INNI רואה חשיבות רבה במחקרים אודות טיהור מים. ישראל מוכרת לעולם כמדינה מובילה בפיתוח ומחקר של טכנולוגיות לטיהור מים ו-INNI מעוניינת לסייע ולחזק את מעמדה. בין השאר INNI תומכת בסדנאות משותפות עם NNI - היוזמה הלאומית לננו-טכנולוגיה בארצות הברית בנושא זה. בנוסף, INNI תומכת כספית, במסגרת תוכנית "נטף", במחקרים חדשניים המשתמשים בננו-טכנולוגיה לטיהור מים של מדענים משטחי הפיזיקה, הכימיה והביולוגיה אשר לא עסקו בעבר בתהליכים הקשורים לטיהור מים. וכן INNI יסדה באביב 2005 את "חזית גל" (waterfronts) אשר מאגדת אנשי מחקר, תעשייה וממשל ומטרתה לקדם פיתוח של עסקי טיהור מים כעדיפות לאומית.
INNI תומכת גם באגד NFM, ננו-חומרים פונקציונליים, אשר מאגד בתוכו קבוצות מחקר וחברות מסחריות אשר מבקשות לחקור תהליכי ייצור חדשים ושילוב של ננו-חלקיקים וחומרים חדשים בתהליכים ובמוצרים בתעשייה. מטרת האגד לספק תשתית בתחום הננו-חומרים על ידי שיתוף פעולה וידע בין השותפים בו.
באופן כללי INNI מאמינה שהדרך לקידום התעשייה והמחקר הננו-טכנולוגיה בארץ היא שיתוף פעולה אם בין קבוצות מחקר בארץ ובעולם ואם בין קבוצות מחקר והתעשייה וכדי לקדם זאת באתר היוזמה קיים מיפוי מפורט של הפעילות בתחום בישראל (ראו בקישורים למטה)
ננוטכנולוגיה באוניברסיטת בן-גוריון.
מכון אילזה כץ למדע וטכנולוגיה בתחום הננומטרי באוניברסיטת בן-גוריון בנגב הוקם בשנת 2006 במסגרת התוכנית הלאומית לננוטכנולוגיה (INNI). מטרת המכון היא למצב את אוניברסיטת בן-גוריון בנגב בחזית הפיתוח והמחקר בתחום הננו-טכנולוגיה תוך מימוש חזון הפרחת הנגב.
למכון משויכים 86 חברי סגל אקדמי והוא נותן תמיכת מחקר לכ-140 קבוצות מחקר מדיסיפלינות שונות ומגוונות (הנדסת חשמל, הנדסת חומרים, הנדסה ביו-רפואית, הנדסה כימית, ביוטכנולוגיה, ביולוגיה, רפואה, כימיה, פיזיקה, ארכאולוגיה, גאולוגיה ועוד). בנוסף, המכון מציע שירותי אנליזה מתקדמים לתעשייה וחברות סטארט-אפ.
במכון קיימות שתי יחידות המהוות מרכז ידע ותשתיות (user facility) כלל אוניברסיטאי: המעבדות לתמיכת מחקר, ויחידת הננו-פבריקציה הכוללת חדרים נקיים.
במכון קיימת תוכנית לימודים לתואר ראשון במסלול ננוטכנולוגיה בשיתוף עם המחלקות לכימיה ולהנדסה כימית. כמו כן פועלת תוכנית לדוקטורט בינתחומי בננוטכנולוגיה.
ננוטכנולוגיה באוניברסיטת בר-אילן.
אוניברסיטת בר-אילן היא ביתו של המרכז לחומרים מתקדמים וננו טכנולוגיה (BINA) אשר מאגד בתוכו פעילות של 40 קבוצות מחקר בכימיה, פיזיקה ומדעי החיים. המרכז הוקם בשנת 2007 וכולל בתוכו כ-320 אנשי מחקר. המרכז כולל מעבדות מתקדמות וציוד חדיש, כגון מאיץ חלקיקים, חדר נקי המצויים בתוך קומה צפה, המבטלת תנודות ורעש אקוסטי.
ננוטכנולוגיה באוניברסיטה העברית.
האוניברסיטה העברית היא ביתו של המרכז על שם משפחת קרוגר לננוטכנולוגיה וננומדעים אשר מאגד יותר מ-85 קבוצות מחקר בכימיה, פיזיקה, הנדסה, מדעי החיים, פרמקולוגיה ורפואה. המרכז מספק תשתית מחקרית לעוסקים בתחום ומהווה פלטפורמה לשיתופי פעולה מחקריים בישראל ומחוצה לה. במרכז קיימות שתי היחידות: יחידת הננו-אפיון ויחידת הננו-פבריקציה הכוללת חדר נקי שמספק גם שירותים לתעשייה וחברות סטראט-אפ (היחיד בירושלים).
