דוגמאות אחדות לכללים המפורטים בשער:
שער שלישי - שער הכתמים.
כתם - הוא מראה של דם, שאישה מצאה על אחד מבגדיה או מצעיה. חז"ל תיקנו כי במקרה שכזה אין האישה יכולה להיטהר לבעלה עד שתקיים את כל דיני הטהרה כאישה נידה. בפועל ישנן הקלות רבות בדיני הכתמים. ובסופו של דבר רק מעט מאוד כתמים אכן יטמאו את האישה.
בשער זה מפרט הראב"ד את דיני הכתמים, צבעם, מיקומם, ושיעורם. כן מתייחס לאפשרות שניתן לתלות את הדם בגורם אחר, כגון שעברה בשוק של קצבים, ואולי הדם ניתז עליה, או שאר דברים העלולים ליצור כתם זהה לכתם של דם. לסיכום השער מביא המחבר 9 סוגי כתמים ודיניהם.
שער רביעי - שער הספירה והבדיקה.
שבעה נקיים - בשער זה מפורטים הדינים לאחר שפסקה יציאת הדם, ונעשתה בדיקת הפסק טהרה, שיש לספור שבעה נקיים כמו אצל אישה זבה. ממתי מתחילה האישה לספור, ואת הלכות הבדיקה בזמן ימי הספירה. כן מפורטים, סוגי הבדיקות שיש קלה יותר, ויש חמורה יותר.
שער חמישי - שער הטבילה.
טבילה - אישה נשואה, לאחר שחלפו ימי נידתה (הפסיקה לראות דם, וספרה שבעה ימים), כדי שתותר לבעלה עליה לטבול במקווה.
בשער זה מפרט המחבר את דיני הטבילה, החפיפה, והחציצה.
שער שישי - שער המים.
מקווה - שער זה עוסק בהלכות מקווה.
שער שביעי - שער הקדושה.
שער זה מתבסס על מאמר חז"ל:
בסיום פרשת שמיני מצוּוִים בני אהרן הכהנים, להבדיל בין הטמא לטהור..., ולהורות לבני ישראל. כן הם מצוּוִים לשמור על קדושת עצמם. כל זה מופיע בסמיכות לפרשה הבאה אישה כי תזריע. מסמיכות הדברים מלמדים חז"ל את הכלל שמי שמקפיד על קדושה בשעת תשמיש המיטה נולדים לו בנים הראויים להוראה.
בשער זה, מפרט המחבר כללים ותקנות כיצד על האדם להתנהג בעת תשמיש מיטתו. כן, הוא כולל בשער, כוונות ומחשבות אותן צריך האדם לחשוב בשעת המעשה. כל אלו על מנת שהמעשה יהיה מתוך קדושה, ועל כן נקרא השער, שער הקדושה.
כמו צמח בר
כמו צמח בר הוא שיר אהבה ובלדה של המשוררת רחל שפירא. הולחן על ידי נחום היימן. נושאי השיר הם עלילות האהבה, הכוללות עליות, מורדות, פרדה וגעגועים, המשוחחים עם עלילת הספר "דודי ורעי" של הסופרת נעמי פרנקל.
"כמו צמח בר" נעשה אהוד מאוד, וזכה לביצועים רבים, הידוע שבהם של חוה אלברשטיין, וכן של סי היימן (בִּתו של המלחין). בשל מילות הפרדה וההכרזה על סופיותם של היחסים והחיים בצוותא, יחד עם תיאורי החוויות והרגשות המעמיקים והמעודנים, הוא התפרש בציבוריות הישראלית גם כשיר בטרם סוף החיים, יש כאלו הרואים בשיר גם את קולה ורגשותיה המתדלדלים של צלע שלישית הפורשת הצידה מתוך הכרה וידיעה שכלתנית שלא תמומש אהבתה לאהובה.
באותו הקשר של שכול ואבלות כללי, מקובל לנגן אותו בימי זיכרון, אזכרות ומועדים וימים טובים.
ביצועים נוספים.
בניגוד מוחלט לפרשנותו המקובלת כשיר על פרידה וסוף מר, זכה השיר לחידוש מפתיע בשנת 2011 במסגרת פרויקט "שני צדדים למטבע", בו אמנים מהז'אנר הים תיכוני חידשו שירים של עמיתיהם "מהצד השני" ולהפך. "כמו צמח בר" בוצע בידי אביהו מדינה שנתן לו פרשנות אופטימית בהרבה. לראשונה עובד השיר בקצב מהיר, והפך לשיר קאנטרי עליז. הדובר בשיר הפך לגבר. מדינה הסביר את בחירתו זו: "הייתי ביניכם כמו צמח בר - כלומר לא קיבלתם אותי. זה הרגיש לי כמו קאובוי שפשוט מתיישב על סוסו ודוהר לבדו אל האופק - ממשיך הלאה". השיר יצא באלבומו ה-12 של מדינה, "רק אלוהים יודע".
