הסרט עוקב אחר רין בן ה-17 (מדובבת על ידי סאצ'יקה מיסאווה) שחיה לבד בתוך סימולציה עתידנית של. היא שולטת בסימולציה באמצעות טאבלט עליו היא יכולה לצייר סצנות ואירועים שנוצרים לאחר מכן מסביבה. היא ממשיכה כך במשך שנים רבות, וחיה חיים שלווים אך בודדים. בשלב מסוים היא חווה לפניה סצנות שהיא לא יצרה ומורכבים מהזכרונות שלה. כילדה בת 10 המתגוררת בטוקיו. באמצעות סדרה של סרטוני חדשות ותמונות, מתגלה כי עצם חללי בגודל ירח נמצא במסלול התנגשות עם כדור הארץ. אביה של רין, שיגרו שדואג לה, בונה חללית של נוסע יחיד עם תמיכת חיים לרין כדי שהיא תוכל להימלט. הוא גם מוחק ממוחה כל זיכרון שלו או של כדור הארץ ובמקום זאת יוצר אותם בתוכנה וכותב לה מכתב ממנו שיגיע אליה בהמשך חייה. רגע לפני שהכוכב מתנגש בכדור הארץ, הוא מחבר אותה לסימולציה ומשגר את הספינה הנושאת אותה לחלל, שם היא הייתה בשבע השנים האחרונות.
ביקורת.
מיוזיק טיימס קבע במאמר כי "'Shelter" הוא מה שמעריצים של שני האמנים קיוו לו. הוא מצליח להפגיש את הצלילים של שני האמנים".
גרטרוד שרף גולדהבר
גרטרוד שרף גולדהבר (באנגלית: Gertrude Scharff Goldhaber; 14 ביולי 1911 - 2 בפברואר 1998) הייתה פיזיקאית גרעינית יהודיה-אמריקאית ילידת גרמניה. היא קיבלה את הדוקטורט שלה מאוניברסיטת מינכן, ולמרות שמשפחתה סבלה במהלך השואה, גרטרוד הצליחה לברוח ללונדון ולאחר מכן לארצות הברית. המחקר שלה במהלך מלחמת העולם השנייה היה מסווג, ולא פורסם עד 1946. במסגרת המחקר, גילתה שביקוע גרעיני ספונטני מלווה בשחרור ניטרונים. היא ובעלה, מוריס גולדהבר, ניהלו את רוב הקריירה לאחר המלחמה במעבדה הלאומית ברוקהייבן.
ביוגרפיה.
גרטרוד שרף נולדה במנהיים, הקיסרות הגרמנית. היא למדה בבית ספר ציבורי, ושם פיתחה עניין במדע. באופן חריג לתקופה, הוריה תמכו בעניין זה - אולי בגלל שאביה רצה להיות כימאי לפני שנאלץ לפרנס את משפחתו עם מות אביו. חייה המוקדמים של גולדהבר היו מלאים בקשיים. במהלך מלחמת העולם הראשונה היא נזכרה שנאלצה לאכול לחם שעשוי חלקית מנסורת, ומשפחתה סבלה מהיפר-אינפלציה של גרמניה שלאחר המלחמה למרות שזה לא מנע ממנה ללמוד באוניברסיטת מינכן.
לימודים אקדמאיים.
באוניברסיטת מינכן גרטרוד פיתחה במהירות עניין בפיזיקה. למרות שמשפחתה תמכה בעניין המוקדם שלה במדע, אביה עודד אותה ללמוד משפטים במינכן. היא סירבה בטענה שהיא "רוצה להבין ממה עשוי העולם".
במחקר התזה שלה, חקרה גרטרוד את השפעות הלחץ על המגנטיזציה. היא סיימה את לימודיה ב-1935 ופרסמה את עבודת הגמר שלה ב-1936.
עם עלייתה לשלטון של המפלגה הנאצית ב-1933, גרטרוד התמודדה עם קשיים הולכים וגוברים בגרמניה בשל היותה יהודיה. במהלך תקופה זו אביה נעצר ונכלא, ולמרות שהוא ואשתו הצליחו לברוח לשווייץ עם שחרורו, הם חזרו מאוחר יותר לגרמניה ונרצחו בשואה. גרטרוד נשארה בגרמניה עד להשלמת הדוקטורט שלה. ב-1935, היא ברחה ללונדון. למרות שהוריה של גרטרוד לא נמלטו מהנאצים, אחותה ליזלוט כן.
קריירה.