באוניברסיטה העברית קיים מסלול ייחודי לתואר שני (מוסמך) בכימיה/פיזיקה/פיזיקה יישומית עם התמחות בננו-מדע וננו-טכנולוגיה.
ננוטכנולוגיה במכון ויצמן.
במכון ויצמן יש שלושה מאמצים מחקריים בתחום. מרכז בראון למחקר תת-מיקרוני אשר מאגד מחקרים בייצור חומרים ואפיון של תכונות אלקטרוניות במערכות מזוסקופיות. מרכז קימל למדע בתחום הננומטרי אשר מאגד מחקרים הקשורים לביולוגיה מולקולרית ומרכז גולדשלגר לננופיזיקה אשר תומך במחקר תאורטי וניסיוני בפיזיקה של מערכות ננומטריות.
ננוטכנולוגיה בטכניון.
הטכניון הוא ביתו של מכון ראסל ברי לננו-טכנולוגיה (RBNI) אשר מאגד בתוכו פעילות של יותר ממאה קבוצות מחקר בדיסיפלינות הנדסת חשמל, הנדסת חומרים, הנדסה רפואית וביו-רפואית, הנדסה כימית, אווירודינמיקה, ביוטכנולוגיה, הנדסת מזון, ביולוגיה, רפואה, כימיה, פיזיקה, הנדסת מחשבים, הנדסה אזרחית ומתמטיקה. RBNI הוקם בהשקעה חסרת תקדים של כ-78 מיליון דולר אשר התחלקו באופן שווה בין הטכניון, ממשלת ישראל דרך תל"ם ו-INNI וקרן ראסל ברי והפכו את המכון החדש לבעל אחת מקרנות המימון הגדולות בעולם בתחום זה.
מטרת המכון למצב את הטכניון ואת ישראל בחזית הפיתוח והמחקר העולמיים בתחום הננו-טכנולוגיה. בין השאר דרך גיוס חברי סגל חדשים השקעות נרחבות בתשתיות, תמיכה ועידוד שיתופי פעולה מולטי-דיסציפלינריים אקדמיים בתוך הטכניון, מחוץ לטכניון ושיתופי פעולה עם התעשייה. המכון תומך במרכזים הקיימים בטכניון למיקרואלקטרוניקה, מיקרוסקופיה אלקטרונית ואפיון פני שטח.
בנוסף לכך מציע הטכניון תוכנית לימודים ייחודית בארץ לתואר שני ולדוקטורט בננומדעים וננוטכנולוגיה אשר שמה לה כמטרה שבוגריה יהיו בעלי השכלה מולטי דיסציפלינרית הדרושה לתחום זה ולכן דורשת מהסטודנטים ללמוד גרעין של מקצועות לימוד מדיסציפלינות שונות (פיזיקה, כימיה, ביולוגיה ופקולטות ההנדסה השונות) ולעסוק במחקר בתחומי הננומדעים הננוטכנולוגיה אשר מטבעם הם מולטי דיסציפלינריים.
ננוטכנולוגיה באוניברסיטת תל אביב.
מרכז הננו של אוניברסיטת תל אביב הוא הוותיק ומהגדולים בארץ. המרכז הוקם בשנת 2000 בהשקעה אוניברסיטאית רחבת היקף וכיום מאגד פעילות מחקרית ענפה של כשבעים חוקרי ננו בקמפוס התל אביבי. מחקר הננו בתל אביב מתאפיין ברב תחומיות, ואיזון בין מחקר בסיסי מוביל למחקר שימושי. בין חוקרי המרכז: אברהם ניצן, אהוד גזית, יוסי קלפטר, פרננדו פטולסקי, גיא דויטשר, דוד מנדלוביץ', דוד ברגמן, רפי קורנשטיין, עמיחי פרימן, אשל בן יעקב, אורי צ'שנובסקי, ערן רבני, דן פאר, רונית סצ'י-פאינרו ורבים נוספים מהמובילים במחקר הננו בארץ. יעל חנין מבית הספר להנדסת חשמל מכהנת מפברואר 2012 כראש המרכז.
המרכז באוניברסיטת תל אביב משרת חוקרים מהפקולטות להנדסה, מדעים מדויקים, מדעי החיים ורפואה.
לחוקרי המרכז מספר מכובד של הצלחות בתחום המסחור הטכנולוגי כגון בטריות זעירות, ציפויים שקופים מוליכים, חיישנים, drug delivery, ואנרגיה.
