משתמשים בשיטה זו על מנת להתגבר על תנאי תאורה חלשים, ליצירת אפקט מריחה והדגשת תנועה.
לעיתים ניתן להשתמש גם במפתח צמצם שונה על מנת להכניס יותר אור לתמונה, אך הדבר יכול לפגוע בעומק השדה הרצוי.
טכניקה.
החשיפה הארוכה הרצויה תלויה בתנאי תאורה סביבתיים ובעיקר נתונה לתוצאה אליה רוצה להגיע הצלם.
צילום בחשיפה ארוכה יהיה קל יותר להשיג בתנאים של תאורה נמוכה, שכן חשיפה ארוכה תעזור להשיג את כמות האור הדרושה. חשיפה ארוכה מידיי, או במהלך היום למשל, תכניס עודף אור לתמונה שתצא שרופה וחסרת פרטים. מעבר לאובייקט ה"מרוח" את יתר התמונה הצלם רוצה לתפוס בחדות ולצורך זה נדרש שימוש בחצובה.
הדגשת תנועה.
שימוש בחשיפה ארוכה מכניסה דינאמיות ותפיסה של תנועה, כך שהאובייקט המצולם מקבל אפקט מריחה. וכך, במקום לקבל אובייקט שקפא. את מידת המריחה יהיה ניתן לקבוע לפי משך הזמן בו בחרנו להשאיר את התריס פתוח. משך זמן ארוך מידיי יביא למריחה עודפת של האובייקט ולחלופין אף להיעלמותו.
צילומי לילה.
כשישנם תנאים נמוכים מאוד של תאורה, צלמים עשויים להשתמש בחשיפה ארוכה יותר של החיישן על ידי כך השארת התריס פתוח לזמן ממושך יותר. יצירת תמונה בחשיפה ארוכה בתנאים לקויים תעזור לתפיסת הטווח דינאמי מלא על גביי חיישן האור של המצלמה.
ציוד.
ניתן להשתמש בכל מצלמה המאפשרת שליטה ידנית על זמן החשיפה, צמצם ורגישות ISO. כמו כן נדרשת חצובה, ופילטר ND לצילומי חשיפה ארוכה ביום.
נורית קורן
נורית קורן (נולדה ב-24 בפברואר 1960) היא חברת הכנסת לשעבר מטעם מפלגת הליכוד, ששימשה כיו"ר הוועדה המיוחדת לפרשת היעלמותם של ילדי תימן, מזרח והבלקן.
קורות חיים.
קורן (לבית מנצורה) נולדה בשכונת מחניים בירושלים, להורים יוצאי תימן. יש לה ארבעה אחים. אביה היה פועל, נהג משאית ונהג מונית. המשפחה הייתה מסורתית וקורן עצמה למדה בבית ספר חרדי מרשת בית יעקב. בשנת 1971 עברה משפחתה לקריית ארבע, ובתיכון למדה בפנימיית גבעת וושינגטון.
בגיל 38 נרשמה ללימודי תואר ראשון במדעי החברה והרוח באוניברסיטה הפתוחה, וסיימה אותם לאחר חמש שנים, בהצטיינות. לאחר מכן סיימה תואר ראשון ושני במשפטים, מטעם הקריה האקדמית אונו ואוניברסיטת בר-אילן בהתאמה וקיבלה רישיון עריכת דין.
קורן הייתה מנהלת לשכתו של גלעד ארדן בשנים 2010–2012, בעת כהונתו כשר להגנת הסביבה. הייתה ממייסדות עמותת אחל"ה (איכות חיים לתושבי השרון) ופעילה חברתית למען אוכלוסיות חלשות ואנשים עם מוגבלות..
כחברת הכנסת.
ניסתה לרוץ לכנסת ה-18 וה-19 ברשימת הליכוד אך נבחרה למקום לא ראלי ולא נכנסה לכנסת. לקראת הבחירות לכנסת העשרים נבחרה בשלישית ברשימת הליכוד, הפעם במקום ה-28, המוקצה לנציג מחוז מישור החוף, ונכנסה לכנסת העשרים לאחר שהמפלגה קיבלה 30 מנדטים.
