קבוצת התעשייה האווירית צ'נגדו (Chengdu Aircraft Industry Group) היא קונצרן תעופה של הרפובליקה העממית של סין המייצרת חלקי מטוסים, ומעצבת ומייצרת מטוסי קרב. הקבוצה נוסדה בשנת 1958 בעיר צ'נגדו על מנת שתהיה ספק של כלי טיס עבור הצבא הסיני. בין היתר היא אחראית ליצור מטוס החמקן J-20.
בצ'נגדו תכננו ומייצרים את מטוס הקרב צ'נגדו J-10, המטוס מיוצר בשני דגמים - דגם J-10A החד מושבי שמתפקד כמטוס רב משימתי ודגם J-10B הדו מושבי המשמש בין היתר כמטוס אימונים, תקיפה קרקעית ולוחמה אלקטרונית. בנוסף, מייצרים את מטוס הקרב הסילוני JF-17 שפותח במשותף על ידי סין ופקיסטן.
הקבוצה מייצרת ויצרה בעברה חלקי מטוסים עבור המקדונל דאגלס MD-80 וה-בואינג 757.
פרס כץ
פרס כץ הוא פרס המיועד לאישים ומוסדות העוסקים ביישום והפעלת ההלכה בחיים המודרניים, ביצירות שבכתב ובמפעלים מעשיים. גובה הפרס 25,000 דולר.
הפרס מוענק בישראל החל משנת 1975 מטעם קרן משפחת כץ ממקסיקו. בראש הקרן עמד מרקוס דוד כץ עד לפטירתו ב 27 ביולי 2016.
בין הזוכים במהלך השנים:
סטיגימולוך
ולאיה
בלאד אל-שאם
צפווים
צפאווים
טופקפי
תימאר
עמנואל קזקביץ
עמנואל קאזאקעוויטש
עושים היסטוריה
עושים היסטוריה היא רשת פודקאסטים ישראלית, העוסקת בין השאר בנושאי היסטוריה, פוליטיקה, רפואה וזוגיות.
הרשת החלה מפודקאסט בשם "עושים היסטוריה", שהחל לשדר משנת 2007, בעריכה והגשה של רן לוי. הפודקאסט הפך לאחד הפודקאסטים הפופולריים ביותר בישראל, ובשנת 2015 נוסדה סביבו חברת פודקאסט ישראל מדיה בע"מ, והמיזם הפך לרשת הפודקאסטים הגדולה בישראל.
היסטוריה.
הפודקאסט "עושים היסטוריה" החל את פעילותו בשנת 2007 בעריכה והגשה של רן לוי.
במשך מספר שנים פעל הפודקאסט בפני עצמו, וללא הכנסות משמעותיות. כל אחד מפרקי הפודקאסט עוסק בנושא אחד מתוך מגוון רחב של תחומים, ובהם פיזיקה, אסטרונומיה, פסיכולוגיה, רפואה, מדע בדיוני ועוד. בחלק מהפרקים שזורים לעיתים סיפורים ואנקדוטות משעשעות והומור. במאה התוכניות הראשונות נערך מדי עשרה פרקים פרק מיוחד שהוקדש למדע בדיוני. באות הפתיחה והסיום של התוכנית נשמעים ציטוטים קבועים - בפתיחה מושמע מרטי מקפליי מהסרט בחזרה לעתיד, כשהוא נדהם מבניית מכונת מסע בזמן כמו גם הקלטתו של ניל ארמסטרונג כאשר נחת על הירח במשימה אפולו 11 "כאן עמק השלווה (מקום הנחיתה), העיט (כלי הנחיתה) נחת" (במקור באנגלית), ובסיום נשמעת הדמות המצוירת הומר סימפסון כשהוא אומר ש"בבית הזה מצייתים לחוקי התרמודינמיקה" (נלקח מ"משפחת סימפסון", עונה 6 פרק 21), בתגובה לכך שליסה בנתה בעצמה מכונת תנועה מתמדת).
בתחילת דרכה הייתה התוכנית משודרת מדי שבוע, אך לאחר כמה פרקים עברה לשידור מדי שבועיים, ואחרי פרק זמן ממושך יותר עברה לשידור בתדירות של פעם בשלושה שבועות. לאחר הצלחת קמפיין מימון המונים ב-2014 חזרה התוכנית לתדירות של פעם בשבועיים. פרקי התוכנית זמינים להורדה גם באתר iCast, אם כי החל מפרק 144 (יולי 2014) ברירת המחדל לאחסון הפרקים היא מספק אחסון חלופי, וקיימות גם אפליקציות לסמרטפונים.