השיר הוקלט מחדש על ידי הזמרת דיקלה בשנת 2014 לאלבום "שרות חוה אלברשטיין". העיבוד המוזיקלי של יונתן לוי מושפע מסגנון הבוסה נובה.
יצירת השיר ותכניו.
השיר נכתב, על פי תיאורה של המשוררת: "בשעתו כשיר הנושא של סרט הטלוויזיה "דודי ורעי", ... הוא נכתב כפרשנות שלי לדמות המרכזית בסרט. מה שלא כל כך הייתי מודעת אליו כשכתבתי אותו, זה שדרך הפרשנות לדמות כתבתי משהו די מדויק על עצמי. כמו שקורה הרבה פעמים השיר התנתק לחלוטין מהסרט, אבל בעקבות הסרט והשיר נעמי פרנקל כתבה ספר ששמו "צמח בר".
השיר המחורז כולל שלושה בתים.
הבית הראשון פותח בהכרזה על פרדה קרובה במילים:
הדוברת מתארת במילים רומזות וחדות את השתלשלותה של פרשיית אהבה בעבר קרוב, אשר כללה סערות ומשברים ביחסיה עם מאהבה-אהובה, הנמצא, כך מרומז במילה "מִדבּר", בסביבה מרוחקת, אולי באזור גבוה. והיא מדמה את עצמה ל"צמח בר", שצמיחתו באביב וקמילתו בקיץ.
הבית השני מתאר בפרוטרוט פואטי את תקופת הסערה והמשברים עם האהוב, שהביאה לפרדה הצפויה. האני השרה מתארת בגלוי וברמז מעורבים רגשות עזים, "תשוקה" והתמודדות עימה, כך במילים:
הבית השלישי מפרט את הרגשות והחוויות שהיו מנת חלקה של האני השרה ביחסי האהבה הסוערים. ומסיים בחזרה מסכמת על הכרזת הפרדה, בנוסח הראשון, כך במילים המתארות:
והיא מסכמת:
כוח עיראק
כוח עיראק (באנגלית: Iraqforce) היה כוח צבאי של הצבא הבריטי וצבאות המושבות והדומיניונים של חבר העמים הבריטי שנוצר מצירוף מספר יחידות שהתגבשו בעיראק במהלך מלחמת העולם השנייה. הכוח לחם במספר קרבות ומערכות במסגרת המערכה במזרח התיכון, מהם ראויים לציון דיכוי מרד רשיד עאלי אל-כילאני והמערכה בסוריה ובלבנון בשנת 1941.
רקע היסטורי להקמת הכוח.
במהלך מלחמת העולם הראשונה הביס הצבא הבריטי את האימפריה העות'מאנית בחזית המזרח התיכון במהלך המערכה במסופוטמיה. לאור זאת החליט חבר הלאומים להעביר שטחים אלו לחסותה של בריטניה תחת מנדט של חבר הלאומים. בין 1920 ל-1932 שלטה בריטניה בעיראק מכוח מנדט זה. כוח הצבא הבריטי המצוי בעיראק נקרא "פיקוד ה-RAF של עיראק" אך היה זה כוח רב זרועי בו היו נציגים לכל כוחות הצבא הבריטים - ים, אוויר ויבשה. מפקד הכוח נשא דרגת סגן מרשל אוויר.
עם תום המנדט הבריטי בעיראק, המשיכה בריטניה להחזיק בה כוחות צבא, על פי הסכם משנת 1930. בסמוך לפרוץ מלחמת העולם השנייה היו כוחות אלו מרוכזים בשני בסיסים של ה-RAF. האחד בשועבייה, ליד בצרה והשני בחבניה, מערב לבגדאד.
באפריל 1941 השתלט על עיראק המדינאי הפרו-נאצי רשיד עאלי אל-כילאני. הוא נתמך על ידי קציני צבא עיראקים, שיצרו מועצה הקרויה "המרובע המוזהב". ממשלתו הוכרה מייד על ידי גרמניה הנאצית. המצב התפתח במהירות למשבר, בו הושם מצור על הבסיס בחבניה, ועל השגרירות הבריטית בבגדאד.
