לאחר מכן, זה היה משחק חתול ועכבר . לגרינהיל היה הגרזן, אך שניהם גוועו ברעב, והם נאלצו לישון. בסופו של דבר, פירס רצח את גרינהיל על ידי שימוש בגרזן, ואכל את גופתו. בהמשך, פשט על מחנה אבוריג'יני וגנב עוד אוכל. כשראה כבשים, הוא ידע שהגיע למחוזות המייושבים. שוב היה לו מזל, שכן הרועה שבא אליו, בשביל לאכול כבש, היה חבר ותיק. לאחר מכן, פירס היה נוהג לגנוב כבשים, ובסופו של דבר נתפס יחד עם ויליאם דייוויס וראלף צ'ורטון, ששניהם נתלו בשל הסתבכות ובריחה מליווי צבאי.
בסך הכל, פירס היה במנוסה במשך 113 יום, שקצת פחות ממחציתם בילה במדבר. הוא נתפס בהובארט, והודה על המעשה בפני הכומר רוברט קנופווד . עם זאת, קנופווד לא האמין לסיפור הקניבליזם והיה משוכנע שהאחרים חיו כבושנגרים . הוא שלח את פירס בחזרה לנמל מקווארי.
יש סתירות בכל סיפורו של פירס. הוא התוודה שלוש פעמים:
מה שלא ניתן לסתור הוא ששמונה גברים ברחו ממושבת העונשין, ורק שלושה חזרו ממנה; ומבין ארבעת הגברים שנשארו לאחר רצח תומאס בודנהאם, כאשר אלכסנדר דלתון, וויליאם קנרי ואדוארד בראון ברחו לאותו רצח חזרה למושבה, רק אחד שרד.
אחרי שנה, נמלט פירס בפעם השנייה, והצטרף אליו אסיר צעיר בשם תומאס קוקס. פירס נתפס תוך עשרה ימים והועבר לבית המשפט העליון של ארץ ואן דימן בהובארט, שם הוא נשפט והורשע ברצח ובקניבליזם של תומאס קוקס. משקיפים ציינו כי פירס לא היה נראה כמו קניבל. באותו הזמן, גובהו של פירס היה רק 1.6 מ', אשר היה מתחת לגובה הממוצע באוסטרליה. על פי הדיווח של העיתון "Hobart Town Gazette" , ב-25 ביוני 1824, נראה שהוא לא היה מישהו ש-"עמוס במשקל הדם האנושי, והאמין שהוא סעודה של בשר אדם". לאחר שנעצר, נמצאו חלקים מגופתו של קוקס בכיסיו של פירס, אף על פי שנותרו לו עדיין אוכל, ואשמתו הייתה מעל לכל ספק הפעם. פירס התוודה שהוא הרג את קוקס, כי כשהגיעו לנהר קינג , הוא גילה שקוקס לא יכול לשחות. פירס היה העבריין הראשון שהוצא להורג על ידי בית המשפט העליון החדש והקניבל הראשון שהתוודה ונשפט במערכת בתי המשפט הטסמניים.
אלכסנדר פירס נתלה בגאול סטריט קמפבל ב-9 בבוקר ב-19 ביולי 1824, לאחר שהתוודה לאב קונולי. דווח כי רגע לפני שנתלה אמר פירס:
אנתוני לופס
מוחמד כנעאן (כדורגלן)
מוחמד "חמודי" כנעאן (בערבית: خمودي كنعان; נולד ב-14 בינואר 2000) הוא כדורגלן ערבי-ישראלי, המשחק בעמדת החלוץ במ.ס. אשדוד.
קריירת מועדונים.
מוחמד כנעאן נולד במג'ד אל-כרום, ישראל, למשפחה ערבית-מוסלמית. החל את דרכו בקבוצת הילדים של מועדון ספורט מג'דל כרום אשר הייתה הקבוצה של עיר מגוריו. בגיל 11 עבר לשחק בקבוצת הילדים של מכבי חיפה. כנעאן היה שחקן מרכזי בקבוצות הנוער של המועדון והרבה לשחק. הוא כבש 40 שערים בארבע עונות בקבוצות הנוער השונות של המועדון.