מדי פעם יש בסוף התוכנית פינה שנקראה "שאלת עושים היסטוריה", שבה שואל לוי את המאזינים שאלה על סיפורים מחייהם או על תחומי עניין, ובפרק שלאחר מכן מקריא חלק מהתשובות שמאזינים ענו בדף הפייסבוק של הפודקסאט.
על פי נתוני החברה, בשנת 2018 חצתה התוכנית את הרף של 10 מיליון האזנות, לתוכנית יש כ-90,000 מאזינים קבועים.
מאז התרחבות הרשת סביב הפודקאסט המקורי, מעלה לוי פרק חדש של ההסכת מדי שבוע, ומדי פעם מעלה פרקים ישנים מהארכיון, שלא היה אפשר לשמעם. לכבוד פרק 300 של הפודקאסט, רן לוי כתב והקליט מחדש את הפרק השני של עושים היסטוריה, על זרם חילופין וזרם ישר, שהיה הפרק המואזן ביותר בתולדות התוכנית, אך במשך מספר שנים הוא היה בארכיון ולא היה אפשר לשמעו. לוי אמר בפרק שהוא עשה זאת מפני איכות ההקלטה והכתיבה, ושזה היה מעשה חד פעמי.
רשת פודקאסטים.
בעקבות קמפיין מימון ההמונים עבר לוי לעבוד על הפקת הפודקאסט במשרה מלאה. בשנת 2015 הקימו לוי ושותפו העסקי דני טימור חברה בשם פודקאסט ישראל מדיה בע״מ".
החל משלב זה, החלה החברה להפיק פודקאסטים בנושאים נוספים, ביניהם: עושים עסקים, עושים תנ"ך, עושים טיול, עושים שיווק, עושים רפואה ועושים פוליטיקה.
לפי סקר המאזינים שנערך בשנת 2018, הפודקאסט הפופולרי ביותר ברשת היה "עושים היסטוריה" בהגשת רן לוי, לאחריו "עושים פוליטיקה" בהגשת דפנה ליאל, ולאחר מכן "עושים רפואה" בהגשת ד"ר יובל בלוך ועידן כהן. לפי סקר המאזינים שנערך בשנת 2019, הפודקאסט הפופולרי ביותר הוא "עושים היסטוריה", ולאחריו "התשובה" בהגשת דורון פישלר. התוצאה הזו חזרה על עצמה גם בסקרי המאזינים של 2020 ושל 2021.
לרשת עושים היסטוריה ישנה אפליקציה ייעודית שמתאימה למכשירים שנתמכים על ידי אנדרואיד, וניתנת להורדה מחנות ה-Google Play. בשנת 2018 התפרסמה אפליקציה חדשה ומעודכנת, והאפליקציה הישנה ירדה מהחנות. בשלהי 2020 החלה סלקום באופן בלעדי לשדר את הפודקאסטים של הרשת לכלל מנוייה בסלקום tv.
במאי 2020 החליטה הרשת בצעד חריג להוציא את מרבית התוכן שלה מהאזנה בספוטיפיי, אפליקציית השמע המובילה בישראל, מתוך חשש שהישענות יתר על מאזינים מספוטיפיי תפגע במודל העסקי של הרשת. במרץ 2022 הרשת החזירה את הפרקים שהוסרו אל ספוטיפיי.
צבי טלמון
צבי טלמון (במקור: מונסון או מונזון, 9 בדצמבר 1922 – 6 בדצמבר 2012) היה מלחין ומנצח מקהלות ישראלי, שעסק בעיקר בתחום המוזיקה הליטורגית היהודית.
ביוגרפיה.
טלמון נולד בעיר העתיקה בירושלים בסוף שנת 1922. בילדותו למד בבית הספר תחכמוני ובישיבת עץ חיים. למד שירה, נוסח תפילה וסולפג' במקהלת הילדים של החזן שלמה זלמן ריבלין, "שירת ישראל", שעליה אף ניצח כילד. בנעוריו למד צ'לו במכון למוזיקה ירושלים של הכנר פרופ' נ' זדרי ובהמשך התקבל לאקדמיה למוסיקה בירושלים ולמד בין השאר אצל יוסף טל ואבל ארליך. ניצח גם על מקהלתו של החזן שמואל קבצקי. מאוחר יותר למד מקרא בבית המדרש למורים מזרחי. בשנת תשמ"ד-1984 קיבל תואר דוקטור מהאוניברסיטה העברית בירושלים בעברית וארמית (נושא עבודתו: "בחנים לשוניים בפתגם הארמי שבתלמוד הבבלי").
