מהלך 2005: דו"ח דוברת (משרד החינוך, 2005) – ברמה ההצהרתית, הדו"ח הגדיר מטרות לטיפוח בוגרים יצירתיים בעלי חשיבה עצמאית. מטרה כזו הייתה צריכה ללכת בד בבד עם אוטונומיה של בתי הספר ברמה הפדגוגית, האדמיניסטרטיבית והתקציבית, הכוללת אלמנטים של שקיפות ואחריות. הדו"ח תיאר את ההרחבה הניהולית של מנהל בית הספר, אך לא במובן עידוד המורים לפתח מקורות למידה, והפירוט לגבי אחריותו לפעילות מעשית לקה בחסר. גם דו"ח דוברת, כמו ועדת בן-פרץ וחוזר מנכ"ל מס' 20, זיהה את הצורך בשינוי בחינות הבגרות, אך בחלק המתייחס לכך, לא מוזכרת מטרת פיתוח החשיבה של התלמיד. כלומר, ברמה ההצהרתית, מתייחס הדו"ח למרכיבי מיומנויות המאה ה-21, אך אלו לא מופיעים בחלק הדו"ח המוקדש ליישום (אדלר, 2006; הרפז, 2005), כך שרוב מסקנות הדו"ח לא יושמו.
2006-2009: "אופק פדגוגי" – מדיניות חינוך לחשיבה – נחשב חופף למרכיב הפדגוגי של מיומנויות המאה ה-21. החידוש היה שילוב הלמידה של חשיבה גבוהה, כאובייקט חינוכי ברור ועיקרי, בשלושה ממדים: תוכניות הלימוד, פיתוח מקצועי, והערכה (גלגהר ואחרים, 2012; המזכירות הפדגוגית, משרד החינוך, 2009; זוהר, 2008). תוכנית יישום ברמה המבנית והפדגוגית כללה שינויים מעטים אך ברי יישום ויציבים. שינויים פוליטיים לא פגעו ביישום.
2009-2013: בשנים אלה, הציב משרד החינוך מטרות של העלאת ציונים ברמה לאומית ובינלאומית, ושל עריכת רפורמת טכנולוגיות מידע ותקשורת (ICT) לאומית (משרד החינוך, 2012), והפנה לכך משאבים. הלחץ, מצד פיקוח המשרד, לכיסוי תוכנית הלימוד על מנת לעמוד ביעדים הנדרשים, השאיר פחות זמן להוראה לחשיבה גבוהה ולידע מעמיק. בתקופה זו, הגדיר משרד החינוך גם את התוכנית הלאומית לאימוץ מיומנויות המאה ה-21, על מרכיביה השונים. התוכנית הייתה אמנם מפורטת, אך חסרה תוכנית ביצוע מפורטת וברורה. מבחינת מנהלי בתי ספר, רפורמת ה טכנולוגיות מידע ותקשורת (ICT) היא תובענית מאוד מבחינת החדשנות הטכנולוגית ובניית השיעורים, ולא מותירה זמן ואנרגיה ליישום חדשנות פדגוגית בצורה עמוקה, מה שדרוש לשינוי עמוק בלמידה ובהוראה.
מסקירה זו הוסקו המסקנות הבאות:
עלייה סלקטיבית
סחמת
מטריצת בלוקים
באלגברה ליניארית, מטריצת בלוקים היא מטריצה שחולקה למספר חלקים שגם הם מטריצות. מטריצת בלוקים היא צורת כתיבה נוחה וחסכונית של מטריצות, שבאה לידי ביטוי במקומות רבים באלגברה ליניארית, כדוגמת צורת ג'ורדן וצורה רציונלית.
דוגמה.
בדוגמה שלהלן, את המטריצה formula_1 חילקנו לבלוקים שהם המטריצות formula_2:
formula_3
הפירוק ודאי לא חייב להיות סימטרי, כלומר המטריצות לא חייבות להיות ריבועיות.
פעולות על מטריצות בלוקים.
בהינתן שתי מטריצות וחלוקתן לבלוקים, אם החלוקה מקיימת תנאים מסוימים ניתן לבצע את פעולות הכפל בסקלר, החיבור וכפל המטריצות על תתי המטריצות.
formula_4
formula_5
בנייה זו נותנת דרך נוחה להתעסק עם צורות שונות של מטריצות, בעיקר בהוכחות שונות בלכסון מטריצות וצורות ג'ורדן.
file היא תוכנית במערכת ההפעלה יוניקס ובמערכות הפעלה דמויות יוניקס המשמשת לזיהוי סוג המידע בקובץ נתון.
היסטוריה.
