לדור הראשון של הפוקוס הוצגו שתי גרסאות ספורטיביות. הראשונה, פורד פוקוס ST170 הציעה מנוע בנפח 2,000 סמ"ק (173 כוחות סוס) והאיצה ל-100 קמ"ש ב-7.9 שניות. השנייה, פורד פוקוס RS הייתה גרסת קצה קיצונית שצוידה במנוע טורבו בנפח 2,000 סמ"ק שהפיק 215 כוחות סוס. גרסה זו צוידה במיטב הטכנולוגיה והאבזור, אך תומחרה כך שחברת פורד הפסידה למעשה כסף על כל פוקוס RS שנמכרה.
דור שני (2005–2011).
הדור השני של הפוקוס היה פחות רדיקאלי בעיצובו ופנה להתחרות במכוניות איכותיות יותר כגון פולקסווגן גולף. הפוקוס שמרה על מבנה המתלה הרב חיבורי וגם הדור השני הציג נוחות נסיעה גבוהה לצד התנהגות דינמית מצוינת. הדור השני הוצג בגרסאות מרכב דומות לדור הראשון אך נוספה גם גרסת קופה - קבריולה עם גג נפתח קשיח.
לישראל הגיע הדור השני מעט לאחר השקתו באירופה. לישראל הגיעו, גם בדור השני, מנועי 1,600 ו-2,000 סמ"ק. מנוע ה-1,600 סמ"ק נאלץ לסחוב משקל גדול מבעבר והיה חלש יחסית. מנוע 2,000 הסמ"ק (145 כוחות סוס) היה חזק אך נמכר במספרים זעומים. עיקר הצלחתה של הפוקוס הייתה במכירה לחברות ליסינג ומרבית נהגיה היו אנשי היי-טק ונהגי חברות. לצד התשבחות על התנהגות הכביש, נוחות הנסיעה ואיכות תא הנוסעים ספגה הפוקוס ביקורת על צריכת הדלק הגבוהה, והאיטיות היחסית של גרסת ה-1,600 סמ"ק. בשנים האחרונות של הדור השני התחילו בחברת דלק מוטורס לשווק גם את גרסת הסטיישן של הפוקוס. גרסה זו זכתה להצלחה גדולה בשוק הישראלי.
הדור השני של פורד פוקוס נבחן במבחני הריסוק של איגוד הבטיחות EuroNCAP, וזכה לחמישה כוכבים ולציון מצוין ביחס לקטגוריה.
דור שלישי (2011–2018).
הדור השלישי של פורד פוקוס הושק באירופה במהלך 2011, והציג קפיצת מדרגה בכל הנוגע לאיכות תא הנוסעים, לאבזור וליחידות ההנעה. עם זאת, הדור השלישי של הפוקוס ספג ביקורת בשל העובדה שתא הנוסעים של המכונית הפך לצפוף בצורה משמעותית לעומת הדורות הראשון והשני. גם הנדסת האנוש בתא הנוסעים ספגה ביקורת, שהופנתה כלפי ריבוי המתגים בתא הנוסעים. כבר בהשקה הוצעו בפוקוס מנועים רבים ובהם מנוע טורבו בנפח 1,600 סמ"ק
(180 כ"ס) ומנוע 2,000 סמ"ק אטמוספירי (170 כוחות סוס).
את תיבת ההילוכים האוטומטית החליפה תיבת הילוכים רובוטית כפולת מצמדים שאמורה הייתה לסייע בשיפור צריכת הדלק. כשנה לאחר השקתה נוסף להיצע המנועים של הפוקוס מנוע טורבו חדש בנפח 1,000 סמ"ק, בהספק של 100 או 125 כוח-סוס. מנוע זה זכה בתואר "מנוע השנה" לשנת 2013 אך מעולם לא שווק בישראל באופן סדיר.
בישראל נחת הדור השלישי של פורד פוקוס באוגוסט 2011 ומיד החל להימכר בהצלחה חסרת תקדים.
הפוקוס נמכרה בשלושה תצורות המרכב: האצ'בק, סדאן וסטיישן ועם ארבעה יחידות הנעה עיקריות:
המנוע הבסיסי היה מנוע בנזין בנפח של 1,600 סמ"ק אטמוספירי עם הספק מרבי של 125 כוחות סוס, לצד תיבת הילוכים ידנית או רובוטית דו-מצמדית.
המנוע הגדול יותר היה מנוע בנפח 2,000 סמ"ק אטמוספירי עם הספק של 170 כוחות סוס, המשודך לתיבת הילוכים רובוטית כפולת מצמדים.
גרסת הקצה הייתה מנוע 1,600 טורבו עם הספק של 180 כוחות סוס ותיבת הילוכים ידנית בלבד.