בששת החודשים הראשונים לשהותה בלונדון, גרטרוד חיה מהכסף שהרוויחה ממכירת מצלמת הלייקה שלה, כמו גם כסף שהרוויחה מתרגום גרמנית לאנגלית. גרטרוד גילתה שהדוקטורט שהשיגה היה חיסרון מאחר שהיו יותר משרות לסטודנטים פליטים מאשר למדענים פליטים. היא כתבה ל-35 מדענים פליטים אחרים שחיפשו עבודה, וכולם פרט לאחד אמרו לה שכבר היו יותר מדי מדענים פליטים שכבר עובדים. רק מוריס גולדהבר כתב בחזרה והציע תקווה כלשהי, וציין שהוא חושב שהיא עשויה למצוא עבודה בקיימברידג'. גרטרוד הצליחה למצוא עבודה אצל ג'ורג' פאג'ט תומסון ועסקה בעקיפה של אלקטרונים. למרות שהשיגה פוסט-דוקטורט אצל תומסון, גרטרוד הבינה שלא יציעו לה משרה אמיתית אצלו ולכן חיפשה עבודה אחרת. בלונדון, גולדהבר פגשה את מוריס גולדהבר, פוסט-דוקטורנט לפיזיקה, אותו פגשה לראשונה באוניברסיטת ברלין במהלך לימודיה בגרמניה.
בשנת 1939 נישאה למוריס גולדהבר. לאחר מכן היא עברה לעיר אורבנה שאילינוי כדי להצטרף אליו באוניברסיטת אילינוי. במדינת אילינוי היו אז חוקים נוקשים נגד נפוטיזם שמנעו מגרטרוד גולדהבר להתקבל לעבודה באוניברסיטה מכיוון שלבעלה כבר היה תפקיד שם. גרטרוד לא קיבלה משכורת ולא תקן במעבדה, ועבדה במעבדתו של מוריס כעוזרת ללא שכר. מאחר שהמעבדה של מוריס הוקמה רק למחקר בפיזיקה גרעינית, גרטרוד גולדהבר חקרה גם בתחום זה. במהלך תקופה זו נולד שני בנים: אלפרד ומייקל. לבסוף קיבלה גולדהבר סיוע כספי מהמחלקה כדי לעזור לתמוך במחקר שלה.
גולדהבר חקרה את חתך פעולה של תגובת נייטרונים-פרוטונים וניטרון-גרעין בשנת 1941, ואת פליטת קרינת גמא וספיגתה על ידי גרעינים בשנת 1942. בערך בזמן זה היא גם הבחינה כי ביקוע גרעיני ספונטני מלווה בשחרור נייטרונים - תוצאה שחושבה בתאוריה קודם לכן, אך טרם הוצגה במעבדה. עבודתה עם ביקוע גרעיני ספונטני הייתה מסווגת במהלך מלחמת העולם השנייה, ופורסמה רק לאחר סיום המלחמה, ב-1946.
גרטרוד ומוריס גולדהבר עברו מאילינוי ללונג איילנד שם הצטרפו שניהם לצוות המעבדה הלאומית ברוקהייבן. היא הפכה הפכה לפיזיקאית הראשונה במעבדה זו. במעבדה היא ייסדה סדרה של הרצאות חודשיות הידועות בשם סדרת ההרצאות ברוקהייבן.
מתחילת שנות ה-50 ואילך, טרודה כיוונה את המחקר המדעי שלה לעירור, תהליך של עלייה של חלק במערכת ממצב היסוד (כלומר מצב האנרגיה המינימלית האפשרית) למצב מְעוֹרָר (כלומר מצב בעל אנרגיה גבוהה יותר).
מורשת.
המעבדה הלאומית של ברוקהייבן יצרה לכבודה ולכבוד מוריס תוכנית מלגות.
הארכיון שלה נתרם למכון ליאו בק, ומי שרצה לעיין במסמכיה היה יכול לעשות זאת במרכז להיסטוריה יהודית במנהטן. המסמכים היו האוסף הגדול ביותר של המרכז השייך למדענית.
כוכב ילדים
כוכב ילדים הוא אדם שעבודתו העיקרית היא לשמח ולבדר ילדים. בעזרת קלטות, סדרות טלוויזיה, שירי ילדים, מופעים ומכירת מוצרים נלווים בהופעותיו. בדרך כלל כוכב ילדים הוא אדם הנותן לעצמו שם במה לילדים.
מידע נרחב.
