את עקרון התיווך פיתח פרופסור ראובן פוירשטיין. פוירשטיין היה תלמידו של ז'אן פיאז'ה והסכים עם הקביעה שלו כי גירוי מוביל לתגובה בהתאם לשלבי ההתפתחות. אך טען שיש להתייחס לשוני האישי בין הילדים הלומדים והוסיף כי היכולות של האדם הלומד הן לא רק פונקציה של האדם מצד אחד בלבד. פוירשטיין האמין ביכולת ההשתנות של כל אדם. הוא ראה במבוגר המתווך איש הקשר בין העולם לילד והאמין שתפקיד המתווך לזמן ולהגיש גירויים לילד במצבים שונים ונסיבות משתנות תוך כדי תיווך שיוביל ללמידה.
פרופסור פוירשטיין הגדיר שני ערוצי השתנות לבני אדם:
לפי פוירשטיין הסוג השני מבטא שינוי התפתחותי שמשפיע על אופן התגובה של האדם באופן כוללני. פוירשטיין האמין שתהליך דינמי שמאפשר ללומד התפתחות והסתגלות לשנויים בסביבתו, מוביל להשתנות שכלית. פוירשטיין טען כי יכולת של האדם להתאים את עצמו ולהשתנות בהתאם למצב או גירוי חדש שדורש שינוי כזה הוא ביטוי לאינטליגנציה.
קריטריונים לתיווך.
פויירשטיין פיתח 12 קריטריונים שקובעים את איכות האינטראקציה ומנחים את המתווך מתוכם נרחיב על שלושה שהכרחיים לקיומה של למידה מתווכת.
יישום במערכת החינוך הפורמלית.
ישנה חשיבות רבה להתנסות בלמידה מתווכת והכרת התאוריה במערכת החינוך הפורמלית, בעיקר בהכשרת המורים וצוותי ההוראה. החשיבות נובעת לא רק מההיבט של התיווך וכיוון פעולת הלמידה (אגוזי, מ' ופויירשטיין, ר', תשמ"ז). הלמידה המתווכת יכולה לספק מענה להתמודדויות של מורים וצוותי חינוך במערכת הפורמלית עם הקשיים בהם הם נתקלים. הלמידה המתווכת יכולה לעזור במגוון רחב מקשיי הלמידה הרבים שקיימים במערכת הפורמלית כאשר היא מיושמת בה. לפי תיאורית הלמידה המתווכת ניתן לראות את הקשר שבין החסך בהתנסות בלמידה מתווכת לבין קשיים כגון חוסר רצון ללמוד ואי-הסתגלות חברתית. יש לה תפקיד חשוב בהתפתחות הקוגניטיבית של הילד, יותר מגורמים גנטיים וסביבתיים ורבים ומכאן חשיבות יישומה במערכת החינוך הפורמלית. (שמעוני, 2006; אגוזי, מ' ופויירשטיין, ר', תשמ"ז).
עמותת עתים
עמותת עתים היא עמתה דתית - ליברלית שהוקמה בשנת 2002 על ידי הרב ד"ר שאול פרבר, עו"ד שלומית טור-פז ומיכה רואי, והיא מספקת סיוע והכוונה לנתקלים בקשיים במפגש עם שירותי הדת בישראל, כלומר: הרבנות הראשית לישראל, מועצות דתיות מקומיות, אגף הגיור, חברה קדישא ועוד. תחומי העיסוק של העמותה הם בין השאר: ברית מילה, נישואין, בירור יהדות, קבורה, גיור, מקוואות, מעמד אישי ויוחסין.
לצד הסיוע לציבור במקרים פרטיים, פועלת העמותה לקידום מדיניות ציבורית ומשפטית, באמצעות הצעות חקיקה, פניה לערכאות משפטיות ופרסום דו"חות מעקב - זאת במטרה להשפיע על פני הממסד הדתי ולשנות את אופן התנהלותו בהתאם להשקפותיה.
בשנת 2015 הובילה עתים, יחד עם קבוצת רבנים מובילים מקרב הציונות הדתית, את הקמת 'גיור כהלכה', בית דין אורתודוקסי עצמאי לגיור, והיא מנהלת היום פעילות זו.
