בהמשך גילה ואן סנט כי שם הסרט "אלפנט" משנת 1989 מתייחס לביטוי האנגלי "פיל בחדר" (Elephant in the room), המתאר אמת הברורה לכול, אך כולם מתעלמים מקיומה או נמנעים מלהתייחס אליה. על כך אמר ואן סנט: "הנחתי שקלארק קרא לסרטו 'אלפנט' משום שהוא עסק בבעיה שקשה לזהותה, מפני שישנן דרכים שונות להסתכל עליה. כך חשבתי במשך תקופה ארוכה, עד שקראתי ציטוט של קלארק, שבו הוא אמר שהכוונה בשם הסרט היא לביטוי 'פיל בחדר'. אך עבורנו כיוצרי הסרט, בעת הפקתו, המשמעות המנחה הייתה משל העיוורים".
רמיזה לשם הסרט נעשית בסצנה שבה נפגשים אלכס ואריק בביתו של אלכס, בטרם עברו על הפרטים האחרונים של הטבח המתוכנן. בזמן שאלכס מנגן בפסנתר, נראה לכמה רגעים אחד מציוריו, רישום של פיל התלוי על קיר חדרו.
מקומו של הסרט ביצירתו של ואן סנט.
"אלפנט" אינו סרט המותאם למיינסטרים של קהל צופי הקולנוע. מדובר בסרט עצמאי ודל-תקציב, וזאת על אף שבעת הפקתו כבר רכש לעצמו גאס ואן סנט מוניטין כבמאי בהוליווד. בדומה, סרטיו "ג'רי" (2002) ו"פרנויד פארק" (2008) אף הם הופקו בתקציב דל, בתקופה שבה כבר היה ואן סנט במאי מוכר. אלו עומדים בניגוד לסרטים אחרים שיצר, כמו "סיפורו של ויל האנטינג" (1997) ו"למצוא את פורסטר" (2000), שעליהם העיד ואן סנט כי "כוונו למשוך קהל נרחב לבתי הקולנוע".
הסגנון הוויזואלי המינימליסטי שב"אלפנט" חוזר בסרטים נוספים של ואן סנט, ומהווה סימן היכר של יצירתו. כך למשל, תואר סרטו "ימים אחרונים" (2005) כבעל סגנון מינימליסטי, וכך גם מאופיין "ג'רי" במינימליזם, אם כי בביקורת באתר haro-online נכתב כי "ג'רי היה תרגיל במינימליזם שהיה מעט מינימלי מדי. 'אלפנט' מהווה צעד אחורה במינימליזם, אך התקדמות קדימה עבור ואן סנט".
ג'סטין הול מ-Cinema Confidential ציין את "אלפנט", לצד "ג'רי", כדוגמה לסרטים שיצר ואן סנט בשיטת ה"סינמה וריטה" (Cinéma vérité), שבה מפיח ואן סנט רוח חדשה, ולפיה הבמאי עובד ללא תסריט וללא תבנית עשייה מוכנה מראש, באופן שדורש מהצופה בסופו של דבר לנתח בעצמו את פשרו של הסרט. נקודת דמיון נוספת בין הסרטים "אלפנט" ו"ג'רי", מצא הול בכך ששניהם "מאופיינים בקטעים ארוכים ושקטים, דלים בדיאלוג, אך נושאיהם תובעים השפעה רגשית עמוקה" ("ג'רי" עוסק אף הוא ברצח).
יאיר הוכנר, מבקר אתר "סרט", ראה ב"אלפנט" חזרה של ואן סנט ליצירת סרטים איכותיים, לעומת סרטיו הקודמים שהתאפיינו בעיניו ברמה נמוכה, כדוגמת "סיפורו של ויל האנטינג" ו"למצוא את פורסטר". לדבריו, "אחרי תקופה ארוכה ומייאשת למעריציו הבמאי מצא בשנית את הכיוון הנכון וחוזר בגדול עם סרט בעל חזון אומנותי".
קבלת הסרט בישראל.
בישראל הוקרן הסרט לראשונה ב-6 במאי 2004, כמעט שנה לאחר שהוקרן בפסטיבל קאן, שבו זכה בפרס דקל הזהב.
יאיר הוכנר ציין את הסרט לחיוב בביקורתו. לדבריו, "למרות המתח מורט העצבים, גאס ואן סנט מהפנט את הקהל בשוטים ארוכים וסוחפים, עריכת סאונד מרהיבה וצוות צעיר ואנונימי של שחקנים מוכשרים. "אלפנט" הוא מסוג הסרטים שמעסיקים את מחשבותיכם זמן רב אחרי שתצאו מאולם הקולנוע." על עיצוב הדמויות אמר הוכנר כי "ואן סנט מספר את סיפורם של התלמידים דרך העיניים שלהם ולא שופט אותם אפילו לא לרגע אחד. אפילו אלכס ואריק יוצאים אנושיים בצורה מפתיעה ומעוררת הזדהות".
