סְגוֹר מאפשר לפונקציה לגשת למשתנים שהם מחוץ לטווח-ההכרה הלקסיקלי המיידי שלה. כלומר, משתנים שאינם מוגדרים בפונקציה הנוכחית, וגם אינם משתנים גלובליים. משתנים כאלה שנכרכו על ידי הסגור נקראים "upvalues". סביבת הייחוס כורכת שמות שאינם לוקליים אל המשתנים המתאימים בטווח ההכרה בזמן שבו נוצרה הפונקציה, ובכך מאריכה את משך החיים שלהם להיות לפחות כמשך החיים של פונקציית-הסְגוֹר עצמה. כאשר בקרת הזרימה נכנסת לפונקציה בשלב מאוחר יותר – כלומר, כאשר הפונקציה נקראת בפועל – ההתייחסות לשמות הללו היא התייחסות למשתנים הלא-מקומיים המקוריים שנלכדו על ידי הסְגוֹר.
היסטוריה.
רעיון הסגור פותח בשנות ה-60, ומומש במלואו לראשונה בשנת 1975, כתכונה של שפת תכנות בשפה Scheme במטרה לתמוך בפונקציות ממדרגה ראשונה בעלות טווח הכרה לקסיקלי. מאז עוצבו שפות רבות כך שיתמכו בסְגוֹר. שימוש מפורש בפונקציות-סְגוֹר נקשר לרוב עם תכנות פונקציונלי ושפות תכנות כדוגמת ML או LISP. שפות תכנות אימפרטיביות מסורתיות (כגון ALGOL, פסקל או C) אינן תומכות במימוש סְגוֹר כיוון שאין בהן תמיכה בשמות שאינם מקומיים (שקיימים רק בפונקציות מקוננות או אנונימיות – מבנים שלרוב אף אינם קיימים בשפות אלה) או בפונקציות מסדר גבוה – העברת פונקציה כפרמטר לפונקציה אחרת, או החזרת פונקציה כפרמטר מפונקציה אחרת (בניגוד להעברת מצביעים לפונקציה). שפות תכנות אימפרטיביות מודרניות, הכוללות מנגנון איסוף זבל (כגון Smalltalk, שפת התכנות מונחת העצמים הראשונה, #C, ובאופן מוגבל גם Java) ושפות מפורשות או שפות סקריפטים רבות כן כוללות תמיכה בפונקציות מסדר גבוה, ולכן גם בסְגוֹר.
עצמים (אובייקטים) בתכנות מונחה-עצמים הם מבחינה מסוימת סְגוֹר, כאשר ההתייחסות אל האובייקט עצמו (לרוב, באמצעות המילים השמורות: "this", "self" או "current") הכולל את אוסף הפונקציות השייכות לאובייקט, היא הכריכה הלא-לוקלית של הסְגוֹר.
דוגמה.
קטע הקוד הבא בשפת פייתון 3 מגדיר פונקציה counter עם משתנה מקומי x ופונקציה מקוננת increment, בעלת גישה ל-x, כאשר מבחינתה הוא משתנה גלובלי. הפונקציה counter מחזירה את הפונקציה increment עם התייחסות למשתנה הלא-לוקלי x.
def counter():
x = 0
def increment(y):
nonlocal x
x += y
print(x)
return increment
counter1_increment = counter()
counter2_increment = counter()
counter1_increment(1) # prints 1
counter1_increment(7) # prints 8
counter2_increment(1) # prints 1
counter1_increment(1) # prints 9
יחידת העמסה
יחידת ההעמסה (יחידה 757) היא יחידה האחראית על כל תחום היבילות אווירית במטוסי התובלה בחיל האוויר הישראלי. היחידה היא הסמכות המקצועית בכל נושא תא המטען במטוסי התובלה.
היסטוריה.
בשנת 1962 לאחר שהגיעו מטוסי הסטרטוקרוזר עלה הצורך בתפקיד פקח העמסה לטובת העמסת המטוס ומוקם גף פקחי העמסה בטייסת 120.
בשנת 1971 לאחר הגעת 2 מטוסי הקרנף הראשונים לחיל האוויר יוצא חיים שקד להכשרה בארצות הברית כפקח הקרנף הראשון. בשנת 1973, לאחר הגעת 12 מטוסי הקרנף ברכבת האווירית במלחמת יום הכיפורים, עולה הצורך ביחידה שתרכז את כלל עולם פיקוח ההעמסה והעמסת מטוסי התובלה ומוקם גף פקחי העמסה בטייסת תעופה המתכלל את עולם פיקוח ההעמסה במטוסי הסטרטוקרוזר, דקוטה וקרנף. היחידה מוקמת לבסוף במאי 1974 בבסיס לוד.
