הרב יחזקאל עזרא היה אדם חולני וסבל בחייו ייסורים. עוד בחיי הוריו, נפטר, והוא בן 32 בלבד. הוא נקבר בחלקת החסידים שבהר הזיתים, והוספד על ידי רבני ירושלים, בכללם הראשון לציון רבי אליהו משה פאניז'יל.
ספריו.
חכם יחזקאל עזרא רחמים חיבר כמה וכמה חיבורים בכל מקצועות התורה, אך עיזבונו הספרותי לא נשמר כראוי, וחלק נכבד ממנו הלך לאיבוד עת שנפטר, ואישים שונים לקחו את חיבוריו מביתו. החומר שנשאר הודפס בעזרתם של אחיו הגאונים רבי אברהם חיים ורבי יצחק נסים, וכן רבי צדקה חוצין.
ספריית המדינה הרוסית
ספריית המדינה של רוסיה
סיימון סדברי
סיימון סדברי, סימון מסדברי או סימון תאובולד (באנגלית: Simon Theobald או Simon of Sudbury; נפטר ב-14 ביוני 1381) היה ארכיבישוף קנטרברי בין השנים 1375–1381 וכן הבישוף של לונדון.
קורות חיים.
סיימון נולד בעיר סדברי שבסאפוק, ולמד באוניברסיטת פריז. עם תום לימודיו היה לאחד מהכמרים של האפיפיור אינקנטיוס השישי, אשר שלח אותו בשנת 1356 לאנגליה על מנת שיכהן בחצר המלך אדוארד השלישי.
באוקטובר 1361 האפיפיור מינה את סיימון לתפקיד הבישוף של לונדון והוא נמשח לתפקיד ב-20 במרץ 1362.
ב-4 במאי 1375 ירש את ויליאם ויטלסי בתפקיד הארכיבישוף מקנטרברי.
ביולי 1377 הכתיר את ריצ'רד השני, ובשנת 1378, בלחץ בית המלוכה שפט את ג'ון וייקליף בארמון למבת'.
בינואר 1380 התמנה לתפקיד לורד צ'נסלור ומסיבה זו ראו בו איכרי אנגליה כאחראי למיסים הרבים שהוטלו עליהם, ואשר הובילו למרד האיכרים.
במהלך המרד, שחרר ההמון את ג'ון בול מכלאו במיידסטון, וצבא האיכרים המורדים יצא מקנט לעבר לונדון ובדרכו הרס את רכוש הארכיבישוף בקנטרברי ובלמבת'. ההמון המוסת הגיע למצודת לונדון בה הסתתר סיימון.
סיימון היה כה שנוא על ידי העם, ששומרי המצודה נתנו לאיכרים המורדים להיכנס למצודה ולתפוס אותו בלא קרב.
סיימון נגרר לגבעת מצודת לונדון וב-14 ביוני 1381 נכרת ראשו. גופתו נקברה בקתדרלת קנטרברי אולם ראשו נותר תלוי זמן מה על גשר לונדון ולאחר מכן נקבר בכנסיית גרגורי הקדוש בסדברי שבסאפוק (אשר נבנתה מחדש על ידי סיימון בתקופת כהונתו כארכיבישוף).
סיימון מסדברי
האחות ג'קי
האחות ג'קי (באנגלית: Nurse Jackie) היא סדרת קומדיה שחורה אמריקאית ששודרה לראשונה ב-8 ביוני 2009 ברשת "שואוטיים". הסדרה עוסקת בחייה של האחות ג'קי פייטון שעובדת בבית החולים "אול סיינטס" בניו יורק.
הסדרה זכתה לביקורות חיוביות אך איגוד האחיות בניו יורק טען שהסדרה מייצגת בצורה מוטעית את האתיקה המקצועית של האחיות. פיילוט הסדרה היה המצליח ביותר של רשת "שואוטיים", וזכה לצפייה של כמיליון צופים. הסדרה שודרה במשך 7 עונות, והפרק האחרון שודר ב-28 ביוני 2015.
תקציר העלילה.
עונה 1.
פרקים 1–12 (12 פרקים). החלה את שידורה ב-8 ביוני 2009 והסתיימה ב-24 באוגוסט 2009.
עונה 2.
פרקים 13–24 (12 פרקים). החלה את שידורה ב-22 במרץ 2010 והסתיימה ב-7 ביוני 2010.
עונה 3.
פרקים 25–36 (12 פרקים). החלה את שידורה ב-28 במרץ 2011 והסתיימה ב-20 ביוני 2011.
עונה 4.