לעומתו, כתב אביעד שמיר ביקורת מעורבת על "אלפנט" באתר "עין הדג". מחד, ציין כי ערכו של הסרט טמון בכך ש"יש בו ביקורת מרומזת על הקלות הבלתי נסבלת בה ניתן ליצור טרגדיה בקנה מידה לאומי. מודגם כמה קל להשיג אמצעים להטלת אסון, ומה קורה כשכל מה שמעניין אנשים הוא לצאת עם החתיך/ה של השכבה, בזמן שמצוקותיהם של תלמידים פחות פופולריים זוכות להתעלמות מוחלטת". מאידך, ביקר את הסרט בכמה היבטים, וסבר כי "רוב השחקנים בסרט הם בני נוער חסרי ניסיון-משחק, שנאספו באקראי לתפקידים השונים", וכי "רוב השיחות האקראיות... נראות מאולצות, ולא עוזרות ללמוד שום דבר על התלמידים", ובנוסף ציין שהסרט איטי מאוד בקצב התקדמותו.
פרסים ומועמדויות.
בפסטיבל הקולנוע ה-67 בקאן, בשנת 2003, זכה "אלפנט" בפרס דקל הזהב (המוענק לסרט הטוב ביותר), וגאס ואן סנט זכה בפרס לבמאי הטוב ביותר. הצלחתו של הסרט בפסטיבל נחשבה מפתיעה, הן בשל תקציבו הנמוך והן בשל הסרטים האחרים שמולם התמודד, שנחשבו בעלי סיכויים גבוהים יותר לזכייה, בהם סרטו של לארס פון טרייר "דוגוויל" שהיה חביב המבקרים, וסרטו של קלינט איסטווד "מיסטיק ריבר" שהיה מועמד לשישה פרסי אוסקר. מעבר לכך, זכה הסרט בפרסים נוספים והיה מועמד לאחרים, ובהם:
הוקי גלגליות
גוליבר תיירות
גוליבר תיירות בע"מ היא חברת תיירות ישראלית.
היסטוריה.
החברה הוקמה בשנת 2001 במטרה לפעול בשוק השיווק התיירותי באינטרנט. נכון ל-2010, גוליבר היא חברת בת בקבוצת ההחזקות "מרקום" שבשליטת ערד מרום. היא משווקת טיסות, חבילות נופש, מלונות וטיולים מאורגנים, בישראל ומחוץ לה. החברה פועלת ממרכז לוגיסטי באור יהודה.
לפי אתר האינטרנט של החברה, במהלך שנת 2014 למעלה מ-150,000 איש, באמצעות אתר האינטרנט או האפליקציה, ולמעלה מ-200,000 איש במהלך שנת 2018.
אופי פעילות השיווק של החברה באינטרנט ספג ביקורת, ובשנת 2009 הביא להרשעתה ולקניסתה של החברה ב-100,000 ש"ח בעוון הטעיה בביצוע עסקאות מכר מרחוק.
במאי 2013 השיקה גוליבר אתר לגלישה סלולרית ובאוקטובר - יישומון סלולרי.
בשנת 2016 נרכשו 49.95% מהבעלות בגוליבר על ידי איסתא תמורת 18 מיליון ש"ח.
נישואים בין עדתיים בישראל
נישואין בין עדתיים בישראל
פונקציה פסאודו-אקראית
בקריפטוגרפיה, פוּנְקְצִיָּה פְּסֵידוֹ-אַקְרָאִית (באנגלית: Pseudo-random function) בקיצור PRF היא משפחה של פונקציות המדמות אורקל ראנדומלי באופן שלא קיים אלגוריתם יעיל שיכול להבחין עם יתרון משמעותי, בין פונקציה שנבחרה ממשפחה זו לבין אורקל אקראי אמיתי. היא נקראת כך משום שהיא אינה אקראית אמיתית אלא "מעין" אקראית או אקראית מדומה.
