ב-1997 נחתם הסכם נוסף בקרטחנה בין שתי המדינות. זה היה הסכם בשיתוף פעולה שיפוטי וסיוע הדדי בענייני עונשין בין הרפובליקה הפדרטיבית של ברזיל לרפובליקה של קולומביה. ההסכם נחתם בתקווה להבטיח את עזרתם בעניינים שעסקו בסוגיות הנוגעות לענישה הכרוכה בפשע או בעבירות. העשור הבא היה מלא רק בפגישות של פרלמנטים וראשי ממשלות מברזיל וקולומביה. ההסכם הבא נחתם ב-2008. זה סומן כפרוטוקול על שיתוף פעולה כלכלי ומסחרי בין ברזיל לקולומביה. זה היה מזכר הבנות לשיתוף פעולה במאבק בייצור בלתי חוקי של וסחר בנשק חם, תחמושת, אביזרים, חומרי נפץ וחומרים קשורים אחרים. הסכם זה הוציא מחוץ לחוק את ההרכבה הבלתי חוקית של כל אחד מהמוצרים שהוזכרו. זה גם נועד לסייע בשיתוף פעולה בענייני הגנה. משמעות הדבר היא ששתי המדינות ינסו לשתף פעולה ולעבוד יחד בעניין שדורש את שני הצבאות של המדינות. השנתיים הבאות היו לגמרי ביקורים זה בזה של ראשי ממשלות במדינות אחרות כדי לדון בדרכים לשיפור היחסים. בשנת 2011, נשיא קולומביה פתח את פורום ההשקעות הראשון של קולומביה-ברזיל שאורגן על ידי הבנק האינטראמריקאי לפיתוח (IDB) בבוגוטה, קולומביה. זה היה בתקווה להגביר את הסחר בין שתי המדינות ולשפר גם את כלכלתן. בשנת 2015, ברזיל וקולומביה חתמו על הסכם שמטרתו להגביר את הסחר במגזר הרכב של שתי המדינות. בנוסף, על ידי חתימה על הסכם זה, הם מקווים להגדיל את היצוא וליצור מקומות עבודה נוספים. לאחרונה, שתי המדינות חתמו על שני מזכרים שקיוו להגביר עוד יותר את הסחר הדו-צדדי. אלה הרחיבו את הסחר ביניהם בתוך תחום הרכב ומחוצה לו גם כן. מזכרים אלה מגבשים את הסכם הרכב לשנת 2015.
סחר והשקעות בין ברזיל לקולומביה.
הסחר בין המדינות הללו לא היה גבוה עד בערך העשור האחרון שבו אירע זינוק עצום. מ-2005 עד 2014, קשרי הסחר בין ברזיל לקולומביה גדלו משמעותית, וצמחו מ-1.5 מיליארד דולר ל-4.1 מיליארד דולר. זוהי עלייה עצומה בצמיחת הסחר בשתי המדינות. רשימת היצוא בין שתי המדינות מגוונת מאוד. המוצרים העיקריים שיצאה ברזיל לקולומביה היו פרופן, מכוניות, צמיגים, גנרטורים AC, מנועי בעירה וחלקים ממנועי טורבו. יצוא קולומביה לברזיל כולל: נפט גולמי, לבני פחם, קפה, נפט מזוקק ופרחים חתוכים. קולומביה מייצאת שווי מוערך של 2.23 מיליארד דולר לברזיל. למרות כל הצמיחה הזו יש עדיין הרבה יותר פוטנציאל בין המדינות. ברזיל וקולומביה רוצות לחקור כדי לגלות את מלוא הפוטנציאל של יחסי סחר דו-צדדיים.
דבר נוסף שעוזר לחזק את הסחר בין ברזיל לקולומביה הם הסכמי סחר. הסכם שנחתם לאחרונה עזר לשפר את המסחר אפילו יותר. הוא שיפר את הסחר בתחום הרכב ועזר להבטיח הסכם מוקדם יותר מאוקטובר 2015 שביקש להגביר את הסחר הדו-צדדי גם בכלי רכב. היבט נוסף שעוזר ליחסים הוא השקעה. לקולומביה אחת הכלכלות הגדולות ביותר בדרום אמריקה היא סיבה לכך שהיא יעד השקעה כזה למדינות כולל ברזיל. חברות ברזילאיות השקיעו במגזרים רבים כולל: תעשיית הברזל והפלדה, נפט וכרייה, פיננסים ואפילו טכנולוגיית מידע. לברזיל יש למעשה חברת נפט שעובדת בקולומביה. ברספטרו פועלת כיום בעשר מדינות כולל קולומביה. ברזיל גם הקימה חברת בת של חברת סחר Interbras. חברה זו צפויה לעשות עסקים עם מספר מדינות כולל קולומביה וצפויה להרוויח גם מיליוני דולרים.
