מפרצונים נוצרים על ידי שחיקה מעריכית, המתרחשת כאשר סלעים רכים יותר נשחקים מהר יותר מאשר סלעים קשים יותר המקיפים אותם. הסלעים הרכים נשחקים עוד יותר ומותירים את שלד הסלעים הקשים כקיר עגול עם כניסה צרה, הנקרא מפרץ.
אליזבת בורן
אליזבת בורן (בצרפתית: Élisabeth Borne; נולדה ב-18 באפריל 1961) היא ראש ממשלת צרפת החל מ-16 במאי 2022. קודם לכן כיהנה כשרה בממשלות צרפת. היא חברת מפלגת הרפובליקה בתנועה!.
ביוגרפיה.
נולדה ב-18 באפריל 1961 בפריז לז'וזף בורנשטיין ומרגריט לססנה, רוקחת צרפתייה מנורמנדי. אביה היה יהודי פולני ניצול השואה, שמשפחתו נמלטה מהנאצים בשנת 1939 לצרפת. במלחמת העולם השנייה היה אביה חלק מתנועת הרזיסטנס הצרפתית, גורש למחנה ההשמדה אושוויץ בשנת 1944 ושרד את צעדת המוות. בשנת 1950 קיבל אזרחות צרפתית. הוריה של בורן ניהלו מעבדה רפואית. התייתמה מאביה בשנת 1972.
בורן בעלת תארים בהנדסה אזרחית ובמנהל עסקים. בשנים 2008–2013 הייתה מנהלת התכנון העירוני בעיריית פריז. ב-2013 מונתה לפרפקט של קומונת ויין וחבל פואטו-שראנט, האישה הראשונה בתפקיד זה.
בשנים 2014–2015 שימשה כמזכירתה של שרת האקולוגיה סגולן רויאל. בשנים 2015–2017 הייתה מנכ"לית RATP, החברה שמנהלת את המטרו ואת התחבורה הפנימית בפריז ובפריפריה הקרובה שלה.
בורן הייתה חברת המפלגה הסוציאליסטית הצרפתית, ובהמשך הצטרפה למפלגת הרפובליקה בתנועה!. בשנים 2017–2019 כיהנה כשרת התחבורה בממשלתו של אדואר פיליפ. בתפקיד זה התמודדה עם שביתה ממושכת של עובדי SNCF, חברת הרכבות של צרפת. בשנים 2019–2020 כיהנה כשרת האקולוגיה בממשלתו של פיליפ. בשנת 2020 מונתה לשרת העבודה בממשלתו של ז'אן קסטקס. במהלך כהונתה ירד שיעור האבטלה בצרפת.
ב-16 במאי 2022 מונתה על ידי נשיא צרפת, עמנואל מקרון, לראש ממשלת צרפת. היא האישה השנייה בהיסטוריה של צרפת בתפקיד זה, לאחר אדית קרסון.
אליצור שומרון
אליצור מועצה אזורית שומרון היא קבוצת כדורסל ישראלית מיהודה ושומרון, המיצגת את המועצה האזורית שומרון וצפויה להתמודד בליגה הלאומית החל מעונת 2022/2023.
היסטוריה.
הקבוצה הוקמה בעשור השני של שנות האלפים כקבוצת ליגה של יישובי המועצה האזורית שומרון ושיחקה בליגות הנמוכות.
בעונת 2019/20 עלתה הקבוצה לראשונה בתולדותיה לליגה הארצית, לאחר שהעונה נעצרה בעקבות מגפת הקורונה והקבוצה הייתה במקום הראשון במאזן של 15 ניצחונות והפסד בודד.
עם עלייתה לליגה הארצית שובצה הקבוצה במחוז הצפוני, ובעונת הבכורה בליגה הארצית סיימה במקום החמישי, במאזן של 15 ניצחונות ותשעה הפסדים. בעונה זו לא התקיים פלייאוף עקב מגפת הקורונה.