החסרונות המרכזיים של הרכב היו רעשי כביש נוכחים ומושב אחורי צפוף יחסית לסגמנט.
בנובמבר 2012 נחתה בישראל גרסת הקצה של הפוקוס, פוקוס ST עם מנוע טורבו בנזין בנפח 2,000 סמ"ק עם 250 כוחות סוס, ותאוצה מ-0 ל-100 ב-6.5 שניות.
עם הגעת מכוניות משפחתיות חדשות כגון טויוטה קורולה וסקודה אוקטביה צנחו מכירותיה של הפוקוס ואת שנת 2013 סיימה הפוקוס עם ירידה משמעותית של כ-50 אחוזים מהיקף המכירות.
הירידה המשמעותית במכירות נגרמה גם כתוצאה מתלונות חוזרות ונשנות על תקלות בתיבת ההילוכים הרובוטית החדשה. תלונות אלו גרמו בסופו של דבר להפסקת שיווקה של הפוקוס בישראל במהלך השנים 2014 ו-2015 ואף הולידו תובענה ייצוגית כנגד "דלק מוטורס", היבואנית הרשמית של פורד בישראל. בכדי להתמודד עם טענות אלו הודיעה דלק מוטורס כי תעניק, בצעד חריג, אחריות מורחבת של 5 שנים או 160 אלף קילומטרים על תיבת ההילוכים האוטומטית.
בפברואר 2014 הציגה פורד את מתיחת הפנים של הפוקוס.
מתיחת הפנים כללה עדכונים לעיצוב החיצוני של המכונית, בעיקר לעיצוב החזית. כמו כן כללה מתיחת הפנים מספר עדכונים בתא הנוסעים, כמו קונסולה מרכזית חדשה וכן מערכות בטיחות מתקדמות חדשות.
במסגרת אותה מתיחת הפנים קיבלה הפוקוס תיבת הילוכים אוטומטית חדשה, שהחליפה את התיבה הקודמת שגרמה לתלונות רבות על תקלות.
להיצע יחידות ההנעה נוסף מנוע חדש, טורבו-בנזין 1.5 ליטר עם 150 כוחות סוס, שהחליף את מנוע ה-1.6 ליטר 125 כ"ס.
מתיחת הפנים הגיעה לישראל ב-30 בנובמבר 2015.
דור רביעי (2019-הווה).
הדור הרביעי של הפוקוס נחשף ב-10 באפריל 2018.
כמו בדורות הקודמים גם דור זה משווק בתצורות סדאן, האצ'בק וסטיישן, ובתצורה חדשה של גרסת פנאי-שטח בשם "אקטיב", שנועדה לתת מענה לביקוש הגובר לרכבי פנאי.
הדור הרביעי משתמש בפלטפורמת פורד C2.
הפוקוס דור רביעי מציעה מנועי טורבו בנזין בנפח 1.0 ו-1.5 ליטר, ומנוע דיזל בנפח 1.5 או 2.0 ליטרים. הדגם החדש ארוך מקודמו, וכך פותר את בעיית המרווח לנוסעים שספגה ביקורת רבות בדור השלישי. הפוקוס מציעה מספר רב של רמות אבזור, ובהן גם ST-ליין המציעה את העיצוב והאבזור של גרסת ST אך ללא תוספת ביצועים.
שיווק הדור הרביעי של הפוקוס בישראל החל במאי 2020.
ב-14 באוקטובר 2021 הוצגה מתיחת פנים לדור הרביעי של הפוקוס, במסגרתה עודכן העיצוב החיצוני ונוספו מגוון אביזרי נוחות ובטיחות מתקדמים.
ב-24 במאי 2022 הגיעה לישראל מתיחת הפנים.
אלון (ניסים) כהן
אלון (ניסים) כהן (נולד ב-31 במאי 1968) הוא מהנדס תוכנה, יזם היי-טק וסופר ישראלי.
כהן, מייסד, היו"ר והמנכ"ל לשעבר של חברת אבטחת המידע "סייברארק" (Cyber-Ark), אשר הונפקה בהצלחה בספטמבר 2014 בבורסת הנאסד"ק ונסחרת תחת הסימול CYBR, הוא גם המייסד של החברות "אינטזר" (Intezer), "אן. אס. נוקס." (nsKnox) ו-"מוויקס" (Muvix). כהן כיהן גם כיו"ר וכמנכ"ל של חברת אחסון המידע "פיילס-אקס" (FilesX), אשר נרכשה באפריל 2008 על ידי IBM, איתה פיתח את התחום של "גיבוי רציף של אתרים מרוחקים" (Continuous Remote Office Protection).
