בשנת 2019 אביצח כתב פוסט בפייסבוק על האונס שעבר. הפוסט זכה לשיתופים רבים והגיע לאמצעי התקשורת. בעקבות הפרסומים שחר מזרחי נתפס לאחר כ-17 שנה. הוא הורשע בהתעללות בנסיבות מחמירות בצוותא ובמאי 2020 בית המשפט גזר עליו 55 חודשי מאסר בפועל ותשלום פיצויים לנפגע בסך 80,000 ש"ח.
עונת 1994/1995 בליגת המשנה ההולנדית
עונת 1994/1995 בליגת המשנה ההולנדית הייתה העונה ה-39 של ליגת המשנה ההולנדית, שהיא הליגה ההולנדית השנייה.
בסיום עונה זו, דה חראפסחאפ ופורטונה סיטארד העפילו לליגה הראשונה.
מבנה.
על ניצחון הוענקו 2 נקודות ועל תיקו נקודה בודדת. הליגה כללה הליגה 18 קבוצות, 16 ששיחקו בעונה הקודמת בליגה, אליהן הצטרפו, היורדות מליגת העל, קמבור ופנלו ששיחקו ביניהן במשך 2 סיבובים בני 17 משחקים כל אחד - 34 מחזורים בסה"כ. בסיומם הקבוצה במקום ה-1 העפילה לליגה הראשונה.
שיטת פלייאוף הדירוג הוחזרה ו-4 הקבוצות המדורגות ושתי הקבוצות במקומות 2 ו-3 שובצו לשני בתי פלייאוף יחד עם הקבוצות שסיימו במקומות 16 ו-17 בליגת העל, בבית הפלייאוף שובצו 3 קבוצות מליגת המשנה וקבוצה אחת מליגת העל, אשר שיחקו צמד משחקים כנגד 3 היריבות בבית, 6 בסך הכל ובסיומן הראשונה בכל בית זכתה בכרטיס לעונה הבאה בליגה הראשונה.
טבלת הליגה.
פלייאוף העלייה.
8 קבוצות הרכיבו את שלב הפלייאוף, 2 הקבוצות שסיימו במקומות 2 ו-3 ו-4 הקבוצות המדורגות אליהן הצטרפו 2 קבוצות מליגת העל ממקומות 16 ו-17
שתי המנצחות בשלב הפלייאוף, אחת מכל בית העפילה לעונה הבאה בליגת העל
קייטי הובס
קת'לין מרי "קייטי" הובס (באנגלית: Kathleen Marie "Katie" Hobbs; נולדה ב-28 בדצמבר 1969) היא פוליטיקאית ועובדת סוציאלית אמריקאית, המכהנת כמזכירת המדינה של אריזונה מאז 2018. בבחירות 2022 משמשת הובס כמועמדת המפלגה הדמוקרטית לתפקיד מושל אריזונה. טרם שירותה בממשלת אריזונה הייתה הובס חברה בבית המחוקקים המדינתי, תחילה בבית הנבחרים ולאחר מכן בסנאט.
ביוגרפיה.
הובס נולדה בפיניקס שבאריזונה בשנת 1969. את התואר הראשון בעבודה סוציאלית שלה קיבלה מאוניברסיטת צפון אריזונה ולאחר מכן קיבלה תואר שני באותו התחום מאוניברסיטת המדינה של אריזונה. מאז 1992 מקצועה הוא עבודה סוציאלית. בבחירות 2010 נבחרה הובס לבית הנבחרים של אריזונה, וייחסה את התעניינותה בפוליטיקה לארגון "Emerge Arizona". לימים סיפרה כי קיבלה השראה להתמודד אל בית הנבחרים המדינתי בידי האנשים להם סייעה כעובדת סוציאלית, מתוך אמונה שנפלו על אוזניים ערלות בממשלת המדינה. במהלך כהונתה הקצרה התמקדה במיגור אלימות במשפחה.
לאחר כהונה אחת בבית הנבחרים המדינתי נבחרה ב-2012 לסנאט של אריזונה כנציגת מחוז הבחירה ה-24, שם כהונתה החלה ב-7 בינואר 2013. במשך שתי כהונות הייתה מנהיגת המיעוט הדמוקרטי בסנאט. בשנת 2015, במהלך כהונתה הראשונה כמנהיגה הדמוקרטית בסנאט, התלוננה עובדת הסנאט טלוניה אדמס בפני הובס על חששותיה מפני אפליה ולאחר מכן פוטרה מעבודתה, בין היתר בידי הובס. בנובמבר 2021 זכתה אדמס בתובענה ייצוגית שקבעה כי פוטרה בשל אפליה ונפסקו לטובתה פיצויים בסך 2.75 מיליון דולר אמריקאי.
