הייוורד הייתה נשואה במשך עשר שנים לשחקן ג'ס ברקר ובשנת 1945 נולדו להם זוג תאומים. בטורי הרכילויות בעיתונים השונים נחשבו לזוג סוער, אך בשנת 1954 התגרשו. לאחר הגירושין סוזן ניסתה לשים קץ לחייה אך ניסיון זה נכשל. בזמן הליך הגירושין העדיפה סוזן להישאר בארצות הברית ולא לנסוע יחד עם צוות שחקני הסרט "Soldier of Fortune" להונג קונג וצילמה את תפקידה עם השחקן קלארק גייבל בתוך חדר בהוליווד, וכך שולבו הצילומים בסצינות המשותפות יחד עם צילומים של גייבל באתרים מפורסמים בהונג קונג.
בשנת 1957 נישאה בשנית לפלויד איטון צ'אלקלי, חוואי ואיש עסקים, אשר בעברו היה סוכן פדרלי, וגרו יחדיו בג'ורג'יה. למרות שהיה בעל לא רגיל לכוכבת קולנוע הוליוודית, נישואין אלו היו נישואין מאושרים. בשנת 1964 החליטו להפוך לקתולים והוטבלו לנצרות.
בתחילת 1966 נפטר פלויד, סוזן שקעה באבל ולא רצתה להישאר בבית בו גרו והעתיקה את מקום מגוריה לפלורידה. סוזן המשיכה לשחק בתפקידי משנה למשך מספר שנים, עד שהפסיקה לגמרי בשנת 1972.
מותה.
הייוורד הובחנה כחולת סרטן בשנת 1973, ולאחר כשנתיים, ב-14 במרץ 1975, קיבלה התקף בביתה אשר בבוורלי הילס ונפטרה בגיל 57. מועד הלווייתה נקבע ל-16 במרץ, סוזן נקברה ליד פלויד, בעלה השני.
ישנם השערות שמחלת הסרטן התפתחה בגופה של סוזן מנשורת רדיואקטיבית שנחשפה אליה מניסויים בנשק גרעיני בזמן הצילומים לסרט "The Conqueror" בסנט ג'ורג', יוטה, כ-220 ק"מ מאתר הניסויים נבדה. מתוך 220 חברי צוות ושחקנים שהיו באזור, 91 פיתחו במשך השנים מחלות סרטניות.
על תרומתה לתעשיית הסרטים, זכתה סוזן לכוכב בשדרת הכוכבים של הוליווד.
קלמן טיסה
קלמן טיסה מבורושיינו (בהונגרית: Borosjenői Tisza Kálmán; 16 בדצמבר 1830 – 23 במרץ 1903) כיהן כראש ממשלת הונגריה בין 1875 ל-1890, והיה האדם שכיהן במשרה זו במשך הזמן הארוך ביותר.
תולדות חייו.
במשך השנים שלאחר המהפכה ההונגרית של 1848, אותה חווה טיסה כבן 18, ביצע פרנץ יוזף הראשון, קיסר אוסטריה מספר רפורמות דמוקרטיות ומודרניסטיות בהונגריה. בשיאן הועבר חוק בחירות שהתיר לשכבה דקה בת כ-6% לבחור נציגים לפרלמנט.
בבחירות הראשונות נבחר טיסה לחבר פרלמנט. ב-1875 ייסד את המפלגה הליברלית ונבחר לראש ממשלת הונגריה. עיקר המנדט של ממשלתו היה עיסוק בנושאי פנים וכלכלה. טיסה הצעיד את מדינתו למודרניזציה שלטונית ומנהלית, בלתי תלויה בזו האוסטרית. בין היתר הוקמו בתקופתו הבירוקרטיה, מערכת המיסים ההונגריים והחלת השימוש בשפה ההונגרית כשפת שלטון בתחומי השליטה ההונגריים באימפריה (במקום הגרמנית). כן פעל טיסה נגד אנטישמיות, בפרט לאחר עלילת הדם של טיסאסלר.
