החוקרים הציגו מודל קלט-תהליך-פלט, מורחב ומפורט יותר. בין הקלט (ידע קודם וחיצוני) לבין התהליך ישנם תהליכי טריגר פעולה (מה מדרבן את הארגון לפעול). במודל הם מציינים גם גורמים מתערבים או משתנים. התהליך מורכב מיכולת ספיגת הידע הפוטנציאלית והמציאותית, וביניהם ישנם מנגנוני שיתוף ידע (קשר שלא תמיד קיים במלואו). בין התהליך לפלט משפיעה היכולת של הארגון לנכס לעצמו משאבים ומוצרים בצורה בלעדית. הפלט הוא היתרון התחרותי של הארגון, שיתבטא בחדשנות, ביצועים פיננסים וגמישות אסטרטגית.
וסט ג'ט
וסט ג'ט (באנגלית: WestJet) היא חברת תעופה לטיסות חסך קנדית המפעילה רשת של טיסות פנים וטיסות בינלאומיות ליעדים בארצות הברית, מקסיקו, האיים הקריבים ואירופה. החברה היא חברת התעופה השנייה בגודלה בקנדה (אחרי אייר קנדה), כשהיא מטיסה בממוצע 66,000 נוסעים בכ-777 טיסות ליום. בשנת 2017 הטיסה החברה מעל ל-24 מיליון נוסעים.
היסטוריה.
החברה נוסדה בשנת 1996 כשלרשותה 3 מטוסי בואינג 737-200 משומשים. לאחר תקופת זמן החליפה החברה את המנכ"ל והציעה לציבור לקנות חלק מן החברה ב-10$ למנייה.
בעקבות שינוי שחל בתעופה האזרחית בקנדה הרחיבה את החברה את יעדיה לכל רוחבה של קנדה, ומאוחר יותר גם לארצות הברית, מקסיקו והאיים הקריבים.
בשנת 2006 האשימה אייר קנדה את וסט ג'ט בריגול תעשייתי, החברה הודתה ושילמה לאייר קנדה פיצוי בגובה חמישה וחצי מיליון דולר קנדי.
בשנת 2013 פתחה החברה קו טרנס אטלנטי ראשון בין סנט ג'ונס לדבלין.
צי המטוסים.
צי המטוסים של החברה, נכון לדצמבר 2020:
השירות במטוס.
בכל מטוסי הבואינג של החברה הותקנו מסכים אישיים לצפייה בתשלום בטלוויזיה בשידורים חיים של החברות: Global TV, CTV, CBS, Citytv, Treehouse TV, ABC, NBC, CBC, TSN.
בכל מטוסי החברה פועלת התוכנית "קנה במטוס", המאפשרת לנוסעים לקנות אוכל, שתייה ומשקאות אלכוהול.
מחנה המעצר מזרעה
מחנה המעצר מזרעה הוקם והופעל על ידי ממשלת המנדט מצפון לעכו, ושימש לכליאתם של אסירים ועצירים מנהליים.
מחנה המעצר נוסד בשנת 1939, עם פרוץ מלחמת העולם השנייה, ושימש למעצר, בצווים מנהליים, של חברי כנופיות ערביות, נתיני אויב וחשודים בריגול. באביב 1940 החלה כליאתם של אסירים יהודים במחנה, ולעיתים נכלאו בו גם מעפילים. ב-1940 נכלאו בו מ"ג אסירי ההגנה ושלושים ושמונה אסירי קורס המפקדים של האצ"ל. האסירים שוכנו בצריפים, שכל אחד מהם הכיל 25 אסירים.
עם העצורים במחנה נמנו אנשי לח"י יצחק שמיר ואליהו גלעדי (שהצליחו לברוח מהמחנה ב-1942), נפתלי לובינצ'יק, מתתיהו שמואלביץ', הרצל עמיקם, נתן ילין-מור ועמנואל הנגבי, איש בית"ר ערי ז'בוטינסקי והמעפיל אבא ברדיצ'ב ושולמית שמיר (שהכירה במחנה מעצר זה את בעלה, יצחק שמיר).
מחנה המעצר נסגר בדצמבר 1942, ואסיריו הועברו למחנה המעצר בלטרון.
כיום פועל במקום המרכז הרפואי לבריאות הנפש - מזרע.
Groovy
Groovy (גְּרוּבִי) היא שפת תכנות מונחית-עצמים עבור הפלטפורמה של ג'אווה. זוהי שפה דינמית, בעלת מאפיינים דומים לשפות Python, Ruby, Perl ו-Smalltalk. השפה יכולה לשמש גם כשפת תסריט עבור הפלטפורמה של ג'אווה.