ב-25 בנובמבר 1975, במהלך תרגיל שיתוף פעולה עם כח חי"ר, פגע קרנף מס' 203 בפסגת ג'בל הילאל שבסיני כשהוא עמוס בנגמ"ש, 11 לוחמים ו-9 אנשי-צוות. כל נוסעיו והצוות נספו וביניהם שלושה מפקחי היחידה (ראו התרסקות ההרקולס בג'בל חלאל).
בשנת 2008 כחלק מהעברת מערך התובלה לדרום הארץ עוברת היחידה מבסיס לוד לבסיס נבטים.
בשנת 2013 כחלק מתהליך קליטת מטוסי השמשון בחיל האוויר הוחלט על הקמת גף פקחים בטייסת 103. בשנת 2017 כחלק מהסבת מטוסי הקרנף למטוסים אוויוניים הוחלט לבצע תהליך דומה בטייסת 131.
היסטוריית היחידה עתירה במשימות כגון "מבצע אנטבה", "מבצע משה", "מבצע שלמה" ומשלחות סיוע לרעידות האדמה בטורקיה, הודו, מלחמת האזרחים ברואנדה ומבצעים רבים אחרים.
מבנה היחידה.
בית הספר לפקחי העמסה.
אחראי על הכשרת פקחי העמסה למטוסי הקרנף והשמשון. הקורס מחולק לשתי מגמות, ואורך כשנה שבמהלכה עוברים החניכים הכשרה קרקעית ואווירית לתכנון, העמסה, פריקה וטיסה במטוסים. כחלק מהקורס החניכים עוברים קורס קצינים בבה"ד 1 ומסיימים את הקורס בדרגת סג"ם. בנוסף החניכים עוברים מספר קורסים ייחודיים כגון מילוט ימי ויבשתי, צניחה, ניווטים ועוד.
מסוף מטענים.
הגוף הטכני הוא הגוף המבצעי של היחידה. המסוף אחראי על העמסת מטוסי התובלה על ידי שימוש בכלים כבדים (מלגזות ועוד) שחלקם ייחודיים למסוף המטענים ואינם קיימים במקומות אחרים. בנוסף אחראי המסוף על פיתוחי אמל"ח מיוחדים ומציאת פתרונות לטובת העמסה ופריקת המטענים.
פקח העמסה.
פקחי ההעמסה הם לוחמי חוד המהווים צוות טיסה הכרחי במטוסי הקרנף והשמשון ובמטוס הראם במשימות הטסת מטענים וציוד.
כלל פקחי ההעמסה הם פרחי טיס שהודחו מקורס הטיס בשלביו הראשונים. ביחידה עוברים הפקחים קורס שאורך כשנה בו לומדים את מיומנויות הטיסה וההעמסה הבסיסיות. לאחר הקורס ממשיכים הפקחים להכשרה מבצעית בטייסת אליה שובצו הכוללת התלמדויות והתמקצעויות שונות ומהווים חלק מעמוד השדרה בטייסות לצד הטייסים, הנווטים והמכוננים.
קריית ספר (כתב עת)
Closure
יעקב ענתיבי
הרב יעקב ענתיבי (ה'תקמ"ז, 1787 - ז' בתשרי ה'תר"ז, 1846) היה הרב הראשי ("חכם באשי") של דמשק במשך כשלושים שנה. נאסר בתקופת עלילת דמשק.
קורותיו.
נולד בחלב, בנו של הרב דוד יצחק ענתיבי. לאחר נישואיו עבר לדמשק והתמנה לרב הראשי של העיר.
בשנת ה'ת"ר (1840) נאסר על ידי השלטונות יחד עם כמה מנכבדי הקהילה היהודית בדמשק בחשד לחטיפתם ורציחתם של נזיר נוצרי ומשרתו המוסלמי לצורך שימוש בדמם לאפיית מצות. בעקבות השתדלותו של משה מונטיפיורי שוחרר ממאסרו. לאחר שחרורו העלה על הכתב את קורותיו מתקופת מאסרו. כעבור זמן עלה לארץ ישראל והתיישב בירושלים. הראשון לציון הרב חיים אברהם גאגין, שקיבל את פניו בעלותו לירושלים, הציע לו להתמנות כרב אך הוא סירב.
נפטר בשנת ה'תר"ז, ונקבר בבית הקברות הר הזיתים.
בתו הבכורה מרחבא נישאה לנכדו של חיים פרחי. בן דודו היה הפייטן רבי יהודה שבתאי רפאל (היש"ר) ענתבי מצפת.