על שמו של כהן רשומים מספר פטנטים בינלאומיים בתחומי אבטחת המידע והתקשורת והחשוב שבהם "חדר הכספות לרשת תקשורת" (Network Vault, US Patent 6,356,941), שהיה הראשון להציע פתרון להקמת מאגרי מידע בתוך הרשת הארגונית, העמידים בפני קריסה של מערכת ההגנה ההיקפית של הארגון, ומשמשים על-כן לאחסון מידע רגיש במיוחד ומהווים עד היום את הבסיס למגוון מוצריה של חברת סייברארק בתחומים של שיתוף מידע בין ארגונים, שליטה ובקרה על משתמשים רגישים ולוחמת סייבר.
כהן הוא גם מחבר הרומן "מלכת היהודים" (2006), מותחן היסטורי-פוליטי, העוסק באיום הגרעין האיראני והשלכותיו על עתיד המזרח התיכון
מתגורר בגבעתיים, ואב לשלושה ילדים.
שנותיו הראשונות.
אלון כהן נולד בשכונת בקעה בירושלים בשנת 1968, שלישי מבין ארבעה אחים, למרים ושלום כהן. בגיל 10 התייתם מאביו, שנהרג ביריחו בעת מילוי תפקידו כשוטר במשטרת ישראל. את לימודי התיכון השלים בגימנסיה העברית רחביה, שם שימש כיו"ר מועצת התלמידים.
בגיל 13 החל בקריירת כדורגל כשוער קבוצת הילדים של הפועל ירושלים. הוא התקדם עם השנים במחלקת הילדים והנוער של המועדון, ואף זכה עם קבוצת הנערים של המועדון באליפות הליגה הישראלית לנערים בשנת 1984. עם איתורו על ידי צה"ל כמתאים לשירות בממר"ם, החליט לוותר על קריירת הכדורגל ולהקדיש את עצמו למדע וטכנולוגיה.
במהלך שירותו הצבאי שירת אלון כמהנדס תוכנה, כמרצה וכמפקד בבית הספר למחשבים של ממר"ם ובמחלקת תשתיות תוכנה ואבטחת מידע, האחראית על תפעולם השוטף של כמה ממרכזי המחשבים הגדולים במדינה.
קריירה.
סייברארק תוכנה.
בשנת 1999 ייסד, ביחד עם חברו מבית הספר התיכון אהוד מוקדי, את חברת "סייברארק", המפתחת ומשווקת סדרה של מוצרי אבטחת מידע המבוססים על הפטנט של "חדר כספות לרשת תקשורת" (Network Vault), אותו המציא ופיתח כהן במרתף ביתו.
בשנותיה הראשונות שימש כהן מנכ"ל החברה ויו"ר מועצת המנהלים שלה, עד שהחליט בשנת 2004 על סיום תפקידו כמנכ"ל החברה ונותר יו"ר מועצת המנהלים שלה בלבד.
לצורך הפיכתה של החברה לחברה בינלאומית מובילה והגדלת סיכויי חדירתה לשוק האמריקאי, העתיק בשנת 2000 את מגוריו ומגורי משפחתו לארצות הברית והתגורר משך כ-10 שנים בפרבר של העיר בוסטון, שם הוקם מטה החברה. עם השנים גדלה סייברארק והתרחבה לטריטוריות נוספות באסיה ובאירופה, והפכה למובילה עולמית בתחומים של שיתוף מידע מאובטח בין ארגונים, שליטה ובקרה על פעילותם של משתמשים רגישים בארגון והגנה על ארגונים וגופי ממשל מפני התקפות סייבר. בשנת 2009 שבו כהן ומשפחתו לישראל.
כהן כיהן כיושב ראש מועצת המנהלים של סייברארק עד למכירת נתח משמעותי מן החברה בדצמבר 2011 לגולדמן זאקס וקרן הון הסיכון הישראלית JVP, ומינויו של אראל מרגלית כיושב ראש החברה תחתיו.
ב-24 בספטמבר 2014, ביצעה סייברארק את אחת ההנפקות המוצלחות של חברת טכנולוגיה ישראלית בבורסת הנאסד"ק בניו-יורק, כשהיא מזנקת ביום המסחר הראשון שלה בכ-87%.
פיילס-אקס.
בשנת 2004 קיבל על עצמו כהן להוביל גם את חברת פיילס-אקס הישראלית, שפעלה בתחום של אחסון וגיבוי נתונים, ונקלעה למשבר. כהן הוביל את החברה ממטה החברה בפרברי בוסטון ועשה זאת במקביל להמשך פעילותו כיו"ר חברת סייברארק.