בשל החשש מהתערבות גרמנית ומנפילת עיראק, שהייתה בעלת חשיבות אסטרטגית, לידי מדינות הציר הוחלט על הקמת כוח הקרוי "כוח סבין" (Sabine Force) שהורכב בתחילה מגדודי צבא הודו הבריטית שהוצבו בקראצ'י. גדודים אלו נשלחו במטרה לתפוס ולאבטח את שדות התעופה של ה-RAF, להסיר את המצור, ולשמור על נמל בצרה כנקודת אספקה חשובה לצבא הבריטי. הכוח הועמד תחת פיקודו של מייג'ור ג'נרל ויליאם ארצ'יבלד קנת' פרייזר, אך במהלך המבצע, כאשר הצטרפו לכוח סבין כוחות רבים נוספים, הוחלף פרייזר ב-8 במאי בלייטננט ג'נרל אדוארד קינאן, שהיה בכיר ממנו, אשר פיקד על הכוח גם בשנים שלאחר מכן.
ב-18 באפריל 1941 נחתה החטיבה הראשונה ותפסה את בצרה. ב-30 באפריל הגיעה חטיבה נוספת. ממשלת רשיד עאלי דרשה כי הכוחות הבריטים יצאו מעל אדמת עיראק, וימסרו את הבסיס בחבניה. ב-2 במאי יצאו המטוסים הבריטים מחבניה להתקפה על בסיסי הצבא העיראקי ברחבי עיראק.
הלחימה בעיראק.
במהלך המבצע בעיראק יצא כוח בריטי מארץ ישראל המכונה "כוח חבניה" ובקיצור "כוח חב"(Habforce), והגיע לעיראק דרך ממלכת ירדן. על כוח זה הוטל להסיר את המצור מחבניה. בטרם הגיע הכוח אל הבסיס הנצור הצליחו הנצורים להסיר את המצור בעצמם. לאחר שחבר הכוח אל נצורי חבניה, המשיכו אנשי הכוח המשותף אל פלוג'ה ומשם אל בגדאד. ב-31 במאי נחתם הסכם שביתת נשק ובמסגרתו מונתה ממשלה חדשה ופרו-בריטית. עם סיום הלחימה החזיקו הבריטים בכל מוקדי הכוח והבסיסים החשובים בעיראק.
הכוחות שלחמו במסגרת "כוח עיראק" במבצע בעיראק היו:
סוריה ולבנון.
ביוני ויולי 1941 בסמוך לסיום המבצע בעיראק, אלמנטים מכוח עיראק השתתפו בכיבוש סוריה ולבנון מידי אנשי צרפת של וישי, במטרה להשליט בהן את אנשי צרפת החופשית. גם מבצע זה הסתיים בהצלחה, ובהשגת היעד - מניעת הצטרפות סוריה ולבנון לצידן של מדינות הציר.
הכוחות שלחמו במסגרת "כוח עיראק" במבצע בסוריה ולבנון היו:
הפלישה לאיראן.
בסוף אוגוסט 1941 השתתף כוח עיראק בפלישה לאיראן, בשיתוף פעולה עם הצבא האדום. לאחר 1 בספטמבר הובטחו מטרות המבצע. בפברואר 1942 עבר כוח עיראק ארגון מחדש בשם "הארמייה העשירית של הצבא הבריטי" והיה פעיל תחת שם זה במשך שנת 1942–1943 באבטחת נתיבי הנפט במפרץ הפרסי. הכוח היה במהלך פעולתו תחת פיקודים שונים, לעיתים תחת פיקוד הודו, ולעיתים תחת פיקוד המזרח התיכון ולעיתים אף תחת סמכות מקבילה של שניהם. באוגוסט 1942 הוקם פיקוד חדש בשם פיקוד עיראק ואיראן בראשו הוצב גנרל הנרי מייטלנד וילסון. הפיקוד כלל את הארמייה העשירית שהייתה עדיין תחת פיקודו של קינאן, ויחידות נוספות שנמצאו במרחב. היחידות הלוחמות תחת פיקוד זה הלכו והצטמצמו במהלך המלחמה, בשל כך שהסכנה לאזור איראן הלכה ופחתה לאחר קרב סטלינגרד וקרב אל עלמיין.
כפיר אזולאי
כפיר אזולאי (נולד ב-1977) הוא במאי תיאטרון ישראלי ומורה בבתי ספר למשחק, הבולט מביניהם הוא גודמן - בית ספר למשחק בנגב.
ביוגרפיה.
כפיר אזולאי נולד בבית שאן. בגיל שבע עבר עם משפחתו לבת ים. למד במגמת תיאטרון בתיכון שז"ר בבת ים, שם לקחו את כיתתו להצגות רבות, לפי דבריו, וכך נחשף לתיאטרון. הוא הלחין מוזיקה למחזה "יסורי איוב" של חנוך לוין והפך אותו יחד עם חבריו לאופרת רוק.