אמן ילדים המרבה לעשות את פעילותו לילדים והופך לאהוב בקרב ילדים מכונה כוכב ילדים. אם מדובר באישה היא מכונה "כוכבת ילדים". מרבית אמני הילדים בישראל מרבים לעשות את פעילותם לילדים צעירים בני שנתיים ומעלה. בין כוכבי הילדים הפופולריים בישראל ניתן למצוא את: יובל המבולבל, מיכל הקטנה, הדוד חיים, רינת גבאי, קופיקו, טוביה צפיר, אורנה ומשה דץ, מיקי, קוגומלו, אסף אשתר, רוי בוי, שי ורועי, מני ממטרה ואחרים.
אמני ילדים העושים פעילות לילדים גדולים יותר מכונים "כוכבי נוער" וברשימה ניתן למצוא גם זמרים המצליחים בקרב נוער המוציאים שירים פופולריים. בין כוכבי הנוער הבולטים: אליאנה תדהר, לי בירן, שירן סנדל, דניאל גד, אנה זק, סטטיק ובן אל תבורי, נועה קירל, יהונתן מרגי, תובל שפיר, ריף נאמן, דון לני גבאי, עדי הימלבלוי, דניאל מורשת, דנה פרידר, אסף הרץ ועודד פז.
לעיתים, ישנם כוכבי ילדים העושים פעילות גם לילדים וגם לנוער כדוגמת טל מוסרי ואודי ואביעד. ישנם גם אמני ילדים שעבדו לילדים בשנות ה-80 וה-90 ועושים זאת גם בשנים האחרונות: כדוגמת מיכל ינאי, ציפי שביט וחני נחמיאס. ישנם גם כאלה שעבדו פופולרית לילדים ונוער ועזבו לטובת תחומים אחרים, כדוגמת מיכל צפיר ורוני דואני ששתיהן עברו לפעילות בתחום הכושר. דוגמה נוספת היא דפנה דקל שהייתה בולטת בעיקר בזכות תוכנית הטלוויזיה דפנה ודודידו ועזבה את התחום כי הרגישה שהוא כבר לא בשבילה.
כוכבי ילדים רבים מוכרים מוצרים נלווים בהופעותיהם, מוזמנים לאירועים רבים ואף משתתפים במופעים וקלטות וידאו ו-dvd משותפים. כדוגמת מופעי החנוכה פסטיגל ומותק של פסטיבל. ובעבר גם פסטיבל שירי הילדים. כוכבי ילדים מוציאים שירים רבים, משתתפים בפרויקטים אחד של השני, מופיעים בסדרות ילדים ולעיתים גם נבחרים לדבב בסדרות. כדוגמת טל מוסרי שדיבב בספיידרמן ובצבי הנינג'ה, מיכל ינאי שהוזמנה לדבב בסדרה פאוור ריינג'רס, ציפי שביט שדיבבה את דרדסית בהדרדסים וחני נחמיאס שדיבבה ושרה בסדרות אנימציה רבות לדוגמה "גברת פלפלת".
כוכבי ילדים בשנות ה-90.
כוכבי ילדים בשנות ה-90 היו מרבים להופיע ולהנחות תוכניות בערוץ הילדים. בין היתר: איתי שגב, עודד מנשה, מיכל ינאי ויעל בר זוהר. גם שנים מאוחר יותר דבר זה קרה כאשר מנחי ערוץ הילדים הפכו להיות כוכבי ילדים כדוגמת עודד פז ודנה פרידר. ערוצי ילדים פופולריים בקרב ילדים ונוער הם: ערוץ הופ!, ערוץ לולי, ניק ג'וניור וערוץ ניקלודיאון. כיום גם ישנו ערוץ המיועד לתכניהם של כוכבי הילדים הנקרא "ערוץ הכוכבים".
שירי ילדים בישראל.
בישראל, ישנם כוכבי ילדים רבים השרים שירים לילדים בקלטות שמע ועל כך הופכים ל"זמרי ילדים". כדוגמה ניתן למצוא את רינת גבאי, אורנה ומשה דץ, עוזי חיטמן ואריק איינשטיין שגם הוציאו קלטות ילדים והנחו תוכניות טלוויזיה לילדים. לעיתים כוכבי ילדים רבים משתתפים במופעים גדולים ומשותפים. לרוב הם מתקיימים בחג החנוכה. כוכבי ילדים גם זוכים למופע אישי משלהם עם רקדנים נלווים וכל להיטיהם.
כוכבי ילדים בשנות ה-80.
כוכבי ילדים בשנים אלה, היו בעיקר מנחים תוכניות טלוויזיה אישיות משלהם. כדוגמה ציפי שביט שהנחתה את "ציפיטפוט" שבהמשך גם הפכה לקלטת ילדים. תוכניות ילדים בולטות נוספות בעשור זה הן "פרפר נחמד" ו"הופה היי".
דמויות נלוות.