המרכז מנהל תשתית מרכזית מהגדולות בארץ המשרתת כ 35 קבוצות מחקר וכ 30 חברות ישראליות הנעזרות בחוקרי המרכז בייצור ואפיון בתחום המיקרו והננו. בין החברות המשתמשות בשירותי המרכז נמצאות חברות הזנק קטנות וכן חברות מהמובילות במשק הישראלי כגון טבע, אלביט, רפאל, והתעשייה האווירית. התשתית כוללת מיקרוסקופיה אלקטרונית, כתיבה באמצעות יונים, מערכות מגוונות לאיכול ודפוזיציה, מערכות AFM וספקטרוסקופיית ראמאן. תשתיות אלו פתוחות לכלל חוקרי האקדמיה בארץ והתעשייה הישראלית.
המרכז תומך בתוכנית לימודים לתואר שני בתחום החומרים והננו. תלמידים רבים בתוכנית משלבים בין לימודים אקדמיים ועבודה בחברות העוסקות בתחום הננו. התוכנית מצטיינת בהנגשת תחום הננו לתעשייה הישראלית.
למרכז שיתופי פעולה בינלאומיים עם מספר מוסדות. שיתוף הפעולה עם אוניברסיטת נורת'ווסטרן, תומך בביקורים הדדים של סטודנטים וחוקרים.
המרכז מקיים מדי שנה כנס מדעי. ביוני 2012 התקיים הכנס השמיני של המרכז.
ננוטכנולוגיה ברשת אורט ישראל.
מאז שנת 2012 נלמדים בחלק מבתי הספר של רשת אורט ישראל לימודי ננוטכנולוגיה. תוכנית הלימודים פותחה על בסיס פרויקטים אירופאים. התוכנית נלמדת כחלק או הרחבה ללימודי מדע וטכנולוגיה בחט"ב לכיתות מצטיינים או כתוכנית העשרה/השכלה כללית/ידע כללי לכיתות י' בדגש על יישומי ננוטכנולוגיה. התוכנית מיועדת לחשוף בפני התלמידים נושא חדשני הנמצא בהתהוות תוך הכרות עם ידע מדעי וטכנולוגי ויישומים שונים ממגוון תחומים לצד השלכותיהם החברתיות והסביבתיות.
דוד מימון
דוד מימון (15 בפברואר 1929 – 14 במאי 2010) היה אלוף בצה"ל ונציב בתי הסוהר בשנים 1986–1987.
בתאריך ה-15.2.2010, 3 חודשים לפני שנפטר, נישא לבת זוגו מזה 18 שנה לאה שקד.
קורות חייו.
דוד מימון נולד בראשון לציון בן למשפחה מעולי יהדות תימן: אביו אהרון הגיע למושבה ב-1909, ואימו שושנה הצטרפה אליו ב-1920. למד ב"חדר" ובתלמוד תורה, הצטרף בנעוריו לארגון ההגנה וב-1947 עבר קורס מכ"ים לבני עדות המזרח. עסק בפעילויות אבטחה באזור ראשון לציון והדרכה בגדנ"ע.
עם הקמת צה"ל הצטרף לחטיבת גבעתי יחד עם שלושה מאחיו. לאחר שאחיו נהרג בקרב, הועבר מימון לתפקידי הדרכה בגדנ"ע ופיקד על חטיבת גדנ"ע תל אביב. ב-1956 חזר לתפקידים קרביים, שירת כמפקד יחידת הסיור ביחידת המיעוטים ובין השנים 1962 ל-1963 כקצין מבצעים בפיקוד הדרום. ב-1964 התמנה לסגן מפקד גדוד בחטיבת גולני, ולאחר מכן מילא שורה של תפקידים בפיקוד הדרום ובסיני, כולל במלחמת ששת הימים.
לאחר המלחמה התמנה למפקד מחוז הנגב ולמפקד חטיבת הערבה תקופה שהתאפיינה בחדירות מחבלים רבות מירדן. הצלחתו בהבאת רגיעה לאזור הביאה למינויו ב-1971 למפקד הצבאי של חטיבה 64 שהייתה אחראית על רצועת עזה. בשנות כהונתו הוקמה יחידת רימון שתכליתה למגר את הטרור הפלסטיני ברצועה. במלחמת יום הכיפורים מילא משימות מיוחדות באוגדה 143 בפיקודו של אריאל שרון. בנובמבר 1974 קודם לדרגת תת-אלוף ומונה למושל רצועת עזה וצפון סיני. ב-1977 מונה לראש מינהל הסגל באגף כוח אדם בתקופת מלחמת לבנון הראשונה מונה לאחראי על הסיוע האזרחי במדינה. בהמשך קודם לדרגת אלוף, מה שהפך אותו לאלוף הראשון ממוצא תימני בתולדות צה"ל, וכיהן כנשיא בית הדין הצבאי לערעורים. ב-1986 השתחרר מצה"ל.