בין השנים 1999 ו-2001 חברת פפאף התפרקה לשתי חברות, חברה המייצרת ומשווקת מכונות תפירה ביתיות אשר משתמשת בשם המותג PFAFF, וחברה המייצרת ומשווקת מכונות תעשייה הנקראת PFAFF Industrial.
באותו הזמן הצטרפה לקבוצה זינגר/פפאף חברת ענק נוספת שוודית הנקראת הוסקוורנה (Husqvarna Viking). ביחד שלוש החברות נקראות VSM.
IRNSS (ראשי תיבות של: Indian Regional Navigation Satellite System) היא מערכת ניווט לוויינית אזורית בלבד בפיתוח ISRO (Indian Space Research Organisation) ובפיקוח ממשלת הודו.
המוטיבציה לפיתוח המערכת נובעת מכך שלא ניתן לסמוך על שימוש במערכות זרות בזמנים של עוינות פוליטית.
נכון לאפריל 2016 שוגרו כל שמונת הלוויינים המתוכננים לכדי מערך לוויינים.
למערכת (בדומה למערכת GPS) שני שימושים, האחד אזרחי ומוגבל במידה מסוימת והשני צבאי למכשירים מורשים, על ידי קידוד אותות.
פטרודקטיל
מבצע קרח שרוף
מבצע קרח שרוף (באנגלית: Operation Burnt Frost) הוא שם קוד שניתן למבצע צבאי שמטרתו יירוט והשמדת לוויין ביון לא פעיל של משרד הסיור הלאומי בשם USA 193.
היירוט התבצע ב-20 בפברואר 2008 בסביבות 10:26 (בערב, זמן EST) מהספינה USS Lake Erie (CG-70) באמצעות ירי טיל מסוג SM-3 (RIM-161 Standard Missile 3). עלות כל טיל מוערך בכ-11 מיליון דולר.
מספר דקות לאחר השיגור השיג הטיל את מטרתו ונרשם יירוט מוצלח של הלוויין.
בעקבות מבצע קרח שרוף, לאור התחרות בתחום החלל בין מעצמות העל והמתיחות בנושא נשק לווייני בפרט, קיבלה ארצות הברית ביקורת נוקבת מסין ורוסיה.
פרנק פראזטה
פרנק פראזטה (אנגלית: Frank Frazetta; ) היה אמן אמריקאי-איטלקי אשר נודע במיוחד בשל יצירותיו בתחום הקומיקס וציורי השמן שיצר בסוגות הפנטזיה והמדע הבדיוני.
ביוגרפיה.
פראזטה נולד וגדל בברוקלין שבניו יורק. בגיל שמונה, בהמלצת מוריו, החל ללמוד בבית הספר לאמנות יפה של ברוקלין (Brooklyn Academy of Fine Arts), שם למד תחת הדרכתו של האמן האיטלקי מישל פאלנגה. בשנת 1944, בהיותו בן 16, החל לעבוד בתחום הקומיקס בסטודיו של אמן הקומיקס ברנרד ביילי. בהמשך החל ליצור ספרי קומיקס מסוגת מערבונים, פנטזיה, מסתורין, דרמה היסטורית ועוד. בתחילת שנות ה-50 עבד עבור EC Comics, National Comics, Avon Comics ומספר חברות קומיקס אחרות.
בעקבות הפרסום לו זכה בשל עטיפות שיצר לקומיקס "באק רוג'רס", החל פראזטה לעבוד עם אמן הקומיקס אל קאפ על רצועת הקומיקס שלו "Li'l Abner". באותה תקופה יצר פראזטה גם רצועת קומיקס משלו בשם "Johnny Comet", וכמו כן עבד יחד עם אמן הקומיקס דן בארי על רצועת הקומיקס היומית "פלאש גורדון".
לאחר שעבד יחד עם אל קאפ במשך תשע שנים, חזר פראזטה לעבוד על ספרי קומיקס. במהלך תקופה זו לקח חלק בפיתוח רצועת הקומיקס הפרודית "Li'l Annie Fannie" מאת הארווי קורצמן וויל אלדר.
