בשנת 1993, העביר הפרלמנט בבלגיה "חוק סמכות שיפוט אוניברסלית" (המכונה לעיתים "חוק הג'נוסייד הבלגי"), המאפשר לה לשפוט אנשים שהואשמו בפשעי מלחמה, פשעים נגד האנושות או רצח עם. בשנת 2001 הורשעו ארבעה אזרחי רואנדה וקיבלו עונשים מאסר של 12 עד 20 שנה בגין מעורבותם ב רצח עם ברואנדים בשנת 1994. אחר כך עלה רצף מהיר של תיקים לדיון:
החוק הבלגי שונה באפריל 2003, כך שהוא מאפשר העברת הטיפול בתביעה למדינה שנגד האזרח שלה היא הוגשה. ב-1 באוגוסט 2003, ביטלה בלגיה את החוק לסמכות שיפוט אוניברסלית, והכניסה חוק חדש בנושא סמכות חוץ-טריטוריאלית, הדומה או מגביל יותר מזו של מרבית מדינות אירופה. עם זאת, חלק מהמקרים שכבר החלו נמשכו. אלה כללו את אלה הנוגעים לרצח העם ברואנדה, ותלונות שהוגשו נגד הנשיא לשעבר בצ'אד, היסן הברק (שכונה "פינושה האפריקאי"). בספטמבר 2005 הוגש כתב אישום נגדו בגין פשעים נגד האנושות, עינויים, פשעי מלחמה והפרות זכויות אדם אחרות על ידי בית משפט בלגי. הוא נעצר בסנגל בעקבות בקשות של בתי משפט בסנגל, הוא נשפט והורשע בפשעי מלחמה על ידי בית הדין המיוחד בסנגל בשנת 2016, ונידון למאסר עולם.
גרמניה.
גרמניה יישמה את עקרון סמכות השיפוט האוניברסלית לרצח עם, פשעים נגד האנושות ופשעי מלחמה בחוק הפלילי שלה באמצעות "Völkerstrafgesetzbuch" או VStGB ("הקוד הפלילי הבינלאומי"), שיישם את אמנת רומא שהביא להקמת בית הדין הפלילי הבינלאומי במשפט המקומי של המדינה. החוק הועבר בשנת 2002 ועד שנת 2014 נעשה בו שימוש פעם אחת, במשפטו של מנהיג המורדים ברואנדה איגנס מורוואנשיאקה. בשנת 2015 הוא נמצא אשם ונידון ל-13 שנות מאסר.
הממלכה המאוחדת.
בממלכה המאוחדת, בדרך כלל החוק מאשר להעמיד לדין רק על עבירות פליליות רק בתחום השיפוט בו התרחשה העבירה, אלא אם כן סעיף ספציפי מאפשר לממלכה המאוחדת להפעיל סמכות שיפוט אוניברסלית. זה המקרה, בין היתר, לגבי:
החוק בממלכה המאוחדת מסמיך את בתי המשפט להורות על מעצרו של כל מי שנחשד בהפרת הוראה באמנות ז'נבה. "חוק אמנות ז'נבה" התקבל בבריטניה ב-1957, והפך את הוראות האמנה לחלק מהדין המקומי.
בספטמבר 2005, אלוף פיקוד הדרום לשעבר, דורון אלמוג, חזר לישראל מבלי שירד ממטוס אל על שנחת בלונדון, מחשש שייעצר עם נחיתתו ויואשם בפשעי מלחמה שביצע, כביכול, בתקופת האינתיפאדה. צו המעצר נגד אלמוג הוצא בלונדון לפי בקשת משרד עורכי דין המתמחה בזכויות אדם. אלמוג נשאר במטוס וחזר לישראל. אחר כך דווח כי משטרת בריטניה נמנעה לעצור את אלמוג בשל חששה כי השוטרים ייקלעו לקרב עם המאבטחים. בדצמבר 2007, ביטל השר לביטחון פנים, אבי דיכטר, ביקור מתוכנן בבריטניה בשל חשש כי יוצא נגדו צו מעצר, זאת על רקע מעורבותו בקבלת ההחלטה לחיסול ראש הזרוע הצבאית של חמאס, סלאח שחאדה, בעת שכיהן כראש השב"כ. ביולי 2002 חוסל שחאדה בהפצצת חיל האוויר בעזה. באירוע נהרגו 15 בני אדם, בהם אשתו של שחאדה ושלושת ילדיו, ופעילי זכויות אדם טענו שהרג זה הוא פשע מלחמה.