Groovy משתמשת בתחביר מבוסס סוגריים מסולסלים בדומה לשפת Java. קוד המקור של השפה עובר הידור דינמי ל-bytecode עבור המכונה הווירטואלית של ג'אווה (JVM), והוא יכול לעבוד עם קוד וספריות שנכתבו בשפת Java. כמו כן, ברוב המקרים קוד Java יחשב תקין תחבירית גם ב-Groovy. גרסה 1.0 של Groovy שוחררה ב-2 בינואר 2007.
מאפייני השפה.
מרבית קובצי Java התקינים (valid), אבל לא כולם, הם גם קובצי Groovy תקינים. למרות ששתי השפות דומות, הקוד של Groovy יכול להיות קומפקטי יותר בגלל שהוא לא דורש את כל האלמנטים שג'אווה דורשת. זה מאפשר למתכנתי ג'אווה ללמוד את שפת Groovy בצורה הדרגתית על ידי התחלה מתחביר מוכר של ג'אווה, לפני שהספיקו להכיר את כל הדקויות של השפה החדשה.
בין המאפיינים של Groovy שלא קיימים ב-Java, נכללת תמיכה בטיפוסים סטטיים ובטיפוסים דינמיים (באמצעות המילה השמורה "def"), העמסת אופרטורים, תחביר מובנה לרשימות ומילונים, תמיכה מובנית בביטויים רגולריים, איטרטורים פולימורפיים, ביטויים המוטמעים בתוך מחרוזות, מתודות עזר נוספות, וניווט בטוח באמצעות האופרטור "codice_1" שמבצע בדיקה אוטומטית האם מצביעים ל-null (לדוגמה: codice_2 או codice_3).
Groovy מספקת תמיכה מובנית בשפות תגיות כגון XML ו-HTML, באמצעות תחביר DOM מובנה (inline). תכונה זו מאפשרת להגדיר ולשלוט על נתונים מסוגים שונים תוך שימוש בסינטקס ומתודולוגיות תכנות אחידים ותמציתיים.
קוד המקור של Groovy ניתן להרצה כסקריפט (שלא עבר הידור), אם הוא מורכב מקוד שנמצא מחוץ להגדרה של מחלקה, או אם זוהי מחלקה עם מתודת "main", או אם זה "Runnable GroovyTestCase".
סקריפט Groovy עובר ניתוח (parsing) והידור במלואו לפני שהוא רץ (בדומה ל-Perl ו-Ruby). זה מתרחש מאחורי הקלעים, והגרסה המהודרת אינה נשמרת כתוצר של התהליך.
GroovyBeans הם גרסה של Groovy ל-JavaBeans. מנוע השפה מייצר מתודות "get" ו-"set" באופן מרומז (implicitly). בדוגמת הקוד שלמטה, המתודות codice_4 ו-codice_5 נוצרות באופן מרומז; בשורות 7 ו-8 מודגמת קריאה מפורשת למתודות אלה, ובשורות 10 ו-11, שבהן נראה כאילו ניגשים למשתנה codice_6 בצורה ישירה, בעצם מתבצעת קריאה מרומזת למתודות ה-"get" וה-"set".
class AGroovyBean {
String color
def myGroovyBean = new AGroovyBean()
myGroovyBean.setColor('blue') // 7
assert myGroovyBean.getColor() == 'blue' // 8
myGroovyBean.color = 'red' // 10
assert myGroovyBean.color == 'red' // 11
Groovy מספקת תחביר פשוט ואחיד לטיפול במבני נתונים של רשימות ומילונים (maps), אשר מזכיר את הסינטקס של ג'אווה למערכים:
def movieList = ['Dersu Uzala', 'Ran', 'Seven Samurai'] //looks like an array, but is a list
assert movieList[2] == 'Seven Samurai'
movieList[3] = 'Casablanca' //adds an element to the list
assert movieList.size() == 4
def monthMap = [ 'January' : 31, 'February' : 28, 'March' : 31 ] //declares a map
assert monthMap['March'] == 31 //accesses an entry
monthMap['April'] = 30 //adds an entry to the map
assert monthMap.size() == 4
האימפריה הקולוניאלית האנגלית
האימפריה הקולוניאלית האנגלית הכילה בתוכה מגוון שטחים אשר יושבו, נכבשו או נרכשו בידי ממלכת אנגליה בין המאות ה-16 וה-18.