לאחר בחירתה לכנסת נבחרה לשמש כסגנית יו"ר הכנסת עד ל-1 ביוני 2016. שימשה כחברת הוועדה לבחירת שופטים וכמו כן כחברה בחמש ועדות כנסת נוספות. קורן פעלה למען הרכב מגוון יותר של בית המשפט העליון בדגש למינוי נשים ומזרחים מהזרם השמרני והימני. בנוסף, קורן הייתה יושבת-ראש הוועדה המיוחדת לפרשת היעלמותם של ילדי תימן, מזרח והבלקן וממובילות המאבק בכנסת. כן יזמה יזמה הקמת מאגר גנטי של דנ"א של משפחות ומאומצים בשיתוף פעולה של חברת MyHeritage, ונכון לינואר 2017 המאגר מונה למעלה מ-600 דגימות. בשנת 2017 לאחר הקמת מאגר דגימות ה-DNA, מצא יהודה קנטור את משפחתו. דגימות ה-DNA שלו נמצאו מתאימות לבני משפחה תימנית שדגימותיהם היו אף הן במאגר שהוקם, אם כי בדיעבד נתברר שנמסר לאימוץ על ידי אימו. החל מפברואר 2017 קורן היא יושבת ראש הוועדה הפרלמנטרית המיוחדת לפרשת היעלמותם של ילדי תימן מזרח והבלקן.
בנוסף קורן כיהנה כיושבת-ראש השדולה למען זכויות אנשים עם מוגבלויות, יושבת-ראש השדולה לקידום העלייה והקליטה של עולים מצרפת, יושבת-ראש השדולה להליכי גבייה הוגנים בהוצאה לפועל.
בבחירות לכנסת ה-21 שובצה במקום ה-43 ברשימת הליכוד (לאחר האיחוד עם מפלגת כולנו הוזזה למקום ה-45 בבחירות לכנסת ה-22 ו-23) ולא נכנסה לכנסת. קורן מוקמה במקום ה-44 ברשימת הליכוד לכנסת ה-24 ולא נכנסה לכנסת.
חיים אישיים.
בגיל 17 נישאה לאלי קורן, ועברה איתו להתגורר בהרצליה, שם למדה בתיכון הראשונים, עד שפרשה ממנו לאחר שהרתה. גרה בהרצליה עד היום ואם לארבעה ילדים.
ירון מזוז
ירון מזוז (נולד ב-11 ביולי 1962) הוא פוליטיקאי ישראלי, לשעבר סגן השר להגנת הסביבה וחבר הכנסת מטעם מפלגת הליכוד. עומד בראש המועצה הציבורית של מיזם מחשב לכל ילד. כמו כן כיהן כסגן שר הפנים וכסגן שר במשרד ראש הממשלה בממשלה ה-34. טרם בחירתו לכנסת שימש כמשנה לראש עיריית קריית ביאליק.
ביוגרפיה.
מזוז נולד בחיפה למשפחה של עולים מתוניסיה. אביו היה אזרח עובד צה"ל, ואמו הייתה בלנית. כשהיה בן 6 עברה משפחתו להתגורר בקריית ביאליק.
למד בישיבת בני עקיבא פרחי אהרן בקריית שמואל ובבית הספר המקצועי תו"ם בקריית אתא.
שירת בצה"ל בחיל החימוש בין השנים 1980–1983. לאחר שחרורו מהצבא נכנס לתחום העסקים והיה בעל חנויות פירות וירקות, חנויות לממכר דגים ופיצוחים ומרכולים.
בשנת 2008 התמודד בבחירות המקומיות למועצת עיריית קריית ביאליק בראש סיעה מקומית ונבחר כחבר המועצה. בבחירות המקומיות שנערכו לאחריהן בשנת 2013 נבחר שוב למועצה ומונה למשנה לראש העיר ללא שכר.
שימש כיו"ר סיעת "התנועה החברתית בקריית ביאליק", אותה הקים. כששימש במועצת העיר מטעמה, כיהן כיו"ר ועדת חזות העיר ואיכות הסביבה, וחבר בוועדה המקומית לתכנון ובנייה קריות.
לקראת הבחירות לכנסת העשרים נבחר לייצג את מחוז חיפה והצפון, בו זכה במקום הראשון בבחירות המקדימות שנערכו במפלגת הליכוד. ב-17 במרץ 2015 נבחר כחבר הכנסת. ב-15 ביוני 2015 מונה לסגן שר הפנים. בזמן כהונתו כסגן שר הפנים, הציע ח"כ מזוז לשלול אזרחות ממחבלים וכעבור זמן קצר, אימץ הקבינט המדיני החלטה דומה לפיה תישלל אזרחות ישראלית ממחבלים ובני משפחותיהם ממזרח ירושלים, וכן יוחרם רכושם.
ב-11 בינואר 2016 סיים את תפקידו כסגן שר הפנים, ומונה על ידי ראש הממשלה בנימין נתניהו לסגן שר במשרד ראש הממשלה. בתפקיד זה יזם מזוז יחד עם ח"כ אלי כהן מהלך לביטול הקנסות והריביות לרשות השידור. חובות אלו הוערכו על ידי המפרק ב-660 מיליון ש"ח, המתחלקים בין 300,000 בתי אב. כסגן-שר מונה ליו"ר המועצה הציבורית של מיזם "מחשב לכל ילד". במסגרת כהונתו, הגדיל את תקציב הפרויקט לסכום של 25 מיליון ש"ח ואף צירף 250 ילדי פנימיות יום למעגל של מקבלי המחשבים.
