ב-1995 הפכה האקדמיה, במסגרת רפורמה במערכת ההשכלה הגבוהה בבלגיה הפלמית, לחלק מאוניברסיטת אנטוורפן לאמנות (Artesis Hogeschool Antwerpen; נקרא מ-2013 Artesis Plantijn Hogeschool Antwerpen).
בין בוגרי האקדמיה: לורנס אלמה-טדמה, ז'ף לאמבו, מומי שוורץ, וילהלם בוש, פורד מדוקס בראון ורבים אחרים.
אלכסנדריה (וירג'יניה)
אלכסנדריה (באנגלית: Alexandria) היא עיר עצמאית בצפון מדינת וירג'יניה שבארצות הברית, הממוקמת בסמוך לוושינגטון הבירה ולגדתו המערבית של נהר הפוטומק. מספר תושביה, על פי מפקד האוכלוסין של 2013, הוא 151,218 נפשות. העיר, כמו שאר אזור צפון וירג'יניה ומרכז מרילנד, מושפעת מקרבתה לבירת ארצות הברית. בעיר מתגוררים עובדים רבים של מחלקת ההגנה של ארצות הברית, עובדי הממשלה הפדרלית, אנשי צבא ועובדי תעשיות הביטחון.
אלכסנדריה הוקמה ב-1749 והוכרזה כעיר עצמאית בשנת 1870.
פרשת הסיוע של בנק לאומי להימנעות ממס בארצות הברית
פרשת הסדר בנק לאומי עם רשויות המס האמריקאיות היא הסדר בין בנק לאומי לישראל ובין משרד המשפטים של ארצות הברית והרשות לשירותים פיננסים של מדינת ניו יורק, לפיו ישלם הבנק 400 מיליון דולר עבור סגירת חקירה של חשדות שסייע ללקוחותיו האמריקאים להתחמק מתשלומי מיסים בארצות הברית. בנוסף שילם הבנק 1.6 מיליון דולר לוועדה לניירות ערך ולבורסות (SEC).
רקע.
הרשויות האמריקאיות ובכלל זה מחלקת המשפטים של ארצות הברית, רשות המס (IRS), הוועדה לניירות ערך ולבורסות (ארצות הברית) והרשות לשירותים פיננסיים של מדינת ניו יורק (DFS) מנהלות חקירות כנגד 14 בנקים זרים הפועלים בשווייץ, בחשד כי סייעו ללקוחות - נישומי מס בארצות הברית, להפר את הדין האמריקאי לרבות בנושאי מיסוי וניירות ערך. בין בנקים אלו נמצאת גם קבוצת בנק לאומי, כמו גם שלוחות של שני בנקים ישראלים נוספים שפועלים בשווייץ, בנק הפועלים ובנק מזרחי טפחות.
באוגוסט 2013, נחתם הסכם בין הרשויות בשווייץ לבין הרשויות האמריקאיות, המעודד בנקים לשתף פעולה עם רשויות המס האמריקאיות, זאת בתמורה להסכם הפוטר אותם מהליך פלילי. בניגוד לכך, הסכם זה לא חל על בנקים אשר נמצאו תחת חקירה באותה עת, בכללם, שלוש חברות הבת (שלוחות) של הבנקים הישראלים הפועלים בשווייץ (לאומי, מזרחי וטפחות). יוצא איפה שהבנקים הישראלים אינם זכאים להשתתף בהסדר אוגוסט 2013 והשאלה על טיב ההסדר בין הבנקים הישראלים לרשויות המס האמריקאיות, אם יושג, נותרה פתוחה.
ההסדר.
במסגרת ההסדר עם מחלקת המשפטים של ארצות הברית, שסוכם בדצמבר 2014, נקבע שבנק לאומי ישלם לממשלת ארצות הברית 270 מיליון דולר (כ-1.06 מיליארד ש"ח). הקנס מורכב מ-71 מיליון דולר השבת מס לרשויות המס, 157 מיליון דולר קנס של לאומי שווייץ ועוד 41 מיליון דולר קנס כללי. עד נובמבר 2014, רשם הבנק בדוחותיו הכספיים הפרשות בסך מצטבר של כ-1.1 מיליארד ש"ח בגין הפרשה. בנוסף לקנס מוערך כי ההוצאות המשפטיות של הבנק בגין הפרשה הסתכמו בכ-200 מיליון ש"ח.