בספטמבר 2009, מספר ארגונים פרו-פלסטינים הגישו בקשה לבית משפט בלונדון להוצאת צו מעצר נגד שר הביטחון, אהוד ברק, בעת ששהה בבריטניה. מגישי הבקשה נסמכו על דו"ח ועדת גולדסטון, שחקר את אירועי מבצע "עופרת יצוקה" וטען כי ישראל ביצעה במהלכו פשעי מלחמה. הדיון בבקשת המעצר נדחה וברק עזב את המדינה כמה ימים אחר כך. בדצמבר 2009 הוציא בית משפט בווסטמינסטר, צו מעצר לציפי לבני בקשר להאשמות בפשעי מלחמה ברצועת עזה במהלך מבצע "עופרת יצוקה". הצו הוצא לבקשת גורמים פרטיים ב-12 בדצמבר ובוטל ב-14 בדצמבר 2009, לאחר שנחשף כי לבני לא נכנסה לשטח בריטניה. ראש ממשלת בריטניה גורדון בראון התקשר ללבני ב-16 בדצמבר והתנצל על הוצאת צו המעצר.
ב-15 בספטמבר 2011 חתמה מלכת בריטניה על תיקון לחוק, שמונע הגשת צווי מעצר על פשעי מלחמה בידי תובעים פרטיים, אלא באישור ראש התביעה הכללית. חרף שינוי החוק, במאי 2012 ביטל דורון אלמוג את השתתפותו כאורח כבוד בערב התרמה של ארגון על"ה בלונדון, בעקבות ייעוץ משפטי שקיבל. ביולי 2016, זומנה ציפי לבני לתשאול ביחידה לפשעי מלחמה של משטרת המטרופולין של לונדון, לאחר שהגיעה ללונדון. בתום מגעים דיפלומטיים בין ישראל לבריטניה קיבלה לבני חסינות, שאפשרה לה לא להתייצב לתשאול.
טורקיה.
במאי 2012, התובע הכללי בטורקיה הגיש כתב אישום נגד הרמטכ"ל לשעבר גבי אשכנזי, ראש אמ"ן לשעבר עמוס ידלין, מפקד חיל הים לשעבר אליעזר מרום וראש להק מודיעין חיל האוויר לשעבר אבישי לוי על רקע היותם נותני הפקודות להשתלטות על האוניה מאווי מרמרה בבמשט לעזה ב-2010. כתב האישום הוגש, לטענת הטורקים, על בסיס סמכות שיפוט אוניברסלית של מדינות לאכיפה נגד פיראטיות בים בכל מקום, על פי אמנות בינלאומיות.
נורווגיה.
נורווגיה, השתמשה, בין השאר, בסמכות השיפוט האוניברסלית ב"תקופת הטיהור" לאחר מלחמת העולם השנייה התרחש, בין מאי 1945 לאוגוסט 1948, נגד מי ששיתוף פעולה עם הכיבוש הגרמני במדינה . כמה אלפי נורווגים ואזרחים זרים נשפטו והורשעו בעבירות שבוצעו בסקנדינביה במהלך מלחמת העולם השנייה. עם זאת, היקפם, הבסיס המשפטי וההגינות של משפטים אלה היוו מאז בסיס למחלוקת. בסך הכל הוצאו להורג 40 בני אדם, בהם וידקון קוויזלינג, ראש ממשלת נורווגיה במהלך הכיבוש הנאצי. חמישה אנשים נוספים נידונו למוות בפולין בשנת 1947 בגין מעשיהם בנורווגיה.
ב-2009 נעשה ניסיון להעמיד לדין את ראש ממשלת ישראל לשעבר אהוד אולמרט ובכירים אחרים מישראל, באשמת ביצוע פשעי מלחמה במהלך במבצע "עופרת יצוקה" בעזה. אך בית המשפט הנורווגי דחה את הבקשה.
ספרד.
החוק הספרדי מכיר בעקרון הסמכות האוניברסלית. סעיף 23.4 לחוק ארגון הכוח השיפוטי (LOPJ), שנחקק ב-1 ביולי 1985, קובע כי בתי משפט בספרד הם בעלי סמכות שיפוט על פשעים שבוצעו על ידי ספרדים או אזרחים זרים מחוץ לספרד, כאשר ניתן לתאר פשעים כאלה על פי החוק הפלילי בספרד כרצח עם, טרור או פשע אחר שעל פי אמנות או מוסכמות בינלאומיות ניתן להעמידו לדין בספרד. ב-25 ביולי 2009 העביר הקונגרס הספרדי חוק המגביל את יכולתו של בית המשפט העליון של ספרד (Audiencia Nacional) לפי סעיף 23.4 למקרים בהם ספרדים הם קורבנות, יש קשר רלוונטי לספרד, או שהחשודים לכאורה נמצאים בספרד.