בשנת 1964 יצר ציור של רינגו סטאר עבור מד מגזין, שעורר עניין בקרב אולפני יונייטד ארטיסטס. בעקבות זאת החל במהלך שנות ה-60 ליצור כרזות לסרטי קולנוע. באותה תקופה יצר גם ציורים לעטיפות של ספרי הרפתקאות. בהמשך מרבית יצירותיו של פראזטה היו ציורי שמן ואיורים לכרזות של סרטים, עטיפות ספרים, ולוחות שנה. בין הכרזות הבולטות שיצר לסרטי קולנוע, היו מה חדש חתלתולה? (1965), סוד ההצלחה שלי (1965), סלח לי, אתה נושך את צווארי (1967) ומלכודת לבלש (1977).
במהלך שנות ה-80 עבד יחד עם ראלף בקשי על הפקת סרט האנימציה "אש וקרח", שיצא לאקרנים ב-1983 והושפע במיוחד מבחינה ויזואלית מהסגנון המאפיין את ציורי הפנטזיה של פראזטה.
ב-2003 הופק הסרט "Frazetta: Painting With Fire", המתעד את חייו של פראזטה.
בשנת 2009 נמכר ציורו של פראזטה "קונאן הכובש" (Conan the Conqueror) בעבור מיליון דולרים.
פראזטה נישא בנובמבר 1956 לאלינור קלי, ונולדו להם ארבעה ילדים. הוא מת משבץ מוחי ב-10 מאי 2010, בגיל 82, בבית חולים בפלורידה בקרבת מקום מגוריו.
וידאופילם אינטרנשיונל
וידאופילם אינטרנשיונל היא חברה פרטית בבעלות משפחתית, המספקת שירותי תרגום כתוביות, דיבוב, קריינות, פוסט פרודקשן ועוד אשר הוקמה על ידי משפחת בכר ב-1988. החברה מנוהלת בידי אמי וגילי בכר.
החברה.
החברה החלה את פעילותה ב-1981 (תחילת עידן הווידאו בישראל) בתרגום ועריכת כתוביות לסרטי קולנוע ווידאו. בהמשך התרחבה פעילות החברה לטלוויזיה במיוחד עם עליית שידורי ערוץ 2. מאז מספקת החברה שירותים בתחומי המדיה, תרגום, דיבוב וקריינות לסרטים וסדרות טלוויזיה, עריכות, שירותי פוסט-פרודקשן, המרות פורמטים ועוד. כמו כן מספקת וידאופילם שירותי תרגום לשפות זרות בישראל ומחוצה לה.
בין לקוחות החברה נטפליקס, דיסני, HOT, קשת ועוד.
יער משווני לח
השפעת פיגועי 11 בספטמבר
השפעת פיגועי 11 בספטמבר 2001 בארצות-הברית הייתה נרחבת, ארוכת טווח ומקיפה בתחומים רבים, מעבר להשפעתם המיידית.
ההשפעה המרכזית של הפיגועים הייתה הכרזת המלחמה העולמית בטרור על ידי הנשיא ג'ורג' ווקר בוש ובני בריתה של ארצות הברית, מערכה שנמשכת למעשה עד היום (2021). מערכה זו, לצד המלחמות שלוו לה (מלחמת אפגניסטן ועיראק), השפיעו בצורה משמעותית על החברה המערבית, ובמידה רבה הכתיבו את סדר היום הפוליטי בארצות הברית למשך תקופה ארוכה. תוצאות נלוות למערכה זו היא כיבוש עיראק והפלת משטרו של סאדם חוסיין בעיראק ושלטון הטליבאן באפגניסטן והקמת שלטון דמוקרטי במדינות אלו.
השפעה נוספת לפיגועים היא חקיקת חוק הפטריוט השנוי במחלוקת, ב-26 באוקטובר 2001. תוקף החוק - שהוגבל מלכתחילה לחמש שנים - הוארך מאז שוב ושוב, בשינויים קלים וחלקים ממנו אושררו בחקיקה קבועה.
השלכות על תעשיית התעופה.
אחת השאלות שעלו בימים שלאחר הפיגועים נגעה לטיב האבטחה בנמלי התעופה בעולם. השאלה שעמדה בבסיס הדיון הייתה, כיצד הצליחו כל 19 החוטפים לעבור את כל נקודות הביקורת השונות בנמלים, לעלות על המטוסים ולהשתלט עליהם בקלות רבה כל כך. בשנים שלאחר הפיגועים ובעקבות הפקת לקחים, הועלתה משמעותית רמת האבטחה בנמלי תעופה ובטיסות רבות בארצות הברית וברחבי העולם.