שימש כמורה בבית הספר תחכמוני וכן כמורה למוזיקה. בבית הספר ייסד מקהלת נערים, שהופיעה בין היתר בבית הכנסת תחכמוני וליוותה את החזן מנחם מנדל טירנובר. במשך 23 שנים לימד בבית היתומות ע"ש ויינגרטן בירושלים, שם ניצח על מקהלה ועל תזמורת כלי נשיפה של הבנות. טלמון כיהן עצמו כחזן בימים הנוראים בבית הכנסת ביל"ו ובית כנסת היכל הבנים בכפר שמריהו. כמו כן הופיע בשידורי הרדיו של קול ישראל כזמר ביצירות ליטורגיות ושירי חול.
כשהוקם היכל שלמה בירושלים, הוזמן טלמון לנצח על מקהלת גברים ונערים שליוותה את התפילות שנערכו במקום. המקהלה ליוותה את החזנים משה שטרן ואברהם שני, שהיו חזנים בבית הכנסת. המקהלה זכתה למוניטין רב והופיעה מחוץ לבית הכנסת ובטקסים ממלכתיים.
טלמון הלחין יצירות לחזן ומקהלה – המפורסמת שבהן לפיוט "אין כאלוהינו" הנאמר בפיטום הקטורת. הוא חיבר עיבודים רבים למקהלה עבור מקהלות ומנצחים אחרים, לכנסי מקהלות ולמורים למוזיקה.
ארכיונו של טלמון שמור במחלקת המוזיקה של הספרייה הלאומית.
פרסומיו.
יצירתו.
טלמון חיבר שלושה ספרים עם יצירות ליטורגיות:
טלמון חיבר ועיבד עשרות שירים, שחלקם מצויים רק בכתב יד בארכיונו ואחרים יצאו לאור, כגון:
גואן דאו
המתווך (ספר)
המתווך (באנגלית: The Negotiator) הוא ספר מאת הסופר הבריטי פרדריק פורסיית'. הספר עוסק בשלהי המלחמה הקרה ובהסכמים שהביאו לסיומה. שם הספר נגזר מעיסוקו של גיבור הספר, המשמש מומחה למשא ולשחרור בני ערובה.
עלילה.
עלילת הספר נפתחת בעת שמנהיגי ארצות הברית וברית המועצות מקדמים הסכם לשיפור היחסים בין המעצמות, ולצמצום הנשק הגרעיני שבידיהן. גורמים בצבא האדום מודאגים מהמלאי המצטמצם של מקורות האנרגיה הזמינים, ובהם הנפט, וגם מצמצום כוחו של צבאם. גם בארצות הברית ישנם אנשים שמודאגים מצמצום היקף הייצור בתעשיות ההגנה ומהמחסור במקורות האנרגיה. שתי הקבוצות מתאגדות יחד ורוקמות מזימה להכשיל את השלום בין ארצות הברית ורוסיה. מטרתן: להביא למלחמה, שתאפשר השתלטות רוסית על מקורות הנפט של סעודיה ושכנותיה. להבנת הקושרים הציר המרכזי בהסכם בין המעצמות הוא הנשיא האמריקני, ג'ון קורמק. כדי להוציאו מן המשוואה יוצאת אל הפועל תוכנית במהלכה נחטף באנגליה סיימון, בנו היחיד של הנשיא, הלומד באוניברסיטת אוקספורד.
הנשיא האמריקני מטיל על סגנו, מייקל אודל, וצוותו את משימה לשחרר את בנו מידי החוטפים. לצורך המשימה מגויס אמריקני גולה אשר חי בספרד בשם קווין. קווין הוא מתווך, מומחה למשא ומתן עם מחבלים וחוטפים, ובעברו איש הכוחות המיוחדים, אשר שירת בגבורה במלחמת וייטנאם. סגן ראש ה-CIA נשלח להשיבו מן הבדידות אשר כפה על עצמו לאחר מותם של אשתו ובנו וכן לאחר פרשת חטיפה בה טיפל שהסתיימה במות בת ערובה צעירה. קווין אינו משתמש בשמו הפרטי והוא נותר בגדר תעלומה לאורך כל הספר. הוא זאב בודד ולוחם מיומן. אולם מקרה חטיפת בנו של נשיא ארצות הברית צופן בחובו שחקנים נסתרים ורבי עוצמה ומאחורי הקלעים המשא ומתן אותו רוקם קווין מסתבך והולך.
פריקה (דגן)