מייקל סטיבן (מייק) לורנס (באנגלית: Michael Steven (Mike) Lawrence; ) הוא מומחה ברידג' אמריקאי: שחקן, תאורטיקן, מורה וכותב ספרים. זכה פעמיים באליפות העולם ופעמים רבות בתחרויות חשובות בארצות הברית. לורנס כתב מספר רב של ספרים על ברידג'. ללורנס לא היה שותף קבוע לאורך מספר שנים רב, אבל בין שותפיו למשך שנתיים או יותר היו כמה מהשחקנים הבולטים בארצות הברית: סטנסבי, בוב האמן, בלומנטל, אדי קנטר, וייצ'סל ומתיו גרנווטר.
ביוגרפיה.
לורנס ילידסן פרנסיסקו שבקליפורניה, התחיל לשחק ברידג' כאשר היה סטודנט לכימיה באוניברסיטת קליפורניה. כתוצאה מהתפוצצות שגרם בטעות במהלך ניסוי נפצע בידו, ובמשך שלושה שבועות לא היה מסוגל לכתוב. כתוצאה מכך נאלץ לדחות את המבחנים הסופיים של לימודיו. בתקופת הביניים התחיל לשחק ברידג', שהפך לעיסוקו העיקרי. בשנת 1968 הוזמן על ידי אירה קורן להשתתף בקבוצת הברידג' Dallas Aces. שותפו בקבוצה זו היה בובי גולדמן. לורנס וגולדמן שיחקו בשיטת 2 על 1 מחייבת למשחק מלא ( 2/1 game forcing). לאחר שזכו במספר תחרויות חשובות בארצות הברית בשנים 1970 ו 1971 זכו באליפות העולם לאחר תקופה ארוכה בה זכתה הקבוצה הכחולה. בשנת 1973 עזב את קבוצת ה Dallas Aces. בהשפעתו של אירה כהן התחיל ללמד ברידג' ולכתוב ספרי ברידג', חרף התנגדותו לעשות זאת. לורנס כתב יותר מ 20 ספרי ברידג'. הוא זכה מספר פעמים לפרס של ספר השנה בברידג' (book-of-the-year awards). מיק לורנס תרם רבות לפיתוח שיטת 2 על 1 מחייבת למשחק מלא.
מיק לורנס נוסע בתדירות גבוהה ללמד ברידג' בארצות אחרות. בנוסף לכך פיתח תוכנות ללימוד ברידג' ביחד עם
Fred Gitelman.
לורנס נשוי לקרין.
ספרים שכתב.
הייחוד של ספרי הברידג' הרבים שכתב מיק לורנס, הוא בכך, שהם נוגעים גם בהיבטים ובנושאים שספרי ברידג' אחרים אינם נוגעים.
מנחם שלמה בורנשטיין
הרב מנחם שלמה בורנשטיין (תרצ"ה, 1935 - כ"ז באב תשכ"ט, 11 באוגוסט 1969) היה האדמו"ר מסוכטשוב-רדומסק ורבה של שכונת יד אליהו בתל אביב.
קורותיו.
נולד בארץ ישראל, בנו הצעיר של האדמו"ר רבי חנוך הניך בורנשטיין מסוכטשוב. אמו, פריידל, הייתה בתו של האדמו"ר רבי נתן נחום הכהן רבינוביץ מקרימילוב, משושלת חסידות רדומסק. גדל בשכונת בית וגן בירושלים. למד בישיבת כפר הרא"ה ולאחר מכן בישיבת כנסת חזקיהו בכפר חסידים. בשנת תשי"ז (1957) נישא לטובה, בתו של הרב דניאל מובשוביץ, שהיה רבה של זורביץ ברוסיה ולאחר עלייתו לארץ ישראל כיהן כרב שכונת צ'לנוב בתל אביב. לאחר נישואיו למד בהיכל התלמוד ובכולל בית יהודה בראשות הרב יחיאל מיכל פיינשטיין.
בשנות ה-60 התמנה לרבה של שכונת יד אליהו בתל אביב. בשנת תשכ"ה (1965), לאחר פטירת אביו, התמנה לאדמו"ר מסוכטשוב, וכעבור זמן הוכתר גם כאדמו"ר מרדומסק. הקים ישיבה בירושלים על שם אבי סבו בעל ה"אבני נזר".
בכ"ז באב תשכ"ט נהרג בתאונת דרכים, בגיל 34, ונקבר בהר המנוחות בירושלים בלווייה בהשתתפות אלפים.