הגרסה המקורית של codice_1 פותחה ונכללה במערכת ההפעלה יוניקס בגרסה 4, בשנת 1973. גרסת System V הביאה איתה שינויים רבים ל-"file", אחד הבולטים שבהם היה הוצאת המידע על זיהוי הקבצים מהתוכנה לקובץ נפרד.
מערכות BSD ולינוקס משתמשות בתוכנית חופשית ופתוחה אשר מהווה מימוש מחדש של "file" המקורי. תוכנית זו נכתבה במקור בשנים 1986-1987, על ידי יאן דרווין. מאז, התוכנית הורחבה על ידי רבים אחרים, ומשנת 1993 תחזוקת הפיתוח מנוהלת על ידי קריסטוס זאולאס.
החל מגרסה 4 של תוכנית זו, הפונקציונליות של file נכללת ספרייה בשם codice_2, אשר ניתן להתממשק אליה בשפת C באמצעות מקשר. התוכנית file ממומשת בעזרת ספרייה זו.
תחביר.
על מנת לזהות את סוג המידע בקובץ, תחביר הפקודה הוא כדלקמן:
דוגמאות:
$ file program
program: ELF 32-bit LSB executable, Intel 80386, version 1 (SYSV), dynamically linked
(uses shared libs), stripped
$ file -s /dev/hda1
/dev/hda1: Linux/i386 ext2 filesystem
רביעיית מיתרים מספר 2 (שוסטקוביץ')
רביעיית המיתרים מספר 2 בלה מז'ור של דמיטרי שוסטקוביץ', אופוס 68, נכתבה בשנת 1944 במשך תשעה עשר ימים באיבנובו, 300 קילומטר ממוסקבה.
היצירה הוקדשה לוויסריון שבאלין (מלחין רוסי).
רקע.
בשנת 1944 שוסטקוביץ' התגורר ב"בית למנוחה ויצירתיות"- מפלט ממשלתי לסופרים ומלחינים באיבנובו.
במשכן דל זה, המלחין לא נחשף כלל להסחות דעת, והוא הלחין את שלישיית הפסנתר השנייה שלו (אופוס 67) ואת רביעיית המיתרים השנייה שלו.
שתי היצירות בוצעו לראשונה בנובמבר אותה שנה על ידי רביעיית בטהובן (אשר ביצעה את הפרמיירה לכל רביעיותיו פרט לראשונה והאחרונה).
שוסטקוביץ' כתב את הרביעייה לאחר שסיים 8 מתוך הסימפוניות שלו, שבניגוד להן, כתב את רביעיותיו ברצף מהיר אחת אחרי השנייה.
מוזיקה.
הרביעייה מחולקת לארבעה פרקים:
אורכה הממוצע של היצירה עומד על כ-34 דקות, עובדה ההופכת אותה לרביעייה הארוכה ביותר של המלחין, פרט לרביעייה האחרונה מספר 15 (35 דקות).
ישראל בלוך
ישראל בלוך (17 בינואר 1889 רומני, רוסיה - 7 בינואר 1955 נהלל) - הגיע לארץ ישראל במסגרת העלייה השנייה. עבד בחוות כנרת והיה מהמתיישבים הראשונים של אום ג'וני ובהמשך בין מקימי דגניה א'. היה בין מקימי נהלל. בין השנים 1946-1948 הוא היה ראש מועצה אזורית נהלל וסגן ראש המנהלת המשותפת של מועצת נהלל ומועצת קישון (טרם איחוד מועצות אלו).
קורות חייו.
ישראל נולד ברוסיה ב-1889 לאריה בלוך. כבר בגיל 16 החל את פעילותו בתנועה הציונית ובגיל 17 הצטרף לקבוצת הגנה עצמית בעיר הולדתו.
ב-1908 עלה לארץ במסגרת עליה שנייה והצטרף לארגון הפועל הצעיר. תחילה עבד בפתח תקווה ובהמשך הצטרף לחוות כנרת. עקב סכסוך עם מנהל החווה, האגרונום משה ברמן, היה בקבוצה שנטשה את המקום ולאחר שיחות עם ד"ר ארתור רופין נחתם חוזה, עם הקבוצה (שנקראה קבוצת הכיבוש), לשנה להקמת קולקטיב (ללא מנהלים) בשם "קבוצת הכיבוש" שייעבד את אדמות אום ג'וני תמורת חלק מהיבול. וכך בדצמבר 1909 עברה הקבוצה מחוות כנרת לאום ג'וני והחלה לעבד את האדמות שלשפת הכנרת.