בשנת 1999 פתחה כלת פרס נובל לשלום ריגוברטה מנצ'ו בהליכים להעמדתם לדין בספרד של חמישה קציני צבא גואטמלה, ובהם הנשיא לשעבר אפראין ריוס מונט, בגין עינויים, רצח עם ומעצרים בלתי חוקיים, בין השנים 1978–1982. בספטמבר 2005 פסק בית המשפט לחוקה בספרד כי בתי המשפט במדינה מוסמכים לדון בפשעים נגד האנושות אף אם לא בוצעו נגד אזרחים ספרדים, כי "עקרון הסמכות האוניברסלית גובר על קיומם של אינטרסים לאומיים". ביוני 2006 נסע השופט החוקר סנטיאגו פדראס לגואטמלה במטרה לחקור את החשודים, ואולם סדרה של ערעורים שהוגשו מנעה ממנו לחקור אותם. ב-7 ביולי הוציא פדראס צו מעצר בינלאומי נגד הנשיאים לשעבר ריוס מונט, מחייה ויקטורס ולוקאס גארסיה (שנפטר בינתיים בוונצואלה) ונגד שרים לשעבר, קציני צבא וקציני משטרה.
ביוני 2003 כלא השופט הספרדי בלתאסאר גארסון את ריקרדו מיגל קוואלו, קצין חיל הים הארגנטינאי לשעבר, שהוסגר ממקסיקו לספרד עד למשפטו באשמת רצח עם וטרור הקשורים לשנות הדיקטטורה הצבאית של ארגנטינה. הוא הוסגר אחר כך לארגנטינה והועמד לדין.
ב-11 בינואר 2006, בית המשפט העליון בספרד הסכים לחקור מקרה בו נטען כי שבעה פוליטיקאים סינים לשעבר, בהם מזכ"ל המפלגה הקומוניסטית לשעבר, ג'יאנג דזה-מין, וראש הממשלה לשעבר לי פנג, השתתפו ברצח עם בטיבט. סין אמרה כי החקירה היא התערבות בענייניה הפנימיים ודחתה את הטענות כ"המצאה מוחלטת". בנובמבר 2013, הוציאה ספרד צו מעצר נגד ג'יאנג דזה-מין בחשד למעורבות ברצח עם בטיבט.
בשנת 2009, הוגשו תלונות נגד הרמטכ"ל לשעבר דן חלוץ ועוד שישה בכירים ישראליים על ידי ארגונים פרו-פלסטינים, שביקשו להעמידם לדין בספרד על פי עקרון הסמכות האוניברסלית. ב-29 בינואר 2009, פרננדו אנדראו, שופט בית המשפט הלאומי, פתח בחקירות ראשוניות בנוגע לטענות כי החיסול ממוקד בשנת 2002 מצדיק את העמדתו לדין של חלוץ, של שר הביטחון לשעבר בנימין בן אליעזר, משה יעלון, וארבעה אחרים, בגין פשעים נגד האנושות. ראש ממשלת ישראל, בנימין נתניהו, מתח ביקורת חריפה על ההחלטה, וגורמים ישראלים סירבו למסור מידע שביקש בית המשפט בספרד. בהתקפה נהרג מייסד הזרוע הצבאית של החמאס, סלאח שחאדה, אך בהתקפה נהרגו גם 14 אחרים (בהם אשתו ו-9 ילדיו). החקירה בתיק הופסקה ב-30 ביוני 2009 על ידי החלטה של הרכב של 18 שופטים של בית המשפט הלאומי (Audiencia Nacional). באפריל 2010 אישר בית המשפט העליון בספרד את החלטת בית המשפט לערעורים נגד ביצוע חקירה רשמית בנושא החיסול הממוקד של שחאדה.
בפברואר 2014, העלתה המפלגה העממית הימנית שמרנית הצעת חוק במסלול חקיקה מהיר, שהביא לסיומו של עקרון סמכות השיפוט האוניברסלית בחוק הספרדי, זאת בעקבות לחץ של סין, ישראל ופעילי ימין ספרדים.
צרפת.
סעיף 689 של החוק הפלילי הצרפתי קובע את העבירות שניתן לשפוט בצרפת, כאשר הן בוצעו מחוץ לשטחי צרפת על ידי אזרחים צרפתים או זרים:
פינלנד.