ב-18 ביולי 2018, חתם כנעאן במ.ס. אשדוד לחמש עונות. הוא שיחק בנוער של המועדון אך לסירוגין שותף גם בקבוצה הבוגרת. משחק הבכורה שלו בבוגרים ערך כנעאן ב-20 בדצמבר אותה שנה, במשחק הגביע נגד הפועל רמת גן, בו עלה כמחליף בדקה ה-79 ואשדוד ניצחה 0–2. שישה ימים לאחר מכן, ערך כנעאן את משחקו הראשון בליגה במהלך ההפסד 0–1 לקבוצת נעוריו, מכבי חיפה, כשעלה כמחליף בדקה ה-67. סך הכל בעונת 2018/2019 שיחק שני משחקי ליגה ומשחק גביע אחד, ובקבוצת הנוער שיחק 18 משחקי ליגה בהם כבש 5 שערים והוסיף הופעה בגביע המדינה לנוער. החל מעונת 2019/2020, שיחק כנעאן רק בקבוצה הבוגרת של המועדון. ב-3 בנובמבר 2019, כבש כנעאן את שער הבכורה שלו בבוגרים בדקה ה-51 לאחר שעלה כמחליף בדקה ה-46 במהלך המשחק נגד סקציה נס ציונה שנגמר בשוויון 2–2. בעונה זו שיחק כנעאן 31 משחקים בכל המסגרות בהם כבש 5 שערים.
קריירה בינלאומית.
שיחק החל מבנבחרות נערים ב' של ישראל עד גיל 16. בשנת 2019 זומן לסגל נבחרת הנוער של ישראל עד גיל 19, ושיחק במדיה במסגרת מוקדמות אליפות אירופה (היורו) לנבחרות נוער עד גיל 19. סך הכל שיחק בנבחרת הנוער 22 משחקים במסגרות השונות וכבש 5 שערים. זומן באותה שנה גם לנבחרת הצעירה עד גיל 21 במסגרת מוקדמות יורו 2021 לנבחרות צעירות עד גיל 21. הוא שיחק נגד ספרד הצעירה עד גיל 21 ומונטנגרו הצעירה עד גיל 21, כששני המשחקים נגמרו בתיקו 1–1 ותיקו 0–0, בהתאמה.
שרית תאנראט
ערים לפי צפיפות אוכלוסייה
זו רשימה של ערים ברחבי העולם לפי צפיפות אוכלוסייתן. האוכלוסייה, צפיפות האוכלוסין ושטח הקרקע של הערים המוצגות, מבוססות על נתוני העיר עצמה, והגבולות המוגדרים שלה. צפיפות האוכלוסין ברשימה מבוססת על המספר הממוצע של אנשים החיים בקילומטר רבוע. רשימה זו אינה מתייחסת לאוכלוסייה, צפיפות האוכלוסין או שטח הקרקע של המטרופולין או האזור העירוני שמסביב לעיר, וגם לא למחוזות מסוימים באף אחת מהערים המפורטות.
חטיבת ביניים טביב
יוקלה
יוקלה (באנגלית: Eucla) היא עיירה באוסטרליה המערבית.
גאוגרפיה.
יוקלה נמצאת בגבול אוסטרליה הדרומית–אוסטרליה המערבית, כ-1,233 ק"מ מבירת אוסטרליה המערבית, פרת', וכ-1,920 ק"מ מבירת אוסטרליה, קנברה. בנוסף, באזור העיירה נמצאים הפארק הלאומי יוקלה ומערת אברקורי .
תנועה ותחבורה.
העיירה נמצאת ליד כביש אייר ומעבר יוקלה.
שונזי, קיסר סין
מיכאיל גרובמן
מיכאיל יקובלביץ' גרובמן (ברוסית: Михаил Яковлевич Гробман; נולד ב-1939) הוא צייר ומשורר ישראלי, יליד ברית המועצות.
ביוגרפיה.
גרובמן נולד במוסקבה. בשנות ה-60 של המאה ה-20 היה חבר פעיל בתנועת ה"אוונגארד השני" בברית המועצות. בשנת 1967 התקבל כחבר חבר באגודת הציירים של מוסקבה.
בשנת 1971 גרובמן עלה לישראל והתיישב בירושלים. בשנת 1975 יסד בירושלים את קבוצת "לויתן", ביחד עם אברהם אופק ושמואל אקרמן וכתב עת בעריכתו לויתן (בשפה הרוסית). החל מ-1983 חי ועובד בתל אביב.
בשנת 2001 הוא זכה בפרס דיזנגוף.
בנו הוא האדריכל יעקב יאשה גרובמן ובתו היא מפיקת הסרטים לטי גרובמן.