הגאון מטבריג
הגאון מטווריג
יעקב מילגרום
יעקב מילגרום (באנגלית: Jacob Milgrom; 1923 - 5 ביוני 2010) היה חוקר מקרא יהודי אמריקני ורב קונסרבטיבי. תרומתו העיקרית של מילגרום לחקר המקרא הייתה בתחום הפולחן. למרות שהוא קיבל את השערת התעודות, בניגוד למיסדי ביקורת המקרא, מילגרום סבר כי המקורות הללו היו חלק מהתפתחות רצופה מן המקור הכהני (P), לספר הקדושה (H), לתורתו הפולחנית של הנביא יחזקאל, לתפיסות של כת קומראן ולגישות שבמשנה ובתלמודים. הוא גם הקדים את המקור הכהני וספר הקדושה וסבר שהם נכתבו כבר בימי בית ראשון. מסקנה זו נובעת, לדעתו, מניתוח לשון המקורות; גם בכך הוא חלק על מייסדי ביקורת המקרא - ובמיוחד על ולהאוזן - שביססו את תיארוך המקורות על הנחות של התפיסה ההיסטורית של הגל.
ביוגרפיה.
את רוב שנות המחקר שלו עשה במחלקה ללימודי המזרח הקרוב של אוניברסיטת קליפורניה בברקלי. נודע עבור פירושו לספר ויקרא בסדרת Anchor Bible ומחקר דיני הטומאה והטהרה שבתורה ובמגילות מדבר יהודה. בשנת 1994 פרש לגמלאות ועלה לישראל יחד עם אשתו ג'ו.
משניות
חוק רשות השידור
יפה זילברשץ
יפה זילברשץ (נולדה ב-21 בספטמבר 1953) היא פרופסור חבר למשפטים. כיהנה כדיקן הפקולטה למשפטים באוניברסיטת בר-אילן וכמשנה לנשיא האוניברסיטה, וכיו"ר הוועדה לתכנון ולתקצוב (ות"ת) של המועצה להשכלה גבוהה.
ביוגרפיה.
נולדה בתל אביב. סיימה ב-1977 את לימודי התואר הראשון במשפטים באוניברסיטת בר-אילן. ב-1980 סיימה את לימודי התואר השני (International Legal Studies) באוניברסיטת ניו יורק. ב-1992 סיימה את לימודי הדוקטורט במשפטים באוניברסיטת בר-אילן, בהנחיית פרופ' אהרן ברק ופרופ' יצחק-הנס קלינגהופר.
מתמחה במשפט בינלאומי, משפט חוקתי, הגנה על זכויות האדם (בדגש על הגירה ואזרחות).
כיהנה כדיקנית הפקולטה למשפטים באוניברסיטת בר-אילן בשנים 2004 עד 2008.
כיהנה כחברת הוועדה הציבורית שבחרה את רשימת הבית היהודי לבחירות 2009.
כיהנה כמשנה לנשיא אוניברסיטת בר-אילן בשנים 2010 עד 2015.
חברת הנהלת הסוכנות היהודית בשנים 2004–2009. חברת הנהלת המכון הישראלי לדמוקרטיה בשנים 2005–2015. סגנית נשיא הארגון הבינלאומי של עורכי דין ומשפטנים יהודים בשנים 2004–2011.
כיהנה במספר ועדות ציבוריות, כולל הוועדה להכנת חוק אזרחות, ועדת רובינשטיין לבחינת מדיניות הגירה למדינת ישראל, ועדת נאמן להשלמת ניסוח חוקה לישראל וועדת פלסנר לקידום השוויון בנטל.
באוגוסט 2015 מונתה ליושבת ראש הוועדה לתכנון ולתקצוב (ות"ת) של המועצה להשכלה גבוהה, האישה הראשונה בתפקיד זה. ועדה הפועלת במסגרת המועצה להשכלה גבוהה בישראל, ואחראית על חלוקת תקציב המדינה המוקדש להשכלה גבוהה לאוניברסיטאות ולמכללות הפועלות בישראל. בדצמבר 2021 הסתיימה כהונתה בתפקיד זה.
נשואה ליעקב זילברשץ, אם לשלושה, מתגוררת בגבעתיים.
עמדותיה.
