במהלך שנת 2020 המשיכה חריש להתרחב בצעדים מהירים – באפריל 2020, פורסם כי נבנים בשכונת הפרחים שני בתי ספר חדשים, הראשון יתפקד כבית ספר יסודי ממלכתי והשני יהיה בית ספר יסודי ממלכתי דתי. במאי, פורסם כי שכונת מעו"ף, שתשמש גם כמרכז העסקים הראשי של חריש, לקראת אכלוס. השכונה תכיל בין היתר מתחם משרדים, מבני תעשייה, בית עירייה חדש ומסוף תחבורה ציבורית שייתן מענה למזרח חריש. ביולי, הגישה הוועדה הגאוגרפית חיפה את המלצותיה למשרד הפנים, באשר להרחבת גבולות השיפוט של חריש, כדי לאפשר את המשך פיתוחה והפיכתה לעיר של כ־100,000 תושבים. הוועדה המליצה על תוספת של 3,282 דונם, המהווים גידול של כ-46% בשטח השיפוט של חריש. בנובמבר, פורסם כי הסתיים שלב התכנון של הפארק העירוני של חריש. על פי התכנון הפארק ישתרע על שטח של כ-200 דונם ולאורך כ-1,500 מטרים. הפארק יוקם בצמוד לכביש 6 הנושק למערב היישוב. חודש לאחר מכן הופקדה תוכנית "רובע חריש דרום". במסגרת התוכנית יבנו כ־1,650 יחידות דיור וכ-332 אלף מ"ר של שטחי תעסוקה ומסחר. השכונה תחבור לכביש 611 שצפוי לחבר את חריש לכביש 574 ובעתיד אולי גם לכביש 6.
במאי 2022 הכריזה שרת הפנים איילת שקד כי חריש מקבלת מעמד של עיר.
תחבורה.
חריש נמצאת ממזרח לכביש 6, לא רחוק ממחלף עירון שבו פוגש כביש 6 את כביש 65, אך הגישה מחריש לעורקי תחבורה אלה ארוכה יחסית, דרך כביש 6353 וכביש 574.
בסמוך לכניסה ליישוב צפויה להיבנות תחנת הרכבת חריש על מסילת מנשה, שהיא מסילת רכבת המקשרת את המסילה המזרחית החדשה אל מסילת העמק. התחנה צפויה להיפתח בעשור השלישי של המאה ה-21.
מערבית לחריש נמצא מחלף משמר הגבול, היכן שהיה בעבר צומת משמר הגבול וקטע הכביש שבין הצומת לכיכר בכביש 574. המחלף נחנך בפברואר 2022, כשבמסגרת הפרויקט הוקם גשר מעל כביש 65.
בתכנון ובנייה.
כניסה דרומית לעיר.
פרויקט הכניסה הדרומית לחריש (כביש 611) עבר לשלב התכנון המפורט. הכניסה הנוספת המתוכננת מדרום תפחית באופן משמעותי את עומסי התנועה בתוך חריש, בעיקר בשדרות דרך ארץ, ובדרך הגישה הצפונית לחריש. הכביש צפוי להיפתח ב-2027.
מסופי תחבורה ציבורית.
עיריית חריש מקדמת בניית מסופי תחבורה ציבורית בחריש. המסוף הראשון, אשר מוקם בכניסה לחריש ובסמוך לקניון המרכזי, צפוי להיפתח בשנת 2022.
תעסוקה.
בסביבתה של חריש נמצאים מספר אזורי תעסוקה, המספקים מקומות עבודה רבים. המרכזיים שבהם הם פארק תעשייה קיסריה, אזור התעשייה שח"ק, אזור התעשייה חדרה ופארק תעשיות עמק חפר. במסגרת ההתרחבות דרומה, הופקדה בוועדה לתכנון ובנייה התב"ע (תוכנית בינוי עיר) של השכונה העתידית "חריש דרום", תוכנית בה מתוכננים לקום שטחי מסחר ותעסוקה גדולים.
אוכלוסייה.
באוקטובר 2018 הגיע מספר התושבים בחריש ל-10,000 ובסוף 2020 מנתה אוכלוסיית חריש כ-19,600 תושבים.
קצרין
קַצְרִין היא מועצה מקומית במחוז הצפון בישראל, הממוקמת במרכזה של רמת הגולן, בגובה של 300 מטר (היישוב) עד 370 מטר (אזור תעשייה) מעל פני הים. שטח השיפוט של קצרין הוא 12,214 דונם. מדרומה של קצרין נמצאת שמורת יער יהודיה.