כבר יומיים לאחר הפיגועים, הוציאה רשות התעופה הפדרלית האמריקאית (Federal Aviation Administration) הוראה שהטילה איסור גורף על הכנסת כל סוגי הסכינים למיניהם לתוך המטוסים. ההוראה ניתנה לאחר שהתברר שהמחבלים הורשו לעלות למטוסים אף על פי שהם נשאו על גופם סכינים יפניות שכן לא היה איסור על הדבר באותה עת. המחבלים ניצלו עובדה זו והשתמשו בסכינים ככלי נשק בעת החטיפה.
נושא נוסף שנבחן הוא כיצד הצליחו המחבלים להתפרץ לתוך תא הטייס באין מפריע. אחת המסקנות שהתקבלו הביאה לחיזוק דלתות תא הטייס עד כדי כך שבמטוסים רבים הפכו הדלתות למשוריינות וחסינות ירי. במטוסים רבים הותקנו גם מצלמות טלוויזיה במעגל סגור על מנת שהטייסים יוכלו לצפות במתרחש בתא הנוסעים. חלק מהטייסים (בעלי רישיון מתאים) קיבלו אפשרות לשאת אקדח בזמן הטיסה לצורך הגנה עצמית, ומספר הולך וגדל של מאבטחי טיסה החלו להיות מוצבים ביותר ויותר טיסות.
בחודשים שלאחר הפיגוע, הגיעו מאות אנשי תעופה, נציגים של חברות תעופה גדולות ומומחים לתעופה מכל רחבי העולם לישראל, לחזות וללמוד על נוהלי האבטחה של חברות תעופה ישראליות ובראשן חברת אל על.
נוהלי בידוק הנוסעים בנקודות הביקורת השונות בנמלים עברו גם הם מספר שינויים משמעותיים. ביום הפיגועים, חלק מהמחבלים הפעילו את גלאי המתכות, אולם הם הורשו לעלות לטיסה לאחר שבדיקה עם גלאי מתכות ידני לא העלתה דבר חריג. בנמלי תעופה רבים בעולם כיום, הנוסעים עוברים חיפוש יסודי הכולל טפיחה על הגוף נוסף למעבר עם גלאי מתכות. ארצות הברית אף הקימה גוף ממשלתי מיוחד בשם רשות ביטחון התחבורה (Transportation Security Administration) שהוכפף למחלקה לביטחון המולדת. תחום אחריותו של הגוף החדש כולל אבטחה תקינה ומסודרת של כל סוגי התחבורה במדינה, ובפרט האבטחה בנמלי התעופה.
מאז 11 בספטמבר, בוצעו מספר ניסיונות ללא הצלחה של פיגועים במטוס, כמו ניסיון פיגוע באמצעות נעליים ממולכדות כמה חודשים לאחר 11 בספטמבר. החשש מניסיונות פיגוע ממשיך להכתיב נוהלי הגנה גם על הקרקע עד היום. לדוגמה: אחד מפעולות האבטחה הרבות שננקטו לקראת אולימפיאדת לונדון (2012) הייתה הצבת סוללות טילי נ"מ ברחבי העיר, על מנת שבמקרה של ניסיון לפיגוע כזה יוכלו ליירט את המטוס.
השלכות כלכליות.
הפיגועים זעזעו את המערכת הכלכלית בארצות הברית והשפיעו אף על שוקי העולם. הבורסה לניירות ערך בניו יורק לא נפתחה באותו בוקר ונשארה סגורה עד 17 בספטמבר. עם פתיחתה, נפל מדד הדאו ג'ונס ב-684 נקודות, או 7.1%, וקבע שיא של ירידה שלילית ביום אחד. עד לסוף השבוע ירד הדאו ב-14.3%, שהייתה בזמנו הירידה הגדולה ביותר בשבוע אחד בהיסטוריה. בתרגום לדולרים, מניות ארצות הברית הפסידו ערך של 1.4 טריליון דולר בשבוע אחד. הדולר האמריקאי איבד אחוז גדול מערכו ביחס למטבעות בולטים אחרים דוגמת האירו, הלירה שטרלינג והין היפני. גם בבורסות בעולם נרשמה צניחה חדה במדדים בעקבות הפיגועים.