פרקים 37–46 (10 פרקים). החלה את שידורה ב-8 באפריל 2012 והסתיימה ב-17 ביוני 2012.
עונה 5.
פרקים 48–56 (10 פרקים). החלה את שידורה ב-14 באפריל 2013 והסתיימה ב-16 ביוני 2013.
עונה 6.
פרקים 57–68 (12 פרקים). החלה את שידורה ב-13 באפריל 2014 והסתיימה ב-29 ביוני 2014.
עונה 7.
פרקים 68–80 העונה האחרונה של הסדרה. שודרה ב-2015.
הדמויות.
הדמות הראשית, ג׳קי, מתוארת על ידי הרשת ״שואוטיים״ כ-״חזקת אופי, אחות ניו-יורקית אופיינית המנסה להתמודד עם עבודתה בבית חולים אורבני תוך שמירה על איזון בין העבודה לחייה האישיים״, ובנוסף מתארים אותה כחלשת אופי לתרופות שונות שעוזרות לה להעביר את היום. שאר הדמויות הרשיות כוללות את דר. אלינור א׳והרה רופאה בריטית העובדת בבית החולים וחברתה הטובה ביותר של ג׳קי; זואי בארקו, אחות מתלמדת שאפתנית אך חסרת ניסיון; דר. פיץ׳ ״קופ״ קופר, רופא צעיר שלפעמים מתנהג כבעל ניסון ובגרות ולפעמים מתנהג כילד; אדי וולזר, רוקח לשעבר עמו ג׳קי מנהלת רומן.
סיימון תיאובולד
ספרי מגיד
ח&quot;י אלול
בית הכנסת העתיק בפקיעין
בית הכנסת העתיק של פקיעין הוא בית כנסת קדום בכפר פקיעין שבגליל המערבי. על פי מסורת, בית הכנסת הוקם במקום בית מדרשו של רבי יהושע בן חנניה. מועד הקמת בית הכנסת אינו ידוע אך הוא שופץ בתחילת שנת ה'תרל"ג (1873). את המימון לשיפוץ בית הכנסת נתן יהודי מביירות בשם רפאל הלוי. כתובת המנציחה את תרומתו מצויה במשקוף בית הכנסת.
שרידים קדומים.
בשנים 1926 ו-1930 התגלו בבית הכנסת שני לוחות אבן עתיקים אשר הוצבו בבית הכנסת בשימוש משני בעת הקמתו. ככל הנראה לוחות אבן אלו גולפו סמוך לימי בית שני והם חלק משרידי בית הכנסת הקדום.
על לוחות האבן ישנם תבליטים. באחד תבליט של מנורת המקדש, למרגלותיה של המנורה שופר ומחתה מצדה האחד ולולב מצדה השני. על לוח האבן השני ישנו תבליט של שער מפואר, לצד השער שני עמודים ומעליהם מעין קונכייה. מקובל להניח שהתבליט מתאר ארון קודש. שני הלוחות שולבו בתוך קיר בית הכנסת.
בבית הכנסת נמצאו גם שרידי ספר תורה עתיק שעל פי ההערכה הגיעו בידי פליטים שנסו מירושלים לאחר חורבן בית שני.
בעבר הלא רחוק היה בארון הקודש ספר תורה עתיק בן מאות שנים הכתוב על עור צבי.
בית הכנסת בתקופה החדשה.
יצחק בן-צבי חקר בין היתר בספרו שאר ישוב את בית הכנסת העתיק, אדריכל מאיר בן אורי יזם את שיפוץ בית הכנסת ועיצב תוכניות לחזית הדרומית עם המנורה ושלט הזיכרון, הדלת והחלונות בכניסה המופיעים על שטר 100 ש"ח, וחצר בית הכנסת בכללותה, הצעתו משנת 1954 בוצעה בפיקוחו בשנים 56–1955. בן אורי יזם ייחוס השיפוץ לבן צבי מתוך הערכה לפועלו ולהשפעת החוברת משנת 1922 על יוזמתו של בן אורי. הקשר בינו לבית הכנסת בא לידי ביטוי בנוסח לוח ההקדשה בחזית הדרומית, ובכך שחזית הכניסה לבית הכנסת מופיעה על צדו האחורי של שטר 100 ש"ח, בו הופיע דיוקן הנשיא עד שהוחלפו השטרות באוגוסט 2018.
במסגרת מאמציו של האדריכל שמחה יום-טוב לשכן מחדש את יהודי פקיעין בכפר קיימו בבית הכנסת כינוס של כ-70 תושבי הכפר. הכינוס התקיים ב-9 באפריל 1963 בחול המועד פסח. בין האורחים היה סלאמן פדול ראש המועצה נהריה גרשון טץ ונכבדים נוספים. האירוע כונה סדר שני של בני קהילת פקיעין. את הסדר ניהל חכם יוסף תומא זקן בני הקהילה בן ה-104.
