בשנת 1971 חזרה בן ארי ארצה, ועבדה כמעצבת אופנה במפעלים "בשן", "גלנויט", "אלסקה", "כיתן" ו"משכית", וכן ציירה דגמים וקטלוגים עבור "גוטקס" ו"ספורטלייף". בשנת 1976 פתחה ריקי מפעל עצמאי, אשר זכה להצלחה יחסית אך נסגר בשנת 1980 בשל קשיי מימון. לאחר מכן, חזרה בן ארי להיות מאיירת בפרומוסטיל בפריז, והמשיכה לעבוד שם עד פרוץ מלחמת המפרץ בשנת 1991, כאשר המעברים התכופים מצרפת לישראל נעשו מאתגרים עבורה. עם חזרתה, הקימה בן ארי בוטיק ברחוב דיזנגוף בתל אביב אשר נסגר לאחר זמן קצר, ועיצבה במשך ארבע שנים קולקציה בשם "קורקט" עבור המשביר לצרכן, אך פוטרה משם כאשר התחלפה הנהלת הרשת. פיטוריה של בן ארי גרמו לה להתרסקות כלכלית ונפשית, כאשר בשנות חייה האחרונות עסקה בן ארי בהוראת איור אופנה בביתה. בשנת 2005 חזרה בן ארי לאייר עבור מוסף "סגנון" של עיתון מעריב, אך נפטרה זמן קצר לאחר מכן, ב-9 בינואר 2007.
יגאל בן נון
דמסק (בד)
דורותי קרן
דורותי קרן (באנגלית: Dorothee Kern; נולדה ב-19 בינואר 1966) היא פרופסור לביוכימיה וחוקרת ממוצא גרמני המתגוררת בארצות הברית. קרן מתמחה בחקר דינמיקה של חלבונים. מחקרה מתמקד בשינויים המבניים בחלבון המתרחשים בזמן קטליזה של אנזימים ואיתות על ידי החלבון. התקדמות תחום מחקרה עשויה להביא להבנה טובה יותר של פעילות חלבונים בגוף האדם, ובכך לסייע בפיתוח תרופות חדשות. קרן זכתה במגוון רחב של פרסים על תגליותיה, וביניהם לשנת 2004 ו מטעם האגודה האמריקאית לכימיה לשנת 2003.
קרן היא כדורסלנית מקצועית לשעבר ושיחקה במשך עשור בנבחרת גרמניה לפני התחלת הקריירה המדעית שלה.
קורות חיים.
קרן נולדה בהאלה שבמזרח גרמניה בשנת 1966. היא סיימה תואר ראשון, תואר שני ודוקטורט בביוכימיה באוניברסיטת מרטין לותר בהאלה. לאחר הפוגה בה התמקדה במשחק כדורסל מקצועי, קרן עברה לקליפורניה ללימודי פוסט דוקטורט באוניברסיטת ברקלי ובמעבדה הלאומית לורנס ברקלי.
ב-1998 פרופ' קרן הצטרפה לאוניברסיטת ברנדייס במסצ'וסטס, שם היא חוקרת עד היום. בנוסף, היא משמשת כחוקרת ב במרילנד, ארצות הברית מאז 2005. פרופ' קרן פרסמה מעל ל־40 מאמרים בכתבי עת מדעיים מובילים, ביניהם כתבי העת Nature ו- Science וזכתה בפרסים רבים על עבודתה המחקרית והרצאותיה החדשניות.
בעשר השנים לאחר סיום הדוקטורט שלה, קרן שיחקה בנבחרת גרמניה בכדורסל והייתה קפטן הקבוצה שנים רבות. בתה של דורותי קרן, , עוסקת בסקי למרחקים באופן מקצועי בנבחרת ארצות הברית.
פעילות מחקרית.
נושא המחקר העיקרי של קרן הוא הדינמיקה של חלבונים והשפעתה על תפקוד האנזימים בגוף. מבנה החלבון נקבע על פי רצף חומצות האמינו המרכיבות אותו, אולם מבנה זה אינו סטטי והוא עשוי להשתנות תחת תנאים מסוימים. השינוי במבנה הוא ברמה המולקולרית והוא מהיר ביותר. השינוי נמדד בעשיריות האנגסטרם ונמשך פיקו שניות עד מילי שניות בלבד, ולכן קשה להוכיח את קיומו ולהדגים אותו ויזואלית.