לפונקציה פסידו-אקראית חשיבות רבה בקריפטוגרפיה והיא מאבני הבניין של ההצפנה מודרנית, באמצעותה ניתן לבנות פרימיטיבים קריפטוגרפיים וסכמות הצפנה בטוחות. מהיבט תאורטי, הוכח שאפשר לבנות פונקציה פסידו-אקראית באמצעות מחולל פסידו אקראי קריפטוגרפי, אולם הפרימיטיבים הקריפטוגרפיים הקיימים בשימוש מעשי כיום אינם מוכחים אלא מאמינים שהם מועמדים טובים לפונקציה פסידו-אקראית. לדוגמה צופן סימטרי כמו AES נחשב לפרמוטציה פסידו-אקראית אם כי מעולם לא הוכח תאורטית.
להבדיל ממחולל פסידו-אקראי המסומן בקיצור PRG שבו מידת אקראיות הפלט תלויה באקראיות הקלט, פונקציה PRF מבטיחה שבלי קשר לקלט, הפלט תמיד יראה אקראי, כל עוד הפונקציה נלקחה מתוך המשפחה באופן אקראי.
מבוא והגדרה.
מבחינה תאורטית תכונת פסידו-אקראיות של פונקציה מתייחסת להתפלגות הסטטיסטית של משפחה של פונקציות. ביתר פירוט, נניח שקיימת פונקציה שמקבלת שני קלטים ומחזירה פלט כלשהו, היא נראית באופן כללי כך:
נניח שהקלט הראשון נקרא "המפתח" ומסומן באות formula_2, באופן כללי אם קובעים את formula_2 מתקבלת "פונקציה עם מפתח" שמקבלת קלט באורך כלשהו ומחזירה פלט באורך כלשהו, כל מפתח מגדיר פונקציה אחרת ממשפחה של פונקציות. עבור מפתח קבוע הפונקציה היחידה formula_4 המסומנת בקיצור formula_5 מוגדרת רק בהינתן הפרמטר formula_2. ללא הגבלת הכלליות, נניח שהפונקציה משמרת אורך כלומר היא חד-חד-ערכית ועל והמפתח, הקלט והפלט הם באורך formula_7 סיביות, בניסוח פורמלי formula_8, אם כי זה לא חובה. וכן חשוב לציין שהפונקציה חייבת להיות "יעילה", כלומר שניתנת לריצה בזמן פולינומי. וכן הפרמטר formula_2 נבחר באקראי, מסמנים זאת formula_10 כאשר formula_7 הוא פרמטר ביטחון המייצג את אורך הקלט והפלט והמפתח בסיביות.
באופן אינטואיטיבי, הפונקציה formula_12 תקרא פסידו-אקראית אם היא בלתי ניתנת להבחנה מפונקציה אקראית אמיתית formula_13 שנבחרה מקבוצת כל הפונקציות בעלות תחום וטווח דומים. במילים אחרות, לא קיים אלגוריתם פולינומי הסתברותי שיכול לזהות לפי הפלט אם מדובר ב-formula_12 עבור formula_2 אקראי כלשהו, או בפונקציה formula_13 שהיא פונקציה שנבחרה באופן אקראי מתוך קבוצת כל הפונקציות הממפות formula_7-סיביות ל-formula_7 סיביות. יש לשים לב שמשתמשים כאן בביטוי "בחירת פונקציה" באופן אקראי בניגוד לבחירת מחרוזת באופן אקראי, שהן שתי הגדרות שונות לחלוטין.
מנקודת ראות מתמטית, נניח שנתונה קבוצה סופית formula_19 המכילה אוסף של כל הפונקציות הממפות מחרוזות של formula_7-סיביות למחרוזות של formula_7-סיביות. בחירת פונקציה אחת מהאוסף באופן אקראי מקבילה לדגימה של אלמנט אקראי בהתפלגות אחידה מתוך קבוצה של אלמנטים. אפשר להמחיש זאת בדרך הבאה: נתונות טבלאות חיפוש גדולות שבהן בשורה formula_22 בטבלה מאוחסן הערך formula_23. עבור כל פונקציה formula_13 מתאימה טבלת חיפוש אחת שבה בדיוק formula_25 שורות, אחת עבור כל נקודה בתחום formula_26, כל שורה מכילה מחרוזת באורך formula_7 סיביות ובסך הכול גודלה של הטבלה הוא formula_28 סיביות. למעשה אפשר לראות שהפונקציות בקבוצה formula_19 מתאימות אחד-לאחד לטבלאות החיפוש. לכן גודלה של formula_19 הוא בדיוק formula_31 מחרוזות באורך formula_28. ההתפלגות של הפונקציה formula_33 היא מעל formula_31 פונקציות ואילו ההתפלגות של formula_12 היא מעל formula_25 פונקציות שונות לכל היותר ולמרות "התנהגות" זו, הן צריכות להראות על פניהן זהות בהתפלגותן עבור כל אלגוריתם הבחנה פולינומי.