לאחר שנה, עם סיום החוזה, עזבה הקבוצה את המקום וישראל הצטרף לקומונה החדרתית שב-1910 חתמה על חוזה עם רופין לאכלוס אום ג'וני והחליפה את "קבוצת הכיבוש". בהמשך היה שותף להקמת דגניה א' שם חי עם אשתו עד לאחר מלחמת העולם הראשונה. לאחר עזיבת דגניה חי הזוג תקופת מה בחולדה.
ב-1912 הצטרפו ישראל ואליעזר שוחט למנחם שינקין במסעו לחוות הברון בג'ילין שבחורן. בעקבות מסע זה נוסחה הצעה לברון לחדש ההתיישבות במקום על ידי הקמת קבוצת פועלים. ההצעה נשלחה לפקידות בפריס אך כנראה לא הגיעה לידי הברון.
ב-1920 שימש ישראל כציר מטעם הפועל הצעיר בוועידה בפראג בה נחתם האיחוד בין תנועות "הפועל הצעיר" וצעירי ציון.
ב-1921 היה בין מקימי מושב העובדים הראשון נהלל ושימש בתפקידים מרכזיים במושב ובארגונים חקלאיים שונים.
ב-1925 היה שותף לכינוס באי כוחם של המושבים והארגונים בנהלל, שבו הוחלט להקים את "ארגון המושבים" שממנו הוקמה תנועת המושבים.
עם הקמת מועצה אזורית נהלל בשנת 1945, נתמנה בלוך לסגן יו"ר המועצה, עקיבא גולדשטיין.
בשנים 1946-1948 כיהן כיו"ר מועצה אזורית נהלל, וכסגן יו"ר ההנהלה המשותפת של מועצת נהלל ומועצה אזורית קישון.
ישראל נישא לסוניה, אותה פגש בדגניה, (ילידת 1891) והזוג חי בנהלל ועסק בחקלאות. ישראל נפטר ב-1955 ואשתו נפטרה ב-1960. שניהם קבורים בבית הקברות של נהלל. בנם יוסף (בובלה) המשיך את דרכם וקבור אף הוא בנהלל.
יאן סטרלינג
ג'יין סטרלינג
ג'יין סטרלינג אדריאנס
ג'נובה (נפה)
נפת ג'נובה (באיטלקית: Provincia di Genova) היא נפה במחוז ליגוריה שבאיטליה. היא משתרעת על שטח של 1,839 קמ"ר, ונכון לסוף שנת 2013 התגוררו בה 868,046 נפש. בירתה של הנפה בעיר ג'נובה.
מקור שמה מהמילה הלטינית לברך (genu, ברבים genua), בשל מיקומה הגאוגרפי בקשת של החוף הליגורי.
הנפה גובלת בנפת אלסנדריה במחוז פיימונטה ובנפת פארמה ובנפת פיאצ'נצה במחוז אמיליה-רומאניה בצפון. בדרום נפת ג'נובה גובלת
בים הליגורי. הנפה גובלת בנפת סבונה במערב ובנפת לה ספציה במזרח.
פאולינה ז'מצ'וזינה
ריאדה עלא אלח'אמסה
ריאדה עלא אלח'אמסה (בערבית: رياضة على الخامسة, ספורט בחמישי) היא מגזין שבועי המסקר את קבוצות הכדורגל מהמגזר הערבי המשודר בערוץ הספורט.
משנות השמונים, שודר בטלוויזיה הישראלית מגזין הספורט בשפה הערבית "השבוע בספורט", תחילה בערוץ 1 ובהמשך בערוץ 33. המגזין המשודר כיום סוקר ענפי ספורט שונים בארץ ובעולם, אולם סיקור הכדורגל הישראלי' ובפרט זה של קבוצות המגזר הערבי כולל בעיקר תקצירי משחקים.
בשנת 2009 עלתה בערוץ הספורט התוכנית ריאדה עלא אלח'אמסה בהנחיית חכמת גרה ולצדו הפרשן סעיד חסאנין. התוכנית שמה דגש על סיקור קבוצות הכדורגל מהמגזר הערבי, ופרט לתקצירי משחקים, מגישה התוכנית פרשנויות מעמיקות מפי כדורגלנים פעילים וכדורגלני עבר ערבים ישראלים, דוגמת עבד טיטי ועבאס סואן, לצד דיווחים חדשותיים מקיפים על קבוצות המגזר, מליגת העל ועד ליגה ג'.
פרט למנחה והפרשנים הערבים מופיע גם רז זהבי המגיש דיווחים ופרשנות בעברית.
התוכנית מלווה בכתוביות בעברית ובערבית לסירוגין.
עורך ראשי של התוכנית: פאדי מוסטפא שהוא גם משתתף בפאנל.
ריאדה עלא אלח'אמיסה
קרברוס (ירח)