חוקרים משערים כי מקור השם "קצרין" הוא ביישוב קיסרין שהתקיים בתקופת התלמוד ברמת הגולן. שם היישוב נשתמר בכפר ערבי שהיה מצפון לקצרין, בתחומי פארק קצרין העתיקה.
היסטוריה.
ההחלטה להקים עיר בגולן התקבלה על ידי ממשלתה של גולדה מאיר בשנת 1973.
קצרין הוקמה בשנת 1977 על ידי גרעין שהתארגן בשנת 1975 בעידודו וביוזמתו של ועד יישובי הגולן. קצרין נחנכה ב-24 בינואר 1978, והוכרזה כמועצה מקומית בשנת 1979.
בין שנת 1980 לשנת 2013, ראש המועצה היה סמי בר לב.
ב-2016 אושרה במקום תוכנית להקמת כ-1,640 דירות חדשות.
במאי 2018 פורסם כי השכונות הוותיקות יעברו שיפוץ וחידוש, בין היתר יסללו שבילים מחדש, יותקנו תשתיות חדישות ויוקמו גינות קטנות, עלות הפרויקט צפויה להסתכם בכ-20 מיליון שקלים.
בישיבת ממשלה של ממשלת ישראל השלושים ושש בדצמבר 2021 הוחלט על תכונית לעידוד "התוכנית לעידוד צמיחה דמוגרפית ביישובי מועצה אזורית גולן וקצרין לשנים 2022–2025 להרחבת קצרין, בישיבה שווקו כ-2,500 יחידות דיור חדשות ברחבי קצרין. בתוכנית פורט רבות על קצרין, שם נקבע כי משרד הבינוי והשיכון יקצה 10 מיליון שקלים לצורך הקמת מוסדות ציבור ברבעים 12 ו-14. כמו כן, בתוכנית הוחלט על פינוי השוק העירוני ועל הקמת כיתות לימוד ומוסדות חינוך בקצרין.
אוכלוסייה.
בקצרין אוכלוסייה מגוונת של יוצאי קיבוצים ועיירות פיתוח, וותיקים ועולים, חילוניים, דתיים וקהילות חב"ד. יותר משליש מאוכלוסיית קצרין הם יוצאי ברית המועצות לשעבר וצאצאיהם.
חינוך ותעסוקה.
מכללת אוהלו, מכללה אקדמית להכשרת מורים (בפרט לחינוך גופני), עברה לקצרין מכנרת ב-1998.למכללת אוהלו בקצרין ישנה שלוחה לבית הספר למקצועות היין. בשנת 2001 הצטרף לקהילה הדתית גרעין מורים בשם אפיקי גולן והקים את בית הספר הממלכתי דתי בדרכי נעם, בנוסף קיים בית הספר הממלכתי גמלא.
בתי הספר התיכוניים בקצרין הם בית הספר הממלכתי בית הספר התיכון "נופי גולן" ואולפנה דתית לבנות הגולן - אולפנת קצרין - הגולן. בקצרין אף הוקמה מכינה קדם צבאית מכינת "תמיר" עבור צעירים דתיים לאומיים מרחבי הארץ, העומדים לקראת גיוס לצה״ל במכינה ישנה גם תוכנית כולל לבוגרי צבא. ב-2021 הועברה הישיבה הגבוהה קשת לקצרין, שבה לומדים תלמידים לפני ואחרי השירות הצבאי
בקרבת קצרין נמצא אזור התעשייה קצרין ובו מפעלים רבים ובהם יקב רמת הגולן, מפעל מי עדן וכן מחלבות רמת הגולן. בקצרין ישנו בית בד "בית הבד של הגולן".
אתרים בעלי חשיבות.
מוזיאון עתיקות הגולן.
המוזיאון הוקם במטרה לרכז במבנהו את העתיקות שהתגלו ברחבי הגולן במהלך חפירות הארכאולוגיות באזור וללוות את הממצאים בהסברים ובמופעים אור קוליים. במוזיאון ממצאים שונים שהתגלו בגמלא וחיזיון אורקולי המתאר את שלבי המרד, המצור והקרבות עד הסוף המר. בתצוגת המוזיאון ציורים והסברים מהתקופה הפרהיסטורית, מצבור של עצמות בעלי חיים שונים מקוניטרה, שחזור בית טיפוסי מהתקופה הכלכוליתית ודגם של גלגל רפאים. בגן המוזיאון דולמן שהועבר מהשטח ונבנה מחדש במדויק.
בית הכנסת העתיק בקצרין.
בית כנסת מהתקופה הביזנטית נמצא מזרחית ליישוב והוא שוחזר חלקית. לידו שוחזר חלק מהכפר היהודי שהיה במקום. בית הכנסת השתמר היטב ונערכים בו לעיתים טקסים דתיים.