ב-2 באוגוסט 2016 מונה לסגן השר להגנת הסביבה, וכחלק מסמכויותיו, היה אחראי על נושא הזיהום במפרץ חיפה ועל ריקון מיכל האמוניה שהיה קיים במפרץ. מזוז עמד בראש התוכנית "חוף נקי" של המשרד להגנת הסביבה, במסגרתה שילש המשרד את הסכום המתוקצב לתוכנית ל-8.6 מיליון ש"ח.
במרץ 2016 התראיין מזוז לתוכניתו של רפי רשף אודות הביקור שערך בביתו של אופק בוכריס וסיפר כי חיזק את בוכריס ורעייתו. ראיון זה הופסק על ידי מזוז אחרי זמן קצר. לאחר מכן התברר שבוכריס כלל לא שהה בבית בזמן הביקור.
בשנת 2017, במסגרת המיזם "100 ימים של שקיפות" עקבו אחר יום שגרתי בחייו של ירון מזוז כסגן שר. במהלך היום לא הגיע למשרדו ונמצא כי לא עסק בפעילות כלשהי הקשורה לעבודתו. מזוז טען בתגובה כי מדובר במצג שווא.
בינואר 2019, לקראת הפריימריז של הליכוד לפני הבחירות לכנסת ה-21, שיתף מזוז את אלאור אזריה בסרטון הקורא לתמוך בו. בסופו של דבר, מזוז הוצב במקום ה-48 ברשימת הליכוד ולא נכנס לכנסת.
כיום מזוז מכהן כיועצו של יו"ר ההסתדרות ארנון בר דוד.
חיים אישיים.
מזוז נשוי ליפה ואב לשלושה. בנו עידן, חבר הסיעה שהקים מזוז במועצת עיריית קריית ביאליק, מונה במרץ 2018 לאחד ממשני ראש העיר קריית ביאליק.
חיים רבינוביץ
רבי חיים שלום טוביה רבינוביץ מטֶלז (נודע בכינויו: ר' חיים טֶלזֶר =יידיש: מטלז); י"ח בשבט ה'תר"כ, 11 בפברואר 1860, לוקניק - ח' בחשוון תרצ"א, 30 באוקטובר 1930, קובנה) היה רב וראש ישיבה ליטאי, רבה של מייסוד, ראש ישיבת כנסת בית יצחק בסלובודקה וראש ישיבת טלז. ממעצבי דמותה של הישיבה הליטאית.
ביוגרפיה.
נולד לשמואל ולאה רבינוביץ בלוקניק, ונקרא על שם סב אמו, הרב שלום טוביה, רבה של שוונציאן בהיותו בגיל בר מצווה נשלח לשקודוויל (שקוד) ללמוד אצל רבי אליהו ברוך קמאי שכיהן אז כרב העיירה. בגיל 15 נסע לעיר קובנה והתקבל ללימודים ב"קלויז נבייזר" הנודע בעיר, והיה מקורב לרבה של העיר, רבי יצחק אלחנן ספקטור. נישא לחנה יודלביץ בת ר' שלמה וייסקופף מסלנט. לאחר נישואיו למד באיישישוק ותקופה קצרה בביאליסטוק לצדו של רבי מאיר שמחה הכהן.
בתרנ"ט התמנה כראש ישיבה בישיבת כנסת בית יצחק בסלובודקה לצדו של רבי אברהם אהרן בורשטיין, לאחר תקופה עזב את סלובודקה לטובת רבנות העיירה מייסוד (מיאשאד) על שמה נקרא בעולם הישיבות באותה תקופה: ר' חיים מיאשאדער, אך לאחר זמן קצר חזר למשרתו בסלובודקה בה כיהן כשש שנים. בשנת תר"ס נפטרה אשתו הראשונה והשאירה אחריה שתי בנות ובן. בתרס"ה לאחר עזיבתו של רבי שמעון שקופ את ישיבת טלז לטובת רבנות העיירה מאלטש, התמנה רבי חיים רבינוביץ במקומו לעמוד בראשות הישיבה תחת הנהלתו של רבי אליעזר גורדון. מתלמידיו בסלובודקה שעברו עמו לישיבת טלז, נמנה יחזקאל סרנא, לימים חתנו של רבי משה מרדכי אפשטיין ויורשו בראשות ישיבת "כנסת ישראל" בחברון, ומאוחר יותר בירושלים. כראש ישיבת טלז התפרסם רבי חיים רבינוביץ בעולם התורני, והוא מוכר על שמה בכינויו "ר' חיים טֶלְזֶר".