בעונתה השנייה של הקבוצה בליגה הוחתמו מספר שחקנים בולטים, בהם תומר בר אבן, שון לבנובסקי, אלחי מנצבך וצאלי ניומן. במהלך עונה זו הייתה הקבוצה בחלק העליון של הטבלה לאורך כל שלבי העונה ובמחזור הסיום גברה על יריבתה לצמרת הפועל צפת-גליל ועלתה למקום הראשון המבטיח את יתרון הביתיות בכל שלבי הפלייאוף. בסדרת רבע הגמר ניצחה הקבוצה את המסיימת שמינית הפועל עמק חפר 2–1 לאחר צמד ניצחונות במשחקי הבית 75–72 ו-88–72 והפסד במשחק החוץ 77–85. בשלב חצי הגמר פגשה הקבוצה את הפועל עכו/מטה אשר וגם בסדרה זו ניצחה 2–1 לאחר ניצחונות במשחקי הבית 88–68 ו-71–56 והפסד 69–79 במשחק החוץ. בסדרת הגמר פגשה הקבוצה את סגניתה מהעונה הסדירה, הפועל בני כפר סבא, וגם בסדרה זו ניצחה 2–1, 68–61 ו-88–78 במשחקי הבית אל מול הפסד 57–77 במשחק החוץ. לאחר הניצחון בסדרת הגמר העפילה הקבוצה לראשונה בתולדותיה לליגה הלאומית.
עד עליית הקבוצה לליגה הלאומית אירחה את משחקיה באולם הספורט בכפר תפוח.
לקראת עונת 2022/23 מינתה הקבוצה את דרור כהן למאמנה.
מחלקת נוער.
הקבוצה מפעילה 11 קבוצות נוער וילדים כאשר קבוצת הנוער הבכירה של המועדון משחק בליגה המחוזית (הליגה הרביעית).
תארים.
2021/22
2019/20
RISC-V
RISC-V (מבוטא בעבריתː ריסק-5) הוא תקן פתוח המגדיר תצורת סט פקודות (ISA) עבור מעבד, על פי העקרונות של "סט פקודות מצומצם" (RISC).
RISC-V כולל תצורת סט פקודות עבוד מעבד בן 32 ביטים, 64 ביטים ו-128 ביטים. כמו כן הוא כלל הרחבות עבור עיבוד מתמטי, פעולות אטומיות, חישובים עם נקודה צפה וחישובים עם נקודה צפה בדיוק כפול.
היסטוריה.
תכנון ופיתוח של מעבד דורש ידע והתמחות בתחום התכנון הספרתי, טכנולוגית מהדרים ומערכות הפעלה. חלק מחברות שתכנונו תצורת סט פקודות עבור מעבדים, כגון אינטל, יצרו ומכרו את מעבדים בעצמם על בסיס הטכנולוגיה שפיתחו. חברות אחרות, כגון ARM ו-MIPS טכנולוגיות , התבססו על מודל עסקי של מכירת רישיון לשימוש בקניין הרוחני שפיתחו לחברות המפתחות SOC, תוך התחייבות הלקוחות לשמור על סודיות ובכפוף לתשלום תמלוגים.
בשנת 1981 נבנה לצרכים מחקריים המעבד הראשון שנקרא RISC באוניברסיטת ברקלי וזכה לשם RISC-I. לאחר מכן נבנה RISC-II. במשך שנות ה-80 של המאה העשרים פותחו גרסאות נוספות שנקראו SOAR ו-SPUR. בשנת 2010 קבוצה באוניברסיטת ברקלי פיתחה מעבד RISC והיא כינתה אותו RISC-V כהמשך לארבעה דגמי ה-RISC שפותחו בעבר.
בשנת 2015 הוקמה קרן RISC-V כארגון ללא כוונות רווח שמטרתו, ליצור קהילת קוד פתוח על בסיס סט תצורת הפקודות של RISC̠-V, כך שיוכל להיות משולב במוצרי חומרה או לשמש למחקר אקדמי ללא תשלום תמלוגים. מפתחי RISC-V העבירו את הזכויות על תצורת סט הפקודות שפיתחו לקרן.
בשנת 2020 עבר הארגון מארצות הברית לשווייץ ושינה את שמו לארגון RISC-V הבינלאומי. המעבר בוצע שגלל חשש ששינויים בתקנות הסחר בארצות הברית יפגעו בפעולת הארגון.
היום הבינלאומי נגד הומופוביה, טרנספוביה וביפוביה
מיכל אלברשטין
מיכל אלברשטין (נולדה ב־9 בינואר 1969) היא פרופסור מן המניין בפקולטה למשפטים באוניברסיטת בר־אילן, מומחית ביישוב סכסוכים ומחשבה ביקורתית על המשפט. נבחרה כדקנית הפקולטה למשפטים החל מאוקטובר 2022, ניהלה מרכז מחקר בנושא Judicial Conflict Resolution הנתמך במענק ERC מטעם האיחוד האירופי, זוכת פרס פתאל לחקר המשפט (2017) וזוכת פרס הוקרה לחוקרים בעלי הישגים יוצאי דופן באוניברסיטת בר-אילן (2016).