בשנת תשמ"ז, שמונה עשרה שנה לאחר פטירתו, הוכתר בנו הבכור הרב שמואל יצחק בורנשטיין כאדמו"ר מסוכטשוב. בנו הרב אברהם נתן בורנשטיין (חתנו של הרב מרדכי אוירבך מתל אביב) הוא רב בית המדרש רדומסק בבני ברק. חתניו: הרב משה בצלאל וינברג (נכדו של רבי אברהם מסלונים) מכהן כראש ישיבת "אבני נזר" סוכטשוב. הרב שלמה יהודה פלצינסקי (בנו של הרב אליעזר פלצינסקי ונכדו של הרב אריה לוין) מכהן כראש ישיבת בית אריה. הרב זאב פריינד מכהן כרב קהילה בשכונת בית וגן.
חנוך הניך בורנשטיין
רבי חנוך הניך בורנשטיין (ה'תרנ"ז, 1897 - כ"ו באלול ה'תשכ"ה, 23 בספטמבר 1965) היה האדמו"ר הרביעי מסוכטשוב.
קורותיו.
נולד בפולין, לאדמו"ר רבי שמואל בורנשטיין, בעל "שם משמואל". נישא לפריידל, בתו של האדמו"ר רבי נתן נחום הכהן רבינוביץ מקרימילוב, משושלת חסידות רדומסק. בשנת ה'תרפ"ה (1925) עלה לארץ ישראל והתיישב בשכונת בית וגן בירושלים. היה ציוני. ערך את הירחון "ההד" שיצא בירושלים.
לאחר השואה שבה נספה אחיו, האדמו"ר השלישי מסוכטשוב, רבי דוד בורנשטיין, הוכתר כאדמו"ר הרביעי מסוכטשוב. הקים את בית המדרש סוכטשוב בירושלים. הדפיס במהדורה חדשה את ספרו של אביו "שם משמואל". גיסו, הרב ישעיהו שפירא, 'האדמו"ר החלוץ', שהה בביתו בתקופה האחרונה לחייו.
נפטר בשנת ה'תשכ"ה, ונקבר בהר המנוחות בירושלים.
חנוך בורנשטיין
חנוך העניך בורנשטיין
חנוך הניך בורנשטין
חנוך בורנשטין
חנוך העניך בורנשטין
מנחם שלמה בורנשטין
מלכה שפירא
מלכה שפירא (תרנ"ד, 1894 – ט"ז בחשוון תשל"ב, 1971) הייתה סופרת חרדית משושלת חסידות קוז'ניץ, אשת האדמו"ר הרב אברהם אלימלך שפירא מגרודז'יסק. חלק מספריה עוסקים בתולדותיה של שושלת משפחתה ובהווי החסידים.
ביוגרפיה.
נולדה בפולין, בתו של האדמו"ר רבי ירחמיאל משה הופשטיין מקוז'ניץ, מצאצאי המגיד מקוז'ניץ. נישאה לקרוב משפחתה הרב אברהם אלימלך שפירא, בנו של האדמו"ר רבי ישראל שפירא מגרודז'יסק ונינו של רבי אלימלך שפירא, אף הם מצאצאי המגיד מקוז'ניץ.
בתחילת שנת תרפ"ו (1925) עלו לארץ ישראל. במשך תקופה התגוררו בכפר חסידים, שנוסד אז על ידי אחיה, הרב ישראל אלעזר הופשטיין, האדמו"ר מקוז'ניץ. במשך שנים סירב בעלה לכהן כאדמו"ר ועבד כחשמלאי. רק לאחר השואה, כאשר נודע לו על מותם של בני משפחתו, הסכים לכהן כאדמו"ר לחסידי גרודז'יסק.
התגוררה בירושלים. פרסמה מספר ספרים, ובהם מתולדותיה של שושלת קוז'ניץ. סיפוריה ושיריה הופיעו בבמות שונות, ובהם ב"דבר" וב"מבוע".
בכ"ג בכסלו תשכ"ז נפטר בעלה האדמו"ר, ונקבר בבית הקברות סנהדריה בירושלים. חמש שנים לאחר מכן, בי"ג בחשוון תשל"ב, נפטרה מלכה שפירא, ונקברה סמוך לבעלה.
היו לה שלוש בנות, חווה לאה שנשאה לרב זאב דרייזין, דבורה סילמן שנישאה לאיסר סילמן, ורחל שנישאה לרב יהושע הוטנר. נכדתה היא הפסיכולוגית ד"ר אביגיל ינון, אשת הפסיכולוג פרופ' יואל ינון.
הוועדים האולימפיים האירופיים
הוועדים האולימפיים האירופיים (באנגלית: European Olympic Committees) הוא ארגון הממוקם ברומא, איטליה. בארגון חברים 50 ועדים אולימפיים לאומיים (הוועד האחרון שצורף הוא של קוסובו).