בראיון בשנת 2017 הגדירה את חזונה בנוגע להשכלה הגבוהה בישראל:
בנוגע ללימודי המדעים אמרה:
בראיון שבו הגנה על אחד מעמיתיה שהורשע בהטרדה מינית אמרה: "אני טוענת שלנשים יש חלק במה שקורה. כמעט תמיד. למה לי זה לא קרה מעולם? אני אמנם לא גרייס קלי, אבל אני נראית לא רע לגילי. ועובדה, אף פעם זה לא קרה לי", והוסיפה: "זה נושא עדין ומורכב, רב גוני, ואני לא סבורה שהדרך הנכונה לטפל בו היא בהכרח הזירה המשפטית הפלילית. מקרים רבים זקוקים למסגרת טיפול גמישה יותר, שיכולה להכיל את המורכבות שלהם ולא לחרוץ דין בשחור לבן". בראיון מאוחר יותר התבטאה בנושא קידום נשים לתפקידי סגל בכיר באקדמיה, ציינה כי תוכנית העבודה הרב־שנתית של מערכת ההשכלה הגבוהה הציבה את קידום הנשים באקדמיה, בדגש על סגל בכיר, כיעד מרכזי. לדבריה: "האקדמיה בהובלת מל"ג וות"ת, חייבת לפעול להתרת החסמים התרבותיים, החברתיים והארגוניים אשר מונעים מנשים לעשות את קפיצת המדרגה המתבקשת ולעלות בסולם הדרגות הבכירות. מערכת ההשכלה הגבוהה בנויה על גיוס כוח אדם איכותי להוראה ולמחקר וככל שיותר נשים ישתלבו בתפקידים בכירים, כך אפשר יהיה להרחיב את המעגל ולמקסם את ההון האנושי הישראלי, לתועלת המשק בכלל והאקדמיה הפרט."
בנוגע ליחס בין לימודי המדע ללימודי הרוח, אמרה:
הקמפוס החדש.
״הקמפוס החדש״ הוא תוכנית של המועצה להשכלה גבוהה והוועדה לתכנון ותקצוב לפיתוח והתאמת המוסדות האקדמיים בישראל למאה ה-21. את התוכנית ייסדה ומובילה פרופ׳ זילברשץ. התוכנית הושקה ב-6 בנובמבר 2018, במסגרת כנס ההשכלה הגבוהה ה-7.
יישום התוכנית מבטא ראייה ביקורתית של כלל המערכת והבנה כי לצד הישגים במחקר ובהוראה, המערכת חייבת להתמודד עם השינויים הגלובליים בעולמות ההשכלה הגבוהה, ולעשות את ההתאמות הנדרשות. השינוי המרכזי מקורו במהפכת האינטרנט שיש לה השפעה עצומה על עולם הלמידה בכל שלב שהוא, על מתודות המחקר, על עולם התעסוקה ובעקבות כך על היעלמותם של מקצועות מסוימים והתפתותם של חדשים, על גילאי הלמידה, וכן על העברה קלה יותר של ידע בין דיסציפלינות, בין מוסדות במדינה ומחוצה לה ועוד.
חזון "הקמפוס החדש" יוצא מנקודת הנחה שכעבור עשר שנים מערכת ההשכלה הגבוהה תראה אחרת. גם בהיבטים המבניים של הקמפוס, אבל עיקר השינוי יבוא לידי ביטוי ב"שבירת המחיצות", תוך הסתכלות אחרת על מהות העשייה האקדמית על כל היבטיה במחקר ובהוראה. לדברי זילברשץ:
זילברשץ הבהירה כי אין כוונה להחליף את כל הלימודים בקורסים מקוונים, שכן לנוכחות בקמפוס ולמפגש האנושי יש "חשיבות עצומה". עם זאת, היא הוסיפה,
דוקו-קומדיה
דייוויד ג'יימס
דייוויד בנג'מין ג'יימס (באנגלית: David Benjamin James; נולד ב-1 באוגוסט 1970) הוא כדורגלן עבר אנגלי ששיחק בתפקיד השוער בנבחרת אנגליה וכיום מאמן את קראלה בלאסטרס מליגת העל ההודית. ג'יימס נמצא במקום הרביעי ברשימת שיאני ההופעות לשחקן בתולדות הפרמייר ליג, וכן בשיא הליגה של מספר המשחקים ללא ספיגת שער. במהלך הקריירה הארוכה שלו הוא זכה בגביע הפוטבול ליג עם ליברפול ב-1995, ובגביע ה-FA עם פורטסמות' ב-2008.
קריירת המועדונים.
ג'יימס נולד בולווין גארדן סיטי שבהרטפורדשייר, ולאחר שסיים את לימודיו בבית הספר ב-1986, החל להתאמן באקדמיה של מועדון הכדורגל ווטפורד. בתקופתו בקבוצת הנוער של המועדון היה ג'יימס שותף לזכייתה בגביע ה-FA לנוער ב-1989. באותה שנה הוא קודם לראשונה לסגל הקבוצה הבוגרת של ווטפורד, ואת הופעת הבכורה במדיה ערך במשחק ב-25 באוגוסט 1990 מול מילוול. יכולת טובה שהציג הובילה לזימונו לנבחרת אנגליה עד גיל 21, במדיה שיחק עשר פעמים.