בנו, אישטוון טיסה, היה אף הוא ראש ממשלה.
אילן גולדוסר
אילן גולדוסר (נולד ב-28 בדצמבר 1964) הוא אתלט ישראלי רב-גוני בעבר. אלוף ישראל ושיאן ישראל בריצת 110 מטר משוכות, בריצת 400 מטר משוכות ובקרב עשר. אלוף ושיאן המכביה בריצת 400 מטר משוכות. הוא ייצג את ישראל באליפות העולם באתלטיקה (רומא 1987).
כיום, עובד גולדוסר כמורה ליוגה.
ביוגרפיה.
גולדוסר גדל בפתח תקווה. הוא התאמן בקבוצת אס"א תל אביב בהדרכת דוד קושניר. בתחרות שנערכה באצטדיון אוניברסיטת תל אביב בשנת 1980 הוא קבע בקפיצה לגובה תוצאה של 1.85 מטר.
אלוף ושיאן ישראל.
באליפות ישראל שנערכה באצטדיון הדר יוסף ביולי 1983 זכה גולדוסר במדליית זהב בריצת 110 מטר משוכות בשיא ישראלי חדש של 15.17 שניות, שיפור לשיא של בוריס קריצשטיין (15.25 שניות), לפני שמואל איס מהפועל תל אביב וצפריר מינצר מהפועל עמק חפר שקבעו תוצאה זהה (16.66 שניות).
באליפות ישראל שנערכה באצטדיון הדר יוסף ביולי 1984 זכה גולדוסר במדליית זהב בריצת 110 מטר משוכות בתוצאה של 15.33 שניות.
באליפות ישראל באתלטיקה שנערכה בהדר יוסף בתחילת יולי 1985 זכה גולדוסר במדליית זהב בריצת 110 מטר משוכות בתוצאה של 15.28 שניות, לפני דני וולפברג ומיקי שטיינהרט. שבועיים לאחר מכן, בתחרות האתלטיקה של המכביה השתים עשרה שנערכה בהדר יוסף ב-21 ביולי הוא זכה במדליית ארד בריצת 110 מטר משוכות בתוצאה של 15.54 שניות, אחרי גורדון אורליקוף (15.11 שניות) וברוס קאן (15.46 שניות) שניהם מקנדה. נוסף לכך, הוא סיים במקום רביעי בקרב עשר בשיא ישראלי חדש של 6299 נקודות, במסגרת תחרות קרב עשר הוא קבע בקפיצה לרוחק שיא אישי חדש של 7.15 מטר, תוצאה שהייתה מספיקה למדליית ארד. חודש לאחר מכן, בתחרות שנערכה בבריסל שבבלגיה ב-17 באוגוסט הוא זכה במדליית זהב בריצת 110 מטר משוכות בתוצאה של 15.20 שניות.
שיאן ישראל בקרב עשר.
באליפות ישראל בקרב עשר שנערכה בתל אביב במאי 1986 זכה גולדוסר במדליית זהב בשיא ישראלי חדש של 6456 נקודות (100: 11.21 שנ', רוחק: 7.01 מ', ברזל: 9.78 מ', גובה: 1.94 מ', 400: 50.50 שנ', 110 משוכות: 15.58 שנ', דיסקוס: 31.04 מ', מוט: 3.30 מ', כידון: 41.68 מ', 1500: 4:45.06 דק')
באליפות ישראל באתלטיקה שנערכה ביולי אותה שנה הוא זכה במדליית זהב בריצת 400 מטר משוכות בתוצאה של 52.6 שניות.
