בורדייה הגדיר הון חברתי כמצרף של משאבים – ממשיים או פוטנציאליים – הקשורים לשייכות לרשת יציבה של קשרים חברתיים ממוסדים. קשרים אלה מקנים לחברים ברשת גיבוי של הון הנמצא בבעלות משותפת. היקף ההון החברתי תלוי בהיקף הרשת שחבריה ועצם קיומה מסוגלים לגייס. לכן, ההון החברתי לעולם אינו אוטונומי לגמרי. הרווחים שמביאה חברות בקבוצה הם בסיס הסולידריות שמאפשרת אותם, כאשר רשת היחסים היא תוצאה של אסטרטגיות ההשקעות שמכוונות – בצורה מודעת או בלתי מודעת – לכינון ושכפול היחסים החבריים השימושיים. ההון החברתי של הרשת וחבריה יכול לעבור חליפין והמרה לסוגי הון אחרים.
לפי ג'יימס קולמן.
ג'יימס קולמן (James Samuel Coleman) סוציולוג אמריקאי, רואה בהון חברתי כמרכיב של המסגרת החברתית שמאפשר פעולות מסוימות של סובייקטים בתוך מסגרת זו. ההון החברתי תלוי במבנה ובמיקום במבנה החברתי. המבנה החברתי מתנה הזדמנויות ואילוצים לאדם בהתאם למיקומו.
קולמן התייחס להון חברתי בתוך קהילות בהן יש התחייבויות וציפיות הדדיות וגם סנקציות. להון החברתי של הקהילה (משמע מערכת הנורמות והסנקציות) תפקיד חשוב ביצירת ההון האנושי של הדור הבא. כך למשל, נורמות בקהילה שתומכות ומספקות תגמולים להישגים חינוכיים בבית הספר, מקלות על תפקיד בית הספר להשגת ציונים גבוהים. ה"הון החברתי" מתקיים בשלוש צורות:
לפי רוברט פוטנאם.
פרופ' רוברט פוטנאם (Robert D. Putnam) חוקר אמריקאי בתחום מדעי המדינה, מגדיר הון חברתי כמאפיינים ודפוסים של ארגון חברתי הכוללים רשתות חברתיות יחד עם ערכים ונורמות הקשורים אליהן, המאפשרים שיתוף פעולה ותיאום לתועלת הכלל. שלא כהון פיזי המתייחס לערכם של חפצים, הון אנושי ותרבותי המתייחסים לנכסים לא מוחשיים של הפרט, הון חברתי מתייחס לקשרים שבין יחידים – לרשתות חברתיות ולנורמות ההדדיות והאמון הנובעות מתוכן. הוא מבחין בין מושג זה לבין המושג Civic Virtue ומציין כי אותן "איכויות משותפות" המאפיינות קבוצות חברתיות אפקטיביות בעיקר כאשר הן שזורות במארג של יחסים חברתיים הדדיים: חברה עשויה להיות משופעת באיכויות אזרחיות משותפות, אך בהיעדרם של קשרים חברתיים הדוקים לא תתאפיין חברה זו בהון חברתי.
פוטנאם מבדיל בין הון חברתי מלכד הבנוי מרשתות המתייחסות לזהות משותפת לבין הון חברתי מגשר המכיל רשתות מרקע מגוון. שני סוגי ההון הכרחיים להשתתפות אזרחית תקינה בחברה רב תרבותית. לטענתו היחידים לומדים את "אומנות ההתאגדות" באמצעות פעילות משותפת בארגוני ספורט, ארגוני התנדבות וכו'.
המשותף לכל ההגדרות הוא הקשר בין מאפייני המבנה החברתי לבין המשאבים אותם הוא מזמן לחברים בו. עם זאת, תפיסתם של השלושה את המושג היא שונה ומובחנת, וקשורה קשר הדוק לשדות המחקריים בהם עסקו.
בתחום הכלכלה האקולוגית הון חברתי מתייחס לתכונות של החברה שמאפשרות לה לשגשג - אמון בין אנשים, ידע משותף וחופשי וסולידריות. בכלכלה אקולוגית ההנחה היא כי אין תחליפיות חזקה בין סוגי ההון השונים, וכי הון טבעי והון חברתי הם חיוניים לשם תפקוד כלכלי וחברתי.
המושג בשימוש קובעי מדיניות.