לצד היותו אמן ידוע הוא גם דמות בולטת ומשפיעה מאוד בסצנה הספרותית הרוסית בישראל, משורר, ותאורטיקן, אספן ואוצר שחקר רבות את התרבות הרוסית והיהודית. בכל התחומים האלה התבלט גרובמן כאחד היוצרים הבודדים שיש להם אידאולוגיה ברורה, מוצקה ובעלת השפעה ניכרת בתחומי האמנות הוויזואלית והספרות היפה בשפה הרוסית. לשלב השיא של ההכרה ביצירתו הגיע גרוברמן ב-2014 כאשר במוסקבה הוצגה תערוכת ענק שלו (שכללה לא פחות מ-360 עבודות) בשם "Grobman: 4 Exhibitions". התערוכה נפרשה על פני שלוש קומות של המוזיאון לאמנות מודרנית ונחלקה לארבע תערוכות שריכזו תקופות שונות בעשייתו של גרובמן. בד בבד עם תערוכות אלו הוענק לגרובמן בעת ביקורו ברוסיה תואר דוקטור לשם כבוד מטעם האקדמיה הרוסית לאמנויות.
עשייתו האמנותית.
תקופתו בברית המועצות.
בשנות ה-60 היה גרובמן היה חלק מרכזי בבוהמה התוססת של תנועת האוונגרד הרוסי השני, מונח אשר הוא טבע בעצמו. התנועה התנגדה לאמנות הריאליזם הסוציאליסטי בשירות השלטון. גרובמן ספג את השראתו מזרם האוונגרד הרוסי הראשון משנות ה-20, אליו נחשף לראשונה בשנות ה-50 במרתפי הספריות והמשיך לחקור אותו ולגלות דרך אוספים פרטיים. גרובמן העריץ במיוחד את האמן קזימיר מלביץ' שטען כי ביצירתו יכול האדם להפוך לאל, ובאמצעות כל מעשי ידיו שואף האדם להגיע אל פסגות המחשבה, בתקווה להשיג את השלמות.
בעבודתו של גרובמן נראו שלושה יסודות בולטים: חזרה לפרימיטיביות, סמל, ואות. בעבודותיו ניתן היה לראות ריבוי דימויים סמליים רוחניים; מהקבלה, מהיהדות, מהמיתולוגיה ודימויים פרי דמיונו של האמן. חלק משמעותי בעיצוב זהותו האמנותית היה השתתפותו במשלחת מחקר לאזור בגבול שבין טג'יקיסטן לאפגניסטן בשנת 1963. במהלך שהותו במשלחת שלח לאשתו אירה מכתבים שעל גבי מעטפותיהם צייר יצורים דמיוניים שונים, מהם כאלה שסימלו את הרוע ואת המוות כמו, "דרקון" ו"מלך נחש".
בשנת 1964, מופיע לראשונה ביצירתו של גרובמן הלווייתן. הלוויתן הוא דמות סימבולית עשירה במשמעויות, המופיעה מעת לעת ביצירתו של גרובמן. גרובמן רואה בלווייתן "סמל השמים, האדמה, המים, הים והרוח, התנועה והכיוון, סמל גם לעם. סמל דואלי של בעל חיים ואבן".
בשנת 1967 בגיל 28 ניסח גרובמן את מניפסט "הסימבוליזם המאגי". במהלך שנות ה-60 גרובמן החל לראות את עצמו יותר ויותר כאמן יהודי ועבודותיו החלו לקבל אופי יהודי, ישראלי ופוליטי. עבודה שממחישה זאת בצורה חדה היא עבודתו "הקבר של החייל הישראלי" (1963) שבה נראה קבר עם שני לוחות ועליהם חרותות המילים העבריות "אמרו" ו"לאלוהים", ולצִדם מנורה בעלת שבעה קנים, וברקע – נוף דמיוני של הרי יהודה. מלחמת ששת הימים הציתה את דמיונו של גרובמן וארבע שנים לאחריה, ן ב-1971, עלה לישראל והתיישב בירושלים.עשייתו של גרובמן כהוגה האוונגרד השני בברית המועצות, וכחלק מרכזי בבוהמה הרוסית אשר התנגדה לאידאולוגיה הסובייטית, מופיעים בספרו "לוויתן". בתקופה זו היה עסוק בגילוי היצירות של זרם האוונגרד וניסח את האידאולוגיה האמנותית המיוחדת שלו, אך היומנים שבהם עסק בגיבושה לא נשתמרו. שאיפתו של גרובמן הייתה לעלות לישראל ולייצר אמנות יהודית חדשה.
העשייה בישראל וקבוצת לוויתן.