נמצא כי השינויים שהודגמו במיקום מרוחק ושונה ממוקד הפעילות של האנזימים משחקים תפקיד בפעילות הקטליטית והאיתות האלוסטרי של החלבון. קטליזה של האנזים היא פעילותו של האנזים שמשמש זרז לפעילות ביוכימית בגוף. פירושו השפעה של חומר חיצוני, הנקרא אפקטור, אשר נקשר לאנזים ומשפעל אותו. החבירה בין האפקטור לאנזים מתרחשת במיקום שונה מהאזור הפעיל של האנזים.
המחקר של קרן פורץ דרך בהתאמה ובשילוב של שיטות טכנולוגיות הממחישות ויזואלית את השינוי ברמת האטומים המתרחש בחלבונים בזמן אמת. המחקר המעבדתי מסתייע במיכשור טכנולוגי מתקדם. בין השאר נעשה שימוש בטכנולוגית NMR- טכנולוגיה המבוססת על תהודה מגנטית גרעינית, המאפשרת הדגמה של שינויים ברמת האטום במולקולות החלבונים ושילובה עם X-ray crystallography, שיטה להדגמת המבנה המולקולרי של קריסטלים
במחקריה המוקדמים הוכיחה קרן את קיום השינוי המינורי במבנה החלבון, בהמשך התמקדה בקשר בין השינוי המתחולל בחלבון לבין פעילותו, ובמחקרים האחרונים היא מתמקדת בשיטות להגדיל את התצורה הפעילה של החלבון, כשלב נוסף בדרך לפיתוח תרופות שתפעלנה על ידי השפעה על מבנה האנזים וכך תגביר את פעולתו בגוף.
במחקר שפורסם בכתב העת Nature בשנת 2009 חקרה קרן את השינויים במבנה האנזים , בעזרת טכנולוגיה חדישה המשתמשת בקריסטלוגרפיה רנטגנית ותהודה מגנטית, כדי להדגים את המעבריות בין מצבים שונים בחלבון בזמן פעולתו. השינוי בחלבון מתרחש במיקום שונה מהאזור הפעיל ונמשך שבריר שנייה ומטרתה הייתה לחזות בשינויים הללו ולהדגים אותם.
במאמרם מ-2018, קרן ועמיתיה מציעים תפיסה חדשה באשר למנגנון הצמדות תרופות לאנזימים מסוג מעכבי קינאז, המשפיע על הסלקטיביות, האפיניות ומשך ההיקשרות של התרופה לאנזים כתלות בדינמיקת החלבון. לפי תפיסה זו, תרופות משפיעות על אנזימים דומים בצורה שונה הודות לשינוי במבנה האנזים שמגיע בעקבות ההצמדות של התרופה אליהם. קרן סוברת כי הדינמיקה בחלבון המתרחשת לאחר ההיקשרות לתרופה תשחק תפקיד חשוב גם בתרופות שאינן ממשפחת מעכבי קינאז .
חשיבותן של התגליות של קרן בתחום הביוכימיה היא בהדגמת הדינמיקה במבנה החלבון והוכחת השפעתה על תפקוד החלבון. תגליות אלו עשויות לשפר את תהליך פיתוח התרופות של העתיד.
נקודת פרוספקט (אנטארקטיקה)
נקודת פרוספקט (באנגלית: Prospect Point) היא לשון יבשה בקצה המערבי של חצי האי ולינגראד, באזור חוף גרהאם שבארץ גרהאם, בחוף המערבי של חצי האי האנטארקטי שבאנטארקטיקה.
הנקודה מהווה אחת מגבולות פתחו של מפרץ הולטדאל.
חצי האי ממוקם 4 קילומטרים מדרום לראש פרין, ובסמוך ממזרח לאיי פיש.
היסטוריה.
גילוי ומיפוי הנקודה.
הנקודה מופתה באופן גס על ידי המשלחת הבריטית לארץ גרהם (BGLE), אשר חקרה את אנטארקטיקה בין השנים 1937–1934, בפיקודו של ג'ון רידוך ריימיל.
הנקודה צולמה מהאוויר על ידי האנטיג אירוסרוויירס בע"מ אשר צילמה את האזור בקיץ האנטארקטי 1956–1957.