כיום בית הכנסת מתוחזק על ידי מרגלית זינאתי, ממשפחת זינאתי שחיה בפקיעין מזה זמן רב, המתגוררת בסמוך לו (בבית זינאתי). בית הכנסת נפתח לביקורים ותפילות בתיאום מראש. המבנה זקוק לשיפוץ ושימור נרחב, בעיקר מפגעי רטיבות.
עץ התות העתיק.
בחצר בית הכנסת גדל עץ תות עתיק. העץ הובא מלבנון, ומניב פרי משובח בתחילת הקיץ.
מלחמת הברונים הראשונה
מלחמת הברונים הראשונה (באנגלית: First Barons' War) הייתה מלחמת אזרחים שהתנהלה באנגליה בין השנים 1215–1217 בין הברונים בראשות רוברט פיצוולטר , אשר נתמכו על ידי צבא צרפת בפיקודו של לואי, לימים מלך צרפת, לבין כוחותיו של ג'ון, מלך אנגליה.
המלחמה פרצה בשל סירובו של המלך ג'ון לקיים את הסכם "המגנה כרטה" עליו חתם ב-15 ביוני 1215.
רקע.
ב-15 ביוני 1215 אילצו הברונים האנגלים את המלך ג'ון לחתום על מסמך המפרט את זכויות הברונים, ובתמורה ב-19 ביוני באותה שנה חידשו הברונים את שבועת הנאמנות שלהם כלפי המלך. ההסכם קיבל תוקף רשמי כאשר ב-15 ביולי נחתמה ה"מגנה כרטה" המפרטת את מחויבות הצדדים זה לזה.
בהסכם נכלל תנאי לפיו יכולים כל 25 ברונים לבטל את החלטתו של המלך. על אף חתימתו על ההסכם, סירב המלך להסכים לתנאי זה, ובמהרה החלה לוחמה גלויה בין תומכי הברונים לתומכי המלך.
מהלך המלחמה.
הזמנת לואי לאנגליה.
כוחות הברונים, מחשש מצבאות המלך, פנו לעזרת הנסיך לואי (לימים לואי השמיני, מלך צרפת), יורש העצר של כס המלוכה הצרפתי ובנו של המלך פיליפ אוגוסט, מלך צרפת.
בעקבות פניית הברונים שלח לואי, בנובמבר 1215, יחידה של אבירים להגן על העיר לונדון. זמן קצר לאחר מכן הסכים לבוא בעצמו בראש צבא לסייע לברונים (וזאת על אף התנגדות אביו, והתנגדות האפיפיור אינוקנטיוס השלישי). ב-23 במאי 1216 נחת לואי בראש כח נחיתה בחוף קנט. המלך ג'ון נמלט לוינצ'סטר (בירת הממלכה בתקופה הסקסונית) ולואי נכנס לעיר לונדון בלא התנגדות, ולשמחת תושביה אשר תמכו בו. לואי צעד בראש תהלוכה לקתדרלת סנט פול, ושם הוכרז כמלך אנגליה.
ב-14 ביוני כבש לואי את וינצ'סטר (ג'ון נמלט ממנה זמן קצר לפני כן), ובמהרה שלט במחצית שטחי אנגליה.
המצור הראשון על דובר.
בעוד שמרבית השטחים הפתוחים נפלו לידיו של לואי בלא התנגדות, נותרה העיר המבוצרת דובר בשליטת ג'ון, וכן המצודות המלכותיות טירת קנטרברי וטירת רוצ'סטר.
ב-19 ביולי יצא לואי לעבר טירת דובר, אשר הייתה מוכנה לקראת המתקפה. לואי צר על המצודה והצליח למוטט את מגדל העוז שלה ואת שערי הטירה, אולם יוברט דה בורג, מפקד הטירה הצליח להדוף את אנשיו של לואי, וחסם את הפרצה בחומה באמצעות גזעי עצים גדולים.
המצור על הטירה נמשך כשלושה חודשים, במהלכם המשיך לואי את כיבושיו ברחבי קנט, תוך שהוא נאבק בכוחות גרילה של קשתים שבראשם ויליאם מקאסינגהאם.
ב-14 באוקטובר, לאחר שלושה חודשי מצור, הסיג לואי את כוחותיו, שב ללונדון והכריז על הפסקת אש, וזאת מבלי לכבוש את הטירה.
טירת וינדזור.