עוד במסגרת ההסדר התחייב הבנק להביא לסיום תפקידה של עדנה נפתלי שכיהנה כמנהלת בנק לאומי בקליפורניה ונמצאה אחראית על ידי הרגולטור האמריקאי לעבירות המס שביצע הבנק נקבע שימונה נושא משרה ייעודי שיעבוד מול הרשויות האמריקאיות ויהיה אחראי על יישום כללי הדיווח לרשויות המס האמריקאיות, וקצין פיקוח לנושא זה בכל שלוחה של הבנק. הבנק התחייב לא לפתוח חשבונות ללקוחות אמריקאים, אלא בתנאים שיבטיחו כי החשבון יהיה מוצהר לרשויות המס האמריקאיות, וכן לסגור חשבונות של לקוחות אמריקאים המוגדרים כסרבני תשלום מס.
ההסדר כלל מסמך עם עובדות מוסכמות בקשר עם פעילות קבוצת לאומי בשנים 2002–2010, ובכלל זה פעולות שמהוות סיוע ללקוחות אמריקאים להימנעות מתשלום מיסים לרשויות המס האמריקאיות. במסגרתו סוכם שיוגש כתב אישום מוקפא שיבוטל לאחר שנתיים אם הבנק יעמוד בתנאים שנקבעו. ההסדר נחתם בדצמבר 2014 ואושר באותו חודש על ידי בית המשפט הפדרלי במדינת קליפורניה.
בהסדר נוסף, עם הרשות לשירותים פיננסים של מדינת ניו יורק, נקבע שעל הבנק יוטל עיצום כספי בסך 130 מיליון דולר.
בהסדר שלישי, מול הוועדה לניירות ערך ולבורסות (SEC), נקבע שהבנק ישל ל-SEC 1.6 מיליון דולר.
החברות המבטחות את הבנק שילמו לו 92 מיליון דולר כהשתתפותן בעלות ההסדר.
לטענת מתנגדיו ההסדר קודם על ידי הבנק מהטעם שהוא ימנע, לכאורה, העמדה לדין של לקוחותיו, עובדיו ומנהליו. טענה נוספת היא שהוא נוגד את האינטרס הציבורי מכיוון שהכסף ישולם מכספי הציבור; בכללם כספי מדינת ישראל המחזיקה ב-6 אחוזים ממניות הבנק; כמו גם מכספי החוסכים לגמלאות שקרנות הפנסיה שלהם מחזיקות בחלק ניכר ממניות הבנק.
תובענה ייצוגית.
בעקבות ההסדר הוגשה בקשה לאישור תובענה ייצוגית נגד הבנק ו-19 מהדירקטורים שלו.
במסגרת הדיון בתביעות נגד הבנק אישר בית המשפט המחוזי בתל אביב לבנק לאומי להקים ועדה בלתי תלויה שתדון בהשלכות הפרשה. לראש הוועדה מונה נשיא בית המשפט המחוזי בתל אביב דימוס, אורי גורן. בפשרה, שהושגה בעקבות המלצות הוועדה בין הבנק לאחדים מבכיריו, נקבע ששלושה בכירים יחזירו לבנק בונוסים שקיבלו ממנו: יו"ר הבנק, איתן רף, יחזיר 1.7 מיליון ש"ח, גליה מאור, מנכ"ל הבנק, תחזיר 2.6 מיליון ש"ח וצבי איצקוביץ, משנה למנכ"ל בנק לאומי וראש החטיבה לבנקאות פרטית ובינלאומית, יחזיר 0.8 מיליון ש"ח. הפשרה אושרה על ידי בית המשפט המחוזי בתל אביב.
ליוייס
גרייט ביר
אפרים סימונוב
סימונוב
סימונוב (ברוסית: Си́монов) הוא שם משפחה.
אוכל רחוב
סמיונוב
סמיונוב (ברוסית: Семёнов) הוא שם משפחה.
בצרי
בצרי הוא שם משפחה.
רטרו-פוטוריזם
רטרו-פוטוריזם או רטרו עתידני הוא מונח המשלב את הקונספט של רטרו ופוטוריזם. רטרו-פוטוריזם זה האופן בו אנשים בעבר (עד בערך שנות ה-1960) דמיינו את העתיד.
רטרו-פוטוריזם הוא זרם באומנויות יצירה אשר מראה את השפעת הייצוג של העתיד שבוצע בעידן קודם. הוא מתאפיין בתערובת של סגנונות מיושנים "רטרו" עם טכנולוגיה עתידנית.
הסגנון הרטרו-פוטוריסטי בוחן את הנושאים שבין העבר ועתיד ובין ההשפעות המנוכרות והעוצמה של הטכנולוגיה. מתבטא בעיקר ביצירות אמנותיות וטכנולוגיות שונה המממשים את החפצים המדומים של המציאות המקבילה שלו. רטרו-פוטוריזם בא גם לידי ביטוי בעולם של אופנה, אדריכלות, עיצוב, מוזיקה, ספרות, קולנוע ומשחקי ווידאו.