ב-8 במרץ 2017 הודיעה הובס כי תתמודד על תפקיד מזכיר המדינה של אריזונה. בבחירות 2018 ניצבה בפני איש העסקים סטיב גיינור. ב-6 בנובמבר 2018, יום הבחירות הכלליות, סוכנות הידיעות "AP" חזתה בטרם עת כי גיינור הוא המנצח בבחירות, אך בשל התוצאות הצמודות מדי גם גיינור וגם הובס לא טענו לניצחון. בימים שלאחר מכן הצטמצם יתרונו של גיינור עוד ועוד ככל שנספרו יותר פתקי הצבעה. ב-16 בנובמבר הוכרזה הובס באורח רשמי כמנצחת, בהפרש בן 20 אלף קולות. היא הייתה לדמוקרטית הראשונה שמילאה את התפקיד מאז 1995 וכיהנה בתפקיד תחת המושל הרפובליקני דאג דוסי. כמזכירת המדינה הייתה ראשונה בסדר הירושה לתפקיד המושל משום שבאריזונה לא קיים תפקיד של סגן המושל.
במהלך הבחירות לנשיאות ארצות הברית 2020 מילאה הובס תפקיד משמעותי בספירת הקולות באריזונה. בשנת 2021, הרוב הרפובליקני בסנאט של אריזונה סיפק 150 אלף דולר למימון ביקורת שמטרתה לערער על תוצאות הבחירות לנשיאות במחוז מריקופה. במכתב בן שישה עמודים טענה הובס ששַׁרְשֶׁרֶת המִשְׁמֹרֶת של הביקורת לוקה בחסר ותיארה אותה כ"חריגה משמעותית משיטות העבודה המומלצות והסטנדרטיות". הובס כתבה כי נוהלי הביקורת נראו "מתאימים יותר למרדף אחר תיאוריות קשר" מאשר כחלק מביקורת עניינית. בעקבות מכתב זה ספגה איומים ברצח, ומחלקת בטיחות הציבור של אריזונה הקצתה חוליית אבטחה לשמירה עליה ועל הסגל שלה. התלונות של הובס זכו לתשומת לב ציבורית נרחבת במכתב שנשלח אל מנהיגת הסנאט של אריזונה קארן פאן מאת מועצת המפקחים של מחוז מריקופה (שם יש רוב רפובליקני ביחס של 1–4). פאן, בהתייחסה לאחת הטענות של נשיא ארצות הברית המובס דונלד טראמפ בדבר הונאת בחירות, גרסה כי המחוז מחק מסד נתונים שלם; המועצה הגיבה במכתב נוסף שכינה את ההאשמות "שקריות, מכפישות ומתחת לכבודו של הסנאט". לאחר סאגה משפטית וציבורית הוכרז ג'ו ביידן כמנצח באריזונה, הפעם הראשונה של מועמד דמוקרטי לנשיאות מאז הבחירות לנשיאות ארצות הברית 1992.
באוקטובר 2020 פתחה הובס במסע בחירות למועמדות המפלגה הדמוקרטית לתפקיד מושלת אריזונה. ב-12 באוגוסט 2022 נבחרה בבחירות המקדימות עם 431,059 קולות, שהם 72.3% מקולות הבוחרים. היא תתייצב בבחירתו הכלליות מול המועמדת הרפובליקנית ובת חסותו של טראמפ, קרי לייק.
מימון מפלגות בישראל
מימון מפלגות בישראל הוא הכספים המשמשים את המפלגות בישראל בפעילותן, פעילות שנעשית אינטנסיבית יותר בתקופת הבחירות לכנסת אך גם בבחירות לרשויות המקומיות בישראל ואף בבחירות מקדימות פנים-מפלגתיות.
בהתבסס על נתונים משנות ה-90, דירג מחקר גרמני את ישראל יחד עם אוסטריה, איטליה ויפן כמדינות המובילות בהוצאות על פוליטיקה מפלגתית.
מקורות הכנסה למפלגות בכנסת.
דמי חבר.
חברות במפלגה בישראל היוותה בעבר מקור מימון עיקרי, מאחר שאחוז גבוה מהאוכלוסייה הבוגרת היה חבר במפלגה (חברים אלו נקראים לעיתים קרובות "מתפקדים"). ב-1969 18% מהישראלים הבוגרים היו חברים במפלגות, וב-1990 המספר עמד על כ-7% בלבד.
