדל דהרהרא נבנה כמגדל שמירה למטרות צבאיות. במקרי חירום או בעלי חשיבות לאומית היו אמורות להישמע תרועת חצוצרות מקומתו העליונה. המסורת של תרועת החצוצרות התקיימה בפועל עד התמוטטות המגדל.
המגדל היה פתוח לציבור, בתשלום, משנת 2005 עד התמוטטותו בשנת 2015.
פטרסבורג
יום העצמאות (בוסניה והרצגובינה)
יום העצמאות בבוסניה והרצגובינה מצוין בחלק ממדינה זו מדי שנה ב-1 במרץ, לציון הכרזת עצמאותה מהרפובליקה הפדרלית הסוציאליסטית של יוגוסלביה בשנת 1992.
היסטוריה.
תושבי הרפובליקה הסוציאליסטית של בוסניה והרצגובינה נקראו להצביע בשאלת עצמאותה במסגרת משאל עם שנערך מ-29 בפברואר ועד 1 במרץ 1992. תמיכה גורפת בעצמאות ניתנה בקרב התושבים ממוצא בוסני-מוסלמי ובוסני-קרואטי. לעומתם התושבים ממוצא בוסני-סרבי החרימו את משאל העם או שנמנע מהם מלהשתתף בו על ידי השלטונות הסרביים המקומיים. שיעור ההשתתפות במשאל העם מקרב כלל תושבי הרפובליקה הגיע ל-63.6 אחוזים, ומקרב המשתתפים תמכו בעצמאות 99.7 אחוזים. תוצאות משאל העם אושרו ב-6 במרץ 1992 על ידי הפרלמנט של בוסניה והרצגובינה. ב-7 באפריל באותה שנה הכיר האיחוד האירופי בבוסניה והרצגובינה כמדינה.
ב-28 בפברואר 1995 החליט הפרלמנט של הפדרציה של בוסניה והרצגובינה (אחת משתי הישויות המדיניות המרכיבות את המדינה) כי ה-1 במרץ יצוין מדי שנה כיום העצמאות של המדינה ויהיה חג לאומי, ויום זה צוין לראשונה למחרת ההחלטה.
ברפובליקה סרפסקה, הישות המדינית השנייה בבוסניה, אין מציינים את יום העצמאות ב-1 במרץ. במקום זאת מצוין שם יום העצמאות ב-9 בינואר. מילורד דודיק, נשיא רפובליקה ספרסקה, אמר כי יום זה "הוא יום חג של העם הבוסני ואנו איננו חולקים על כך, אך זהו איננו יום חג הנחגג ברפובליקה סרפסקה".
T-27 היה טנק קל שפותח ויוצר בברית המועצות בין השנים 1931-1941. הטנק שירת בצבא האדום במהלך מלחמת העולם השנייה והיה מבוסס על הטנק הבריטי הקארדן-לויד. הרישיון לייצורו נקנה מבריטניה ב-1930.
עיצוב.