בתו אסתר נישאה לחכם רפאל יצחק ישראל אב בית הדין הספרדי בירושלים.
חידושיו הודפסו בשם "אביר יעקב" בסוף הספר "באור החיים" של הרב חיים כפוסי.
גת פלשתים
Grooveshark
גְרוּבְשַרְק (אנגלית: Grooveshark) היה שירות מוזיקה מקוון, שאפשר לגולשיו להעלות מוזיקה, ליצור רשימת השמעה ולהאזין לשירים.
לאתר היו שתי גרסאות למנויים בתשלום: "Grooveshark Plus" ו-"Grooveshark Anywhere". גרסת "Grooveshark Plus" העלימה את הפרסומות מהאתר, בעוד שגרסת "Grooveshark Anywhere" אפשרה למשתמש להאזין למוזיקה בטלפון הנייד.
בגרובשרק הושמעו כ-150 מיליון שירים בחודש. בישראל השתמשו בו כתחליף לשירותי מוזיקה שלא היו זמינים בארץ, לצד יוטיוב ואתרים נוספים (כגון Spotify, Pandora ועוד).
היסטוריה.
האתר הוקם במרץ 2007 בארצות הברית על ידי שלושה סטודנטים מאוניברסיטת פלורידה.
במקור נקרא האתר "Blue Shark" (כריש כחול). בסופו של דבר, הוחלט להחליף את המילה "כחול" במילה "גרוב" (אנגלית: Groove, שמשמעותו המעורפלת במקצת היא 'תחושת והרגשת הקצב והמוזיקה').
בשנת 2010 הכיל האתר למעלה מ-7 מיליון שירים.
במהלך 2010–2011 הוגשו מספר תלונות נגד האתר בהקשר לזכויות יוצרים. כתוצאה מכך, חברת אפל הסירה אפליקציה תואמת באייפון מהחנות שלה, והאתר הוסר מהשוק שמשתמש במערכת ההפעלה אנדרואיד. גם להקת פינק פלויד ניהלה מערכה משפטית נגד האתר - וניצחה.
ב-1 במאי 2015 דווח שהאתר נסגר, זאת בעקבות תביעות ענק שהגישו חברות תקליטים גדולות נגד Grooveshark. אחד ממייסדי האתר, ג'וש גרינברג, נמצא מת בנסיבות בלתי ברורות בתאריך 19 ביולי 2015.
המקשה ללדת
בזיליקת יוחנן הקדוש בלטרנו
החוקה האיראנית
היוגה סוטרות של פטנג'לי
היוגה סוטרות של פטנג'לי הן 196 אימרות פילוסופיות בסנסקריט המהוות את ספר היסוד לתרגול רוב סוגי היוגה ברחבי העולם, זה למעלה מ-2000 שנה. טקסט זה נחשב לקלאסיקה של היוגה, הוא תורגם ומתורגם לאורך המאות השונות, על ידי פילוסופים, מורים ליוגה ואנשי רוח.
פטנג'לי היה הראשון שאסף, ערך וגיבש את האזכורים והעקרונות של אימרות היוגה לידיי משנה סדורה, אף שאלה כבר אוזכרו בכתבים קדומים יותר, כגון: אופנישדות (Upanishads), הודות, ובהגאוואד גיטה (Bhagavad-Gita). בעוד ההוגים האחרים שוזרים את עקרונות היוגה באלים, סאגות סבוכות, וברעיונות שאינם מקובלים בדתות מסוימות, היוגה סוטרות של פטנג'לי כתובות באופן מתומצת, מקיף ומדויק ומצטיינות בפתיחות המשתמעת מהן. היוגה סוטרות של פטנג'לי היו לטקסט רב השפעה והפכו לאחת משש הדרשנות (האסכולות) של הפילוסופיה ההודית.
פירוש המושג "יוגה סוטרות".
סוטרה היא אמרה/פסוק/פתגם.
יוגה היא מילה הנגזרת משורש המילה הסנסקריטית: יוג', Yuj שמשמעותה להתאחד, להצטרף ומהמילה יוק, Yoke שמשמעותה לכוון, לרכז את תשומת הלב, ליישם.
הכוונה היא, לפי פטנג'לי, לאיחוד בין התודעה והנשמה. יוגה היא הגבלה של תנודות התודעה, מצב בו החושים מתכנסים פנימה (לא מופרעים על ידי גרויים חיצוניים) ואין מחשבות המסיחות אותה. במצב זה התודעה שלווה ואנחנו מתמזגים עם המהות של עצמנו, לפי היוגה - הנשמה, וחווים שלווה נצחית הנקראת מצב סמדהי.