מקור השם.
שם הנקודה הוצע בשנת 1957 על ידי אי. פ. ארוסמית' (E. P. Arrowsmith), מושל איי פוקלנד באותה עת.
תחנה J.
נקודת פרוספקט הייתה המיקום של תחנת המחקר הבריטית תחנה J ומאוחר יותר כונתה פנולה (Penola). התחנה פעלה בין ה-2 בפברואר 1957 ל-23 בפברואר 1959 והחוקרים ששהו בתחנה ביצעו סקרים גאולוגיים.
מבני התחנה פורקו באפריל 2004.
ג'ורדן קולסון
ג'ורדן קולסון (באנגלית: Jordan Coulson) הוא שחקן אנגלי הידוע בעיקר בזכות משחקו של קווין בסדרת הטלוויזיה של סטיבן פוליאקוף "Summer of Rockets".
ביוגרפיה.
קולסון החל את הקריירה לאחר שסיים את לימודיו בתיכון.
קריירה.
הפריצה הגדולה של ג'ורדן הגיעה כאשר במאי הליהוק של הסרט "איש הזאב" הגיע לבית הספר לדרמה בלונדון, (Pineapple Performing Arts School), בבעלות אמו מגי, חיפש מישהו לגלם את התפקיד של ילד הזאב. היה זה קולסון הצעיר שנבחר. בשנה לאחר מכן גילם תלמיד בבית גריפינדור בבית הספר הוגוורטס בסרט "הארי פוטר ואוצרות המוות - חלק 2", אך ללא קרדיט על משחקו.
משנת 2012 עד 2014 שיחק בתפקיד חוזר בקומדיית המצבים הבריטית "Meet The Adebanjos". בשנתיים לאחר מכן הופיע בתפקידי אורח מעת לעת בסדרות טלוויזיה רבות בהן: "Hetty Feather", "איסטאנדרס", "נפגעים", "המודיע", ו"חולה אהבה".
בשנת 2019 הופיע בסדרת הטלוויזיה "Summer of Rockets".
קולסון לוהק לתפקיד במיני סדרה "אדוני האוויר", בהפקת סטיבן ספילברג וטום הנקס.
ניקוגאיוס אדונץ
ניקוגאיוס גבורגי אדונץ, שמו בלידה: ניקוגאיוס טר-אבטיקיאן (בארמנית:Նիկողայոս Գևորգի Ադոնց, בתעתיק מדויק:ניקור'איוס אדונץ, ברוסית:ניקולאי גאורג'ביץ' אדונץ Никола́й Гео́ргиевич Адо́нц, בצרפתית:Nicolas Adontz, באנגלית:Nicholas Adonz 10 בינואר 1871 - 22 בינואר 1871 לפי הלוח הגרגוריאני - 27 בינואר 1942) היה מזרחן, היסטוריון ופילולוג ארמני, מומחה בהיסטוריה של ארמניה והאימפריה הביזנטית. שפעל ברוסיה ובבלגיה.
נודע, בין השאר, בספרו "ארמניה בתקופת יוסטיניאנוס" (L'Arménie à l'époque de Justinien), מחקר חשוב ומשפיע של המבנים החברתיים והפוליטיים בשלבים הראשונים של ימי הביניים בארמניה.
קורות חייו.
ילדות וצעירות.
אדונץ נולד בשנת 1871 בשם ניקוגאיוס טר--אבטיקיאן במשפחת איכרים ארמנים בכפר ברנקוט, קרוב לסיסאן, במחוז זנגזור (כיום סיוניק) בפלך ילזבטפול באימפריה הרוסית, כיום בשטח ארמניה העצמאית. עם אבותיו נמנה טר-אבטיק, לוחם ארמני מן המאה ה-18, אחד מבני בריתו של דוד בק
הוא למד זמן קצר בבית הספר הפארוכי של המנזר טאטב והמשיך אחר כך בסמינר התאולוגי גבורקיאן באצ'מיאדזין. להבוף עבר לגור בטביליסי, שם למש למשך שנה את השפה הרוסית ובשנים 1892–1894 למד בגמניסה ארוסית המקומית. הוא אימץ את שם המשפחה אדונץ, לפי אחד מאבות המשפחה, כדי להימנע מרוסיפיקציה של שם המשפחה שלו ל"טר אבטיקוב".