עבודתם של בורדיה וקולמן הייתה חשובה לביסוס המונח בסוציולוגיה ומדעי החברה, אולם עבודתו של רוברט פוטנאם הביאה את המושג אל מוקד תשומת הלב הציבורית. לא מעט הודות לכותרות הפרובוקטיביות של מאמריו (Bowling alone", 1995; "Who killed civic America?", 1996") בהם ניסה להסביר תהליכים העוברים על החברה האמריקאית בעשורים האחרונים. מלבד היותו חוקר, החל פוטנאם לייעץ לממשלות וגופים אחרים בנושא ההון החברתי.
בעקבות ספריו של פוטנאם והדיון הציבורי שהתעורר בעקבותיהם, נמצאה הטרמינולוגיה של הון חברתי כבעלת ערך לשם ניתוח וניבוי של שגשוג ועוני של קהילות בקרב קובעי מדיניות.
למשל: הבנק העולמי רואה "הון חברתי כמתייחס אל המוסדות, היחסים והנורמות המעצבים את הכמות והאיכות של יחסי הגומלין החברתיים המאפיינים חברה... הון חברתי אינו רק סכום המוסדות המרכיבים חברה – הוא הדבק המחזיק מוסדות אלה יחד".
מדידת ההון החברתי.
ההגדרות השונות, האקדמיות והציבוריות של הון החברתי מושתת על קיומם של רשתות חברתיות הדוקות המתאפיינות באמון ונורמות של הדדיות בין חברי קבוצות חברתיות שונות. אמון בין חברי הקבוצה מקל על קיומו של שתוף פעולה ביניהם, בעיקר בתנאי אי-ודאות, ושימוש פורה באמון מעצים אותו ומביא לאמון ושתוף פעולה נוספים. אולם, הגדרות אלו לא מספקות מדדים קשיחים ואינן נותנות כלים להעריך את רמת ההון החברתי של רשת חברתית נתונה.
קיימים מספר משתנים חברתיים המקובלים כסמנים להון חברתי, כאשר המרכזיים שבהם הם אמון, נורמות של הדדיות ותחושת השתייכות. לשיטתו של פוטנאם, אמון חברתי הוא הביטוי ברמת הפרט לנורמות של הדדיות, המעודדות פעולה משותפת - על ידי כך שהן מאפשרות לאנשים ליטול סיכון ולבטוח באחרים, מתוך אמונה שאלה לא ינצלו לרעה את האמון שניתן בהם.
רכיבי ההון החברתי, כפי שמציג אותם פוטנאם: אמון, נורמות הדדיות ותחושת השתייכות, מפורטים יותר מהמושג הכולל, אך גם הם מושגים מופשטים אשר יש לפתח מדדים לאמידתם. לשם כך עשה פוטנאם שימוש במדדים רבים, המבוססים בחלקם הגדול על נתונים משניים אודות היקפן של פעילויות חברתיות, מקצועיות, פוליטיות ופעילויות פנאי שונות בארצות הברית: חברות בארגונים מקצועיים, הצבעה בבחירות, השתתפות בפעילות פוליטית, חברות בקבוצות ספורט, ביקור אצל חברים, מספרי המבקרים בקולנוע, בברים ובמסעדות ועוד. בסקרים שערך במסגרת מחקריו נשאלו המשיבים על תדירות השתתפותם בפעילויות אלו. מידע זה נאסף באמצעות שאלונים. פרנסיס פוקויאמה מבקר את התפיסה המקובלת לאמוד את ההון החברתי בקהילות על ידי שימוש משני ב 'נתונים קשים' למדידת צפיפות וגודל הרשת החברתית, רמת הפעילות של ארגונים חברתיים שונים והאמון בין חברי הקהילה. טענתו היא כי אלו הם מדדים הקשורים בהון חברתי ונובעים ממנו – אך הם אינם מהוים את אותה ישות ערטילאית של "ההון החברתי" עצמו, ומכיוון שכך זו היא מדידה טאוטולוגית. הוא מציע לשלב במדידה נתונים המתבססים על סקרי עמדות, אשר עשויים לתרום למדידה מהימנה יותר של הון חברתי. ביקורות נוספות מדגישות את העדר האבחנה בין תהליך בניית ההון החברתי לבין תוצריו והתשואות שלו. השגות אלו מעמידות בסימן שאלה את תוקפם של המשתנים הנמדדים, מכיוון שאין זה ברור כלל אם הם אכן מודדים את אותו מושג חמקמק שהתכוונות לאמוד - 'הון חברתי' - או את הגורמים לו או את השלכותיו.