הקולוניזציה הראשונה שביצעו האנגלים הייתה באירלנד. בו בעת עם יישובה של אירלנד, החלה אנגליה להקים מושבות בצפון אמריקה ובקריביים. לאחר מכן, החלה האימפריה בהקמת נקודות מסחר שנקראו "מפעלים" באיי הודו המזרחית ובתת-היבשת ההודית, שהראשונה שבהן הייתה בסוראט. ב-1639, החלה הקמתם של שרשרת מבצרים לחופי הודו עם הקמתו של מבצר סנט ג'ורג'. ב-1661, נישואיו של צ'ארלס השני, מלך אנגליה עם קתרינה, נסיכת פורטוגל העניקו לו שליטה על חזקות פורטוגזיות כמו טנג'יר בצפון אפריקה ומומבאי בהודו.
בצפון אמריקה, הפכו וירג'יניה וניופאונדלנד למרכזי ההתיישבות הבריטית. עם תחילתה של המאה ה-17, הוקמו התיישבויות נוספות במיין, ניו המפשייר, סלם, מפרץ מסצ'וסטס, נובה סקוטיה, קונטיקט, מרילנד, ורוד איילנד ופרובידנס. בשנת 1664, נכבשו שוודיה החדשה והולנד החדשה מידי הולנד, והפכו לפרובינציית ניו יורק ולפרובינציית ניו ג'רזי.
ב-1707, כשהתאחדה אנגליה עם סקוטלנד ליצירת ממלכת בריטניה הגדולה, הפכו המושבות האנגליות לבסיסה של האימפריה הבריטית.
יובל דרור (סוציולוג)
יובל דרור (נולד ב-1971 בגבעתיים) הוא סוציולוג, חוקר, פרשן וסופר ישראלי, המסקר גם את טכנולוגיות האינטרנט והמחשבים.
ד"ר דרור, ששימש כדקאן בית הספר לתקשורת במסלול האקדמי המכללה למינהל, מרצה כיום בנושאי חדשנות, אינטליגנציה מלאכותית והשפעות הטכנולוגיה הדיגיטלית והמדיה החברתית בבמות רבות בארץ ובעולם.
ביוגרפיה.
בצעירותו עבד כאיש תמיכה למשחקים במרכז לטכנולוגיה חינוכית והעביר הדרכות על מחשבים. למד לתואר ראשון ולתואר שני בסוציולוגיה באוניברסיטת תל אביב, וסיים את לימודיו בשנת 2001 לאחר שכתב עבודת גמר בנושא "קהילות בעידן הווירטואלי". בשנת 2008 קיבל תואר דוקטור מאוניברסיטת בר-אילן על עבודתו בנושא "הגבלה חברתית של טכנולוגיה: ניתוח וביקורת על פי SCOT", בהנחיית ד"ר נח עפרון.
את דרכו העיתונאית-ספרותית החל בעריכת ספרי מחשבים בהוצאת "אופוס", שם חיבר את ספרו הראשון, ספר הדרכה בשם "מי מפחד ממחשבים". בסוף שנות ה-90 מונה דרור לסגן עורך המגזין "אינטרנט וורלד", וכן שימש כעורך "עדכנט" - יומון הדואר האלקטרוני הישראלי הראשון. בשנת 2000 החל לעבוד ככתב המחשבים של העיתון "הארץ", ובהמשך הפך לעורך בתחומי המדע, הטכנולוגיה והכלכלה בעיתון. בשנת 2003 החל לכתוב טורי דעה לעמוד המאמרים של העיתון ונחשב באותה התקופה לכותב הקבוע הצעיר ביותר בתולדות העיתון שהוזמן לכתוב באופן קבוע בעמוד זה.
בשנת 2004 עזב את עיתון "הארץ", ולאחר מספר חדשים מונה לכתב טכנולוגיה בחברת החדשות של ערוץ 2 וב"ידיעות אחרונות". במקביל החל ללמד בשורה של מוסדות להשכלה גבוהה, ובכללם: בבית הספר לתקשורת של המסלול האקדמי המכללה למינהל, במחלקה לתקשורת באוניברסיטת בן-גוריון, בתוכנית ל"מדע, טכנולוגיה וחברה" באוניברסיטת בר-אילן, באוניברסיטת תל אביב ובבית הספר לתקשורת של מכללת נתניה. באוקטובר 2010 מונה לעמוד בראש המסלול לתקשורת דיגיטלית בבית הספר לתקשורת של המכללה למינהל.