ג'ינוגרם
ויקטוריה סאבס
נאבאן
אשרפיה
קאראנטואיל
קרנטוהיל
קאראנטוהיל
A Wonderful World
סלים זארובי
סלים זארובי (נולד ב-14 באוקטובר 1963) הוא אסטרופיזיקאי, שחוקר את היווצרות והתפתחות המבנה של היקום בקנה-מידה גדול (בסקאלה גדולה). משמש כפרופסור מן המניין במחלקה למדעי הטבע והחיים באוניברסיטה הפתוחה, ובמקביל משמש כפרופסור במחלקה לאסטרונומיה באוניברסיטת חרונינגן שבהולנד.
ביוגרפיה.
זארובי נולד בנצרת לנהלא ולנימר (עקרת בית וסוחר). בן בכור למשפחה בת 5 אחים ואחיות. למד ביסודי ובתיכון בבית הספר הבפטיסטי בנצרת.
לאחר מכן, החל את לימודיו האקדמיים בטכניון - מכון טכנולוגי לישראל. בשנת 1987 סיים תואר ראשון בפיזיקה (בהצטיינות), ובשנת 1989 סיים תואר שני בפיזיקה. נושא עבודת הגמר שלו היה "יצירת קרינה אלקטרומגנטית בעלת מבנה פסים דקים במגנטוספירה של כדור הארץ". במהלך לימודיו החליט להתמקד בתחום של קוסמולוגיה אסטרופיזיקלית, ולכן המשיך לתואר שלישי במכון רקח לפיסיקה באוניברסיטה העברית. נושא עבודת הדוקטור שלו היה "המבנה בסקאלה גדולה: אומדים אופטימליים ודינמיקה לא ליניארית". הוא כתב אותה בהדרכת פרופ' אבישי דקל ופרופ' יהודה הופמן, וסיים בשנת 1994. בין השנים 1990–1994 במקביל ללימודיו לתואר שלישי, היה עוזר הוראה בפיזיקה באוניברסיטה העברית.
עם סיום לימודיו נסע לפוסט-דוק לארצות הברית ושהה במחלקה לאסטרונומיה באוניברסיטת קליפורניה בברקלי בין השנים 1994–1997.
בשנים 1997–1998 שב לישראל, והיה חוקר במחלקה לביופיזיקה רפואית בבית החולים האוניברסיטאי הדסה.
בשנים 1989–2004 היה עמית מחקר בכיר במכון מקס פלנק לאסטרופיזיקה בגארצ'ינג (ליד מינכן), גרמניה.
בשנת 2004 עבר להולנד, והתחיל לעבוד באוניברסיטת חרונינגן. תחילה כמרצה בכיר, אחר כך, בין השנים 2006–2011, כפרופסור חבר, ומאז שנת 2011 כפרופסור מן המניין.
בשנת 2016 החליט לחזור לישראל, והוא מכהן כפרופסור מן המניין באוניברסיטה הפתוחה (במקביל למשרתו בהולנד).
מחקרו.
זארובי הוא אסטרופיזיקאי המתמקד בקוסמולוגיה - ענף של האסטרופיזיקה החוקר את היקום כישות פיזיקלית ובודק את תכונותיו הכוללות, היווצרותו והתפתחותו. באופן יותר ספציפי הוא עובד על נושאים שונים הקשורים להיווצרות ואבולוציה של המבנה בקנה מידה גדול של היקום, כפי שנבדק על ידי מספר גורמים מנתבים אסטרופיזיקליים (astrophysical tracers) (לדוגמה: מהירויות מיוחדות בגלקסיות, סקרי גלקסיות על בסיס כמות נתונים גדולה מאוד, אנאיזוטרופיות של קרינת הרקע הקוסמית, היער של ה-Lyman-α שנצפה בספקטרום של קוואזרים מרוחקים ובמעבר ספין-היפוך היפר-דק באורך 21 ס"מ של מימן נייטרלי).