מ-1991 חברות הארגון מקיימות את הפסטיבל האולימפי האירופי לנוער, בו משתתפים בני נוער באירועי ספורט המתרחשים כל שנתיים (בשנים לא זוגיות) ומפוצלים בין ענפי ספורט חורף וקיץ כמו אולימפיאדות הקיץ והחורף. אך בשונה מהאולימפיאדה שמתקיימת פעם בארבע שנים ויש פער של כשנה וחצי בין אולימפיאדות הקיץ והחורף, הפסטיבל האולימפי האירופי לנוער מתקיים כל שנתיים ויש הפרש של מספר חודשים בלבד בין טורניר ענפי ספורט החורף לטורניר ענפי ספורט הקיץ מכיוון שהם נערכים באותה שנה, בדרך כלל בחודשים פברואר ויולי.
מ-2015, אחת לארבע שנים (שנה לפני המשחקים האולימפיים), יופק באמצעות הארגון ותחת פיקוח הוועד האולימפי הבינלאומי טורניר תחרויות ספורט רב-ענפיות דמוי אולימפיאדה המכונה "המשחקים האולימפיים האירופאיים" ובקיצור משחקי אירופה המיועד לספורטאים מ-50 מדינות החברות בארגון ה-(eoc). טורנירים יבשתיים דומים תחת חסות התאחדויות הוועדים האולימפיים של אותן יבשות כבר מתקיימים שנים רבות בהצלחה ביבשות אחרות ובהם משחקי אסיה (מ-1951), משחקי אפריקה (מ-1965) והמשחקים הפאן-אמריקאיים (מ-1951).
ועדים אולימפיים אירופיים
הוועדים האולימפיים של אירופה
בנימין מובשוביץ
הרב בנימין הלוי מובשוביץ (תרנ"ג, 1893 - כ"א בכסלו תשי"ג, דצמבר 1952) היה רבה של קניזיץ בבלארוס, ולאחר עלותו לארץ ישראל כיהן כרבה של הרצליה ומייסד ישיבת השרון.
קורותיו.
נולד בבלארוס, בנם של הרב מרדכי שלמה הלוי מובשוביץ, רבה של מלסטובקה, וגיטל, בתו של הרב יעקב שנפיר משקלוב. מילא את מקום אביו כרבה של קניזיץ שבמחוז מוהילב. בתחילת שנות ה-30 עלה לארץ ישראל והתמנה כרבה של הרצליה.
בשנת תרצ"ג (1933) ייסד סמוך לביתו את בית הספר "יסודי התורה" בהרצליה, כדי להעניק חינוך תורני לילדי המשפחות הדתיות שנמנו עם מייסדי העיר. בשנים הראשונות מנה בית הספר פחות מעשרה תלמידים, ועם השנים התרחבו שורותיו. במשך עשרים שנה פעל בית הספר באופן פרטי, ובשנת תשי"ג (1953) הסתפח לחינוך העצמאי. בשנות ה-60 עבר בית הספר ממקומו, בסמוך לביתו של הרב מובשוביץ, למשכנו החדש.
בשנות ה-40 יזם את הקמת בית הכנסת הגדול בעיר.
היה חבר המועצה של מרכז חינוך התורה בארץ ישראל שפעל בתל אביב ואיגד את מוסדות החינוך הדתיים בארץ ישראל.
בתחילת שנות ה-50 ייסד ברמת השרון את ישיבת השרון, יחד עם אחיינו הרב יעקב אדלשטיין. בראש חודש כסלו תשי"ג (1952) ביקר החזון איש בישיבה וערך מבחן פומבי לתלמידיה. שלושה שבועות לאחר מכן נפטר הרב מובשוביץ, בעקבות ניתוח מוח שלא הצליח. הוא קבור בבית הקברות פינסקר בהרצליה. לאחר מותו נותר הרב אדלשטיין לעמוד בראשות הישיבה לבדו.
בעשור הראשון של המאה ה-21 הקים נכדו הרב דניאל יעקובוביץ את ישיבת "נחלת בנימין" במודיעין עילית, על שמו. כמו כן נקרא על שמו רחוב בהרצליה.
לאחר פטירתו התמנה חתנו, הרב יצחק יחיאל יעקובוביץ, לרבה של הרצליה. בנו, הרב חיים, שימש עד לשנת תשע"א (2011) כרב בית הכנסת אור לישראל בהרצליה. בנו הרב בן ציון היה ר"מ ומנהל ישיבת השרון.
עם שחר
עם שחר הוא שירה של המשוררת רחל, אשר נכתב בתל אביב בתר"ץ 1930.
בלחנו של המלחין יהודה שרת, הושר בתנועות הנוער ביישוב.
שמו של השיר קשור ומושפע משירה האחר של המשוררת ואולי לא היו הדברים... שבו נכתב: „ואולי ... מֵעוֹלָם לֹא הִשְׁכַּמְתִּי עִם שַׁחַר לַגַּן”.