הון חברתי בנסיגה.
בספרו המפורסם לשחק כדורת לבד מגדיר פוטנאם את הנסיגה החלה בחברה האמריקאית בשל התדרדרות עקבית וחמורה בפרמטרים של הון חברתי, הוא מציין במיוחד כמה מישורים בהם ניתן למדוד התדרדרות זו:
ביקורות על המושג הון חברתי.
השימושים במונח הון חברתי כפי שמשתמשים בו קולמן ופוטנאם יוצאים מתוך הגישה הפונקציונליסטית הסוברת כי רווחתו של היחיד תלויה ברמת הסולידריות החברתית. המבקרים טוענים כי השימוש במונח הון חברתי הוא א-היסטורי ומהווה עדות לאימפריאליזם כלכלי הבוחן את העולם כמושא תועלתני לצבירה וניצול. השימוש במנוח הביא לכשלים הבאים:
הגלריה הלאומית של אומבריה
הגלריה הלאומית של אומבריה (איטלקית: Galleria Nazionale dell'Umbria) היא מוזיאון ציורים לאומי איטלקי, הנמצא בפאלאצו דיי פריורי שבפרוג'ה שבמחוז אומבריה. מאז שנת 1878, האוסף ממוקם בקומות העליונות של הארמון, והוא כולל יצירות השייכות לסגנון האמנות הגותית.
האוסף כולל את הציורים החשובים אשר נעשו בהשפעת אסכולת הציור של אומבריה, מהמאה ה-14 עד המאה ה-16. הוא מוצג בעשרים ושלושה אולמות הארמון. האוסף היה ממוקם באקדמיה ללימודי הציור בעיר עד מחצית המאה ה-16. לאחר הכיבוש הצרפתי של העיר האוסף הועבר ממקומו באזור לעיר הבירה של המחוז, והציורים שהיו בבעלות מדינת האפיפיור עברו לבעלות האומה.
בשנת 1863 תוכנן כי האוסף יישא את שמו של הצייר פייטרו ואנוצ'י. לאחר שלא נמצאה אכסניה מתאימה לו, הוא מוקם בארמון, במרכז פרוג'ה. בשנת 1918 הוא קיבל את חסות מלך איטליה והגלריה כונתה על-שמו: Regia Galleria Vannucci.
האלבום המפורט של התערוכה כולל 36 עמודים ורובו כולל תמונות מהמסורת הנוצרית.
קאתלין נורד
קאתלין נורד (בגרמנית: Kathleen Nord; 26 בדצמבר 1965 - 24 בפברואר 2022) הייתה שחיינית ממזרח גרמניה. אלופה אולימפית ואלופת עולם. התמחתה בסגנון פרפר וסגנון מעורב אישי.
ביוגרפיה.
קאתלין נורד נולדה במגדבורג, סקסוניה-אנהלט שבגרמניה. נורד החלה לשחות בגיל 6. בגיל 9 היא אובחנה ככישרון ספורטיבי בשחייה על ידי משרד הספורט של מזרח גרמניה ונשלחה לפנימיה, שם התאמנה.
באליפות העולם בשחייה שנערכה בגואיאקיל, אקוודור בשנת 1982, בתחרות הבינלאומית הראשונה שלה זכתה נורד במדליית כסף במשחה ל-400 מטר מעורב אישי בתוצאה של 4:43.51 דקות אחרי בת ארצה פטרה שניידר שקבעה שיא עולם חדש בתוצאה של 4:36.10 דקות ולפני שיאנית העולם הקודמת טרייסי קולקינס מארצות הברית (4:44.64 דקות).
אלופת אירופה.
באליפות אירופה בשחייה שנערכה ברומא, איטליה 1983 זכתה נורד במדליית זהב במשחה ל-400 מטר מעורב אישי בתוצאה של 4:39.95 דקות ובמדליית כסף במשחה ל-200 מטר מעורב אישי בתוצאה של 2:15.55 דקות.
נורד נכללה בנבחרת השחייה האולימפית של ארצה לאולימפיאדת לוס אנג'לס (1984). היא הייתה מוכנה היטב גופנית ומנטלית למשחקים, אך בשל החרם הסובייטי היא לא השתתפה בהם.