כיום, הפעילות המדעית העיקרית שלו מתרכזת בחקר עידן היינון-מחדש של היקום (Epoch of Reionization=EoR) - העידן שבו הגז ביקום הפך מנייטרלי למיונן. בהקשר זה הוא חבר בפרויקט שמטרתו לפתח את LOFAR-EoR, פרויקט מדעי שמתבצע במסגרת טלסקופ LOFAR - , שהוא אחד הטלסקופים המבטיחים ביותר לחקר עידן זה.
מרכז המחקר באסטרופיזיקה.
בשנת 2021 נפתח מרכז מחקר באסטרופיזיקה (ARCO), במסגרת המחלקה למדעי הטבע והחיים באוניברסיטה הפתוחה. המטרה של מרכז המחקר היא לשמש אכסניה לחקירת סוגיות ונושאים בתחומי האסטרופיזיקה, הקוסמולוגיה, הכבידה היחסותית וקשרי הגומלין ביניהם.
זארובי נבחר לעמוד בראש מרכז המחקר, ולצדו פעילים ד"ר פז בנימיני, פרופ' יהונתן גרנות, ד"ר אלונה וזאן ופרופ' יוסף ורבין, שחוקרים קוסמולוגיה, אסטרופיזיקה של אנרגיות גבוהות, תיאוריות כבידה יחסותיות ופיזיקה של כוכבי לכת. בנוסף עובדים במרכז כמה מחברי סגל ההוראה מקבוצת הפיזיקה וכעשרה פוסט-דוקטורנטים, וכן כעשרה חוקרים חיצוניים מאוניברסיטאות אחרות, אשר להן שיתופי פעולה מחקריים עם האוניברסיטה הפתוחה.
משפחתו.
נשוי למנאל, ד"ר לכימיה ומדענית בעיסוקה. אב לבת.
מתגורר בנצרת.
פרסומיו.
זארובי פרסם יותר מ-130 מאמרים מדעיים בתחומי מחקרו.
בנוסף למחקר וכתיבה מדעית, מרבה זארובי לכתוב מאמרים על נושאים מדעיים באופן פופולרי, כשהוא פונה בכתיבתו זו לציבור הרחב המשכיל.
מאמרים אלה הוא כותב באנגלית, בערבית, ובעברית.
מבחר ממאמריו המדעיים.
להלן מבחר ממאמריו המדעיים:
כתיבתו לציבור הרחב.
סלים זארובי, "קרינת קו המימן וגילוי החומר האפל", אסכולה, רעננה, האוניברסיטה הפתוחה, גיליון 7, יוני 2022, עמ' 24-29. https://www.openu.ac.il/Lists/MediaServer_Documents/publications/ascola/7/ASCOLA-062022_24.pdf
יורגורדן
קרב טירה
קרב טירה היה קרב במהלך מלחמת העצמאות, שנערך ב-13 במאי 1948, יממה לפני הכרזת העצמאות של מדינת ישראל. נועד להיות מבצע הסחה, כדי לעזור לכבוש את כפר סאבא. בקרב נהרגו 24 חיילי צה"ל מהם 4 נעדרים.
רקע.
בתקופתה שבין החלטת החלוקה ב-29 בנובמבר 1947 לסיום המנדט הבריטי ב-15 במאי 1948 החל השלב הראשון של מלחמת העצמאות. במרץ 1948 החליטה ההגנה על "תוכנית ד'" שמטרתה לעבור מהגנה להתקפה, על מנת ליצור רצף טריטוריאלי יהודי בשטח שיועד למדינה היהודית. כחלק מתוכנית ד' הוחלט על "מבצע מדינה", שמטרתו כיבוש כפר סבא הערבית (כפר סאבא), כפר שהיווה איום מתמיד לתושבי כפר סבא היהודית. המשימה לכבוש את כפר סאבא הוטלה על חטיבת אלכסנדרוני. במפקדת החטיבה חששו שערביי הכפר הסמוך טירה יחושו לעזרת ערביי כפר סאבא. כדי למנוע זאת החליטו לבצע פעולת הסחה שתרתק את ערביי טירה, וכוחות זרים ששהו שם. סמוך לכפר טירה נמצא גוש תל מונד, בכל אחד ממושבי הגוש והסביבה, היה כוח של ההגנה, כיתת פל"ם (פטרול לוחם) שהורכבה מצעירים שאומנו בנשק, באימוני שדה ברמת הכיתה, והיו חברי ההגנה. הוחלט שפעולת ההסחה תוטל על אותן יחידות פל"ם.
הכנות לקרב.