ביוגרפיה.
אלברשטין נולדה בתל אביב. למדה בתיכון צייטלין. לאחר שירותה בצה"ל סיימה תואר ראשון במשפטים ופילוסופיה באוניברסיטת תל אביב בהצטיינות, ותואר שני ושלישי במשפטים באוניברסיטת הרווארד. עבודת הדוקטור, שכתבה בהנחייתו של פרופ' דאנקן קנדי, עסקה בהשפעת הפרגמטיזם האמריקני על זרמים שונים בחשיבה המשפטית ועל הקמת התנועה ליישוב סכסוכים בדרכים חלופיות (ADR).
אלברשטין היא חברת סגל בפקולטה למשפטים באוניברסיטת בר־אילן משנת 2000 ופרופסור מן המניין משנת 2015. כיהנה כראשת התוכנית ניהול ויישוב סכסוכים ומשא ומתן ביחידה ללימודים בין-תחומיים באוניברסיטת בר־אילן (2011-2015), וכמנהלת האקדמית של מערך הקליניקות המשפטיות בפקולטה למשפטים (2019-2022), וביניהן הקליניקה ליישוב סכסוכים שאותה הקימה בשנת 2002. והיא עומדת בראשה. היא חברה בסנט האוניברסיטה ובוועדה המרכזת, והייתה חברה בוועדת המינויים. בשנים 2015–2018 כיהנה כנציבה למניעת הטרדות מיניות באוניברסיטת בר־אילן, ובשנים 2018–2022 כממונה האקדמית של פרויקט "תקווה ישראלית" מטעם המועצה להשכלה גבוהה בשיתוף בית נשיא המדינה.
בשנים 2016–2020 הובילה מרכז מחקר בנושא Judicial Conflict Resolution, אשר נתמך במענק ERC מטעם האיחוד האירופי. המרכז, שהתמקד בבחינה השוואתית של תפקידי שופטים בעידן "המשפט הנמוג", זכה גם במענק Proof of Concept ליישם מסקנות מדיניות ולפיתוח מערכת המלצות מבוססת למידת מכונה לקידום של יישוב סכסוכים ומניעתם.
אלברשטין הוזמנה ללמד בבתי ספר למשפטים רבים בעולם, וביניהן פורדהאם וקרדוזו בניו יורק, שלוחת אוניברסיטת מונאש באיטליה, והיידלברג שבגרמניה. היא התארחה גם ב־European University Institute (EUI), ביוניברסיטי קולג' דבלין (UCD), באוניברסיטת דרקסל ועוד.
ספרים ומאמרים פרי עטה.
אלברשטין כתבה מאמרים וחיברה מספר ספרים ביניהם הספר "תורת הגישור" בהוצאת מאגנס ואוניברסיטת חיפה (2008) אשר עוסק בשורשים האינטלקטואלים של העיסוק ביישוב סכסוכים בתחום המשפט. הספר "צדק אלטרנטיבי" בהוצאת מודן (2015) עסק בעקרונות מארגנים משותפים לתנועות אלטרנטיביות שונות למשפט. הספר "Pragmatism and Law :From Philosophy to Dispute Resolution" (2002) אשר עוסק בשורשים האינטלקטואליים של תנועת ה־ADR בארצות הברית והספר בעריכתה "בסימן טראומה" בהוצאת הקיבוץ המאוחד (2016) אשר עוסק בטראומה קולקטיבית וזיכרון ובחברה הישראלית.
משפחתה.
אלברשטין מתגוררת בתל אביב. היא נשואה לפרופסור נדב דוידוביץ' ולהם שלושה ילדים ושני נכדים.
היום הבין-לאומי נגד הומופוביה
ז'אן-אטיין ליוטאר
ז'אן-אטיין ליוטאר (Jean-Étienne Liotard; 22 בדצמבר 1702, ז'נבה, הרפובליקה של ז'נבה – 12 ביוני 1789, ז'נבה) היה צייר וסוחר ביצירות אמנות. נודע בדיוקנאות הפסטל שלו.
קורות חייו ופועלו.