חוק מימון מפלגות.
על פי חוק מימון מפלגות, החזר מימון מערכת הבחירות נעשה על פי מספר המושבים בכנסת להם מפלגה זוכה בבחירות (דבר הנקרא "יחידות מימון"), אך מפלגה קיימת זכאית לקבלת מקדמה על חשבון כספי מימון מפלגות בהתאם לנציגיה בכנסת היוצאת. על פי החוק גם סיעת פורשים המהווה לפחות שליש מסיעה קיימת נהנית מזכויות אלו.
המימון השוטף נועד לכיסוי ההוצאות של כל סיעה לארגון פעולותיה, לתעמולה ולהסברה ולקיום הקשר הארגוני והרעיוני עם הציבור. המימון המיוחד לבחירות נועד לכיסוי ההוצאות המיוחדות של כל סיעה או רשימת מועמדים, שהוצאו בתקופת הבחירות או למען הבחירות במערכת הבחירות לכנסת.
בנוסף למימון הקבוע ולמימון הבחירות החוק קובע תשלומים למפלגות לכיסוי הוצאות מימון הלוואות. משנת 2004 החוק קובע מימון של 6 מיליון שקלים עבור מימון צוותים פרלמנטריים בכנסת לכל הסיעות, באופן המוריד את עלות הצוותים מעל כתפי המפלגות.
תרומות.
כל אדם בעל זכות בחירה לכנסת רשאי לתרום כספים למפלגות. בשנת 2015, שבה התקיימו בחירות, הסכום היה עד 2,300 ש"ח (בשנת 2005 היה הסכום עד 900 ש"ח, ובשנת 2006 בה התקיימו הבחירות לכנסת היה עד 1,900 ש"ח). הסכום שמותר לתרום למפלגה שאינה מיוצגת בכנסת הוא עד פי חמישה מסכומים אלה. מנגד, החוק אינו מטיל מגבלה כלשהי על ערבות שמפלגה יכולה לגייס מערב בודד, קיימת ביקורת על כך וכי מדובר בלקונה בחוק, המצריכה תיקון.
מפלגה אינה רשאית לקבל תרומות ממי שאינו בעל זכות בחירה או מתאגיד, למעט אגודות חקלאיות, כמו קיבוצים, מהן מותר לקבל תרומה. אסור למפלגה לקבל תרומות בעילום שם. כדי להגביר את השקיפות ביחס לתרומות, קבע מבקר המדינה כי בשנה שבה מתקיימות בחירות על כל מפלגה לפרסם באופן שוטף, באתר האינטרנט שלה, כל תרומה שערכה 1,000 ש"ח ויותר.
מקורות מימון למפלגות ברשויות המקומיות.
בערים ובמועצות המקומיות.
בדומה לבחירות בכנסת, רשימות שרצות בבחירות לרשויות המקומיות זוכות למימון לפי הישגיהן בבחירות – כלומר, גובה המימון נקבע רק לאחר הבחירות. כך, כל רשימה שמתמודדת בבחירות, ולפי תוצאות הבחירות זכתה לייצוג של לפחות חבר מועצה אחד, זכאית למימון ציבורי לכיסוי הוצאות המפלגה בבחירות. המימון מבוסס על "יחידת החישוב", שעומדת על 57 ש"ח על כל בעל זכות בחירה בבחירות באותה העיר (כך למשל, לקראת הבחירות לרשויות המקומיות בישראל שנערכו ב-2018 היו בעיר ירושלים כ-638,405 בעלי זכות בחירה, ולכן סך כל המימון שהוענק לרשימות שזכו בייצוג במועצה היה 638,405 כפול 57 שזה כ-36,389,085 שקלים). הוועדה הציבורית האחראית על חוק מימון מפלגות יכולה להגדילו.
שינוי חקיקה שהתקבל ב-2014 קבע שסיעה שנבחרה בבחירות לרשויות המקומיות שלפחות שליש מנבחריה הן נשים תזכה למימון מפלגות מוגדל בהיקף של 15% מסך המימון שלה. בנוסף לכך, רשימות אשר העמידו בראשן מועמד לראשות הרשות המקומית והוא זכה בלפחות כ-25% מהקולות הרשימה תזכה לתוספת מימון בהתאם לאחוז הקולות שבהם זכה המועמד של הרשימה. סכום המימון יכול לנוע מקצת יותר מ-4% מהמימון לרשימות (במידה וזכה לכ-25% מהקולות אך לא נבחר) ועד ל-13% מסך המימון (במידה וזכה לפחות ל-80% מהקולות).
במועצות האזוריות.