תולדות המונח.
על פי המגזין "Retrofuturism", שהיה יוצא לאור בשנים 1988 - 1993, בפעם הראשונה המילה "רטרו-פוטוריזם" נאמרה בשנת 1983 על ידי העורך לויד דאן (Lloyd Dunn).
מאפייני הסגנון.
רטרו-פוטוריזם משלב שתי מגמות חופפות שאפשר לסכם כמו העתיד כפי שניתן לראות מהעבר והעבר כפי שניתן לראות מהעתיד.
המגמה הראשונה, רטרו-פוטוריזם עצמו, היא בהשראה ישירה מהעתיד הדמיוני שהיה קיים בראשם של סופרים, אמנים, ואנשי קולנוע בתקופה הקודמת ל-1960, שניסתה לחזות את העתיד, וגם בתחזיות רציניות של הטכנולוגיה הקיימת (למשל במגזינים כמו מדע והמצאה) או ברומנים וסיפורי מדע בדיוני.
המגמה השנייה היא היפוכה של הראשונה: רטרו עתידני. היא מתחילה עם רטרו אטרקטיביות של סגנונות אמנות ישנים, ביגוד, מנהגים, ולאחר מכן שותלת על זה את הטכנולוגיות המודרניות או העתידניות, יוצרת תערובת של עבר, הווה והאלמנטים של עתיד. סטימפאנק, מונח המתייחס גם לעבר של הטכנולוגיה העתידנית בתקופה הוויקטוריאנית חלופית, וגם ליישום של סגנונות הנאו-ויקטוריאניות בטכנולוגיה המודרנית, הוא גרסה מוצלחת ביותר של המגמה השנייה.
כנס קוריאה לעסקים
כנס קוריאה לעסקים, ובשמו הקודם, הכנס השנתי לעסקים עם קוריאה, הוא כנס שנתי שמאורגן מאז שנת 2010 על ידי מכון היצוא הישראלי וקבוצת "Yonaco" בתל אביב. הדיונים במליאת הכנס נוגעים במגוון נושאים הקשורים לסחר בין ישראל וקוריאה הדרומית ולמגוון ההזדמנויות השונות ליצואנים וחברות הטכנולוגיה בישראל, השקעות הדדיות וגיוסי הון לחברות הזנק ישראליות.
בכנס מתארחים אנשי ממשל בכירים בתחומי החוץ והכלכלה משתי המדינות וכן אנשי עסקים, עורכי דין ויזמים. מדי שנה נושאים דברים בכנס אנשי עסקים העוסקים בקוריאה, נציגי ממשל ודיפלומטים וחוקרי קוריאה באקדמיה.
היסטוריית הכנס.
לאחר המשבר הכלכלי של 2008 והפגיעה ביצוא הישראלי ליעדי המערב, הוחלט במכון היצוא הישראלי בשיתוף עם איציק יונה, מנכ"ל קבוצת Yonaco, לארגן כנס ייעודי שיתמקד בהגברת הפעילות העסקית בין ישראל וקוריאה, לרבות סחר, השקעות ושיתופי פעולה עסקיים.
הכנס השנתי הראשון.
הכנס הראשון התקיים ב-27 ביולי 2010 במלון דן תל אביב, ביוזמת מכון היצוא, קבוצת Yonaco והקריה האקדמית אונו. בכנס נכחו כ-120 מנהלים מענפי המשק השונים והוא עסק בהצגת הכלכלה הדרום קוריאנית, ההזדמנויות שהיא מציבה לכלכלת ישראל והדרכים למימושן. בין האורחים בכנס היו שגריר קוריאה הדרומית בישראל, יאנג סאם מה; מנכ"ל מכון הייצוא, אבי חפץ; והנספח הכלכלי בשגרירות ישראל בקוריאה, אלון שלזינגר.
הכנס השנתי השני.
הכנס השני נערך בתחילת דצמבר 2011 במלון לאונרדו סיטי טאוור ברמת גן ביוזמת מכון היצוא וקבוצת Yonaco. לאור הצלחת הכנס הראשון והכיסוי התקשורתי הרחב לו זכה הוחלט להרחיב את הכנס ליומיים וכן להזמין משלחות מקוריאה ולקיים פגישות עסקים בינן לבין חברות ישראליות. בכנס נכחו מעל כ-320 מנהלים בכירים מחברות טכנולוגיה, חברות השקעה, שותפים בכירים בקרנות הון סיכון, שותפים במשרדי רו"ח ועו"ד מובילים, אנשי תקשורת ויזמים. הכנס השני נערך בסימן השקעות, גיוסי-הון, מיזוגים ורכישות ושיתופי פעולה אסטרטגיים בין המדינות.