בית הכנסת הוא שריד לתקופה שבה היו בגולן בתי כנסת רבים והוא מדגים את עושר ההתיישבות היהודית באותה תקופה. לבניין היו שתי קומות. בחלקו הדרומי, לכיוון ירושלים, הייתה הבימה. לידה נמצא חדרון קטן, שאולי שימש כגניזה. לאורך הקירות היו שתי שורות של ספסלי אבן. בקיר המערבי יש חריטה של מנורה בת חמישה קנים.
גן מיקולוב.
בקצרין הוקם גן מיוחד בשם גן מיקולוב. מטרת הגן היא לתת מקום של כבוד לברית שנכרתה בין רשויות שני המקומות בשל הסגנון הזהה שביניהן מבחינת אוכלוסייה, תעסוקה ועוד.
תכנון היישוב.
המועצה המקומית קצרין היא יוצאת דופן בכך שתוכננה מראש. הושקעה מחשבה בתכנון מערכות התשתית של היישוב עוד בטרם שהחלה בנייתו של היישוב. תוכנית האב של היישוב כוללת בניית שמונה רבעים, כאשר בכל רובע ישנה הפרדה בין כבישים לרכב לבין מסלולים להולכי רגל. כל רובע מוקף בכביש היקפי, שלצדדיו גינון. במרכז כל רובע עוברת טיילת מרכזית מרוצפת המיועדת להולכי רגל בלבד.
כל מערכות התשתית מוסתרות מתחת לפני הקרקע (לרבות קווי הטלפון והחשמל).
במקור, תוכנן היישוב להיראות כפרפר - כאשר המרכזים המסחריים והכביש הראשי עוברים במרכז.
כיום ניתן לראות רק את ה"כנף" השמאלית של "הפרפר". הכנף הימנית לא נבנתה לבסוף בגלל הפיכת השטח המיועד לה לשטח אש.
ראשי מועצה.
קצרין הוכרזה כמועצה מקומית בשנת 1979 וראשי הרשויות מאז הם:
קריית ארבע
קִרְיַת אַרְבַּע היא התנחלות במעמד של מועצה מקומית בהרי יהודה, השוכנת בצמוד לעיר חברון בצידה המזרחי. זוהי ההתנחלות הגבוהה ביותר, בגובה של כ-1,008 מטר מעל פני הים. קריית ארבע משמשת כמרכז עירוני ליישובים הישראלים באזור, ובה נציגויות של מספר רשויות ומועצה דתית.
שם העיר.
השם קריית ארבע מופיע בפרק כ"ג בספר בראשית: "וַתָּמָת שָׂרָה בְּקִרְיַת אַרְבַּע הִוא חֶבְרוֹן...". בספר יהושע חברון נקראת קריית ארבע על שם הענק ארבע: "וְשֵׁם חֶבְרוֹן לְפָנִים קִרְיַת אַרְבַּע, הָאָדָם הַגָּדוֹל בָּעֲנָקִים הוּא" (ספר יהושע, יד טו). קריית ארבע נמנית בין שלוש עשרה ערי הכהנים, המתוארות בספר יהושע, פרק כא, יג-כא. יש הסוברים שמשמעות השם היא קריה שבה ארבעה רבעים.
תולדות היישוב.
בערב ליל הסדר תשכ"ח (ב-11 באפריל 1968) שכרה קבוצת יהודים את מלון "פארק" הערבי בחברון במטרה לחגוג בו את ה"סדר". היהודים שהו במלון גם לאחר הפסח. חודש וחצי לאחר מכן, ב-21 במאי אותה שנה הועברו היהודים להתיישב בממשל הצבאי בחברון בטיעון של שיקולים ביטחוניים. ביוני 1970 פורסמו מודעות בעיתונים של אישים שונים הקוראים להקים את הקריה באופן מיידי. בין החותמים היו הסופרים משה שמיר, יצחק שלו, ע. הלל, רבקה מרים ואורי צבי גרינברג וכן אקדמאים רבים, בהם הפרופסורים יוחנן אהרוני, מנחם אלון, מרסל אליקים, יהודה אליצור, חיים זאב הירשברג, חיים חנני, ישראל תא-שמע, אהרן הראל-פיש, יובל נאמן ואברהם שליט. באותה שנה החלו עבודות אינטנסיביות להקמתה של קריית ארבע. ב-19 באוגוסט 1971, לאחר מאבקים רבים וקשים הוציא הממשל הצבאי צו 561 שעל פיו הוקמה קריית ארבע כ"ועד מקומי". הוועד נקרא "מינהלת קריית ארבע" ויושב ראש שלה מונה מטעם משרד הפנים.