בתחרות שנערכה בפרזנו שבארצות הברית ב-30 במרץ 1987 זכה גולדוסר במדליית ארד בריצת 400 מטר משוכות בתוצאה של 52.97 שניות. בתחרות שנערכה בהכטל שבבלגיה ב-8 באוגוסט הוא קבע בריצת 110 מטר משוכות שיא ישראלי חדש של 14.81 שניות. שבוע לאחר מכן, בתחרות שנערכה בקובלנץ שבגרמניה ב-13 באוגוסט הוא שיפר בריצת 400 מטר משוכות את שיאו הישראלי והעמידו על 51.77 שניות.
באליפות העולם באתלטיקה שנערכה ברומא שבאיטליה ב-30 באוגוסט 1987 סיים גולדוסר במקום 44 בריצת 400 מטר משוכות בתוצאה של 52.54 שניות.
בתחרות שנערכה בתל אביב ב-8 במאי 1988 קבע גולדוסר בריצת 400 מטר משוכות שיא ישראלי חדש של 51.18 שניות. שנה לאחר מכן, ב-13 במאי 1989 הוא קבע בריצת 200 מטר שיא אישי חדש של 22.22 שניות. באליפות ישראל באתלטיקה שנערכה בשנת 1989 זכה גולדוסר במדליית זהב בריצת 400 מטר בתוצאה של 48.56 שניות. ב-9 ביולי אותה שנה הוא קבע בריצת 400 מטר שיא אישי חדש של 48.33 שניות.
אלוף ושיאן המכביה.
בתחרויות האתלטיקה של המכביה ה-13 שנערכו בשנת 1989 זכה גולדוסר במדליית זהב בריצת 400 מטר משוכות בשיא מכביה חדש של 51.33 שניות. שיא זה החזיק מעמד 4 שנים ונשבר על ידי אלכסיי בזארוב מישראל (50.82 שניות, השיא הנוכחי - 2017) ובמדליית ארד בריצת 110 מטר משוכות בתוצאה של 15.01 שניות, לאחר שמעד במשוכה האחרונה, אחרי סקוט מוריס מארצות הברית שקבע שיא מכביה חדש של 14.47 שניות וצפריר מינצר (14.73 שניות).
באליפות ישראל באתלטיקה שנערכה בשנת 1990 זכה גולדוסר במדליית זהב בריצת 400 מטר משוכות בתוצאה של 51.33 שניות.
בשנת 1991 פרש גולדוסר כתוצאה מקרע של הרצועה בברך.
חייו האישיים.
כיום, מלמד גולדוסר איינגאר יוגה ב"מרכז יוגה מרגה" שאותו הקים בשנת 2002.
מחקר בסיסי
מחקר בסיסי (נקרא גם מחקר טהור או מדע בסיסי), בניגוד למחקר יישומי או מעשי, הוא תחום מחקר מדעי שתפקידו לחקור שאלות עקרוניות ללא מטרה יישומית וללא הכוונה. המניע העיקרי של המחקר הבסיסי הוא סקרנות, אולם תוצריו הם גוף-ידע אינטלקטואלי של רעיונות, עקרונות, שיטות ותובנות שיכול לשמש למגוון יישומים טכנולוגיים בתחומים שונים (גם רחוקים מאוד מן השאלות שהניעו את המחקר הבסיסי בראשיתו) וליצירת דיסציפלינות מדעיות חדשות. המחקר הבסיסי אינו מכוון לטובת האנושות ולא לרעתה, אלא הוא נייטרלי לחלוטין מבחינה מוסרית. כך, תוצרים של אותו מחקר בסיסי יכולים לשמש, למשל, הן למטרות "נעלות" כגון רפואה גרעינית והן ליצירת פצצת אטום.
המחקר הבסיסי מתבצע על ידי מדענים באוניברסיטאות מחקר ובמכוני מחקר ומתועד במאמרים מדעיים, כך שתובנות ומסקנות ישמשו בעתיד חוקרים אחרים, יהוו נקודות-מוצא למחקרים נוספים, יאששו או יפריכו השערות מדעיות, יזניקו רעיונות יישומיים וכדומה.
המחקר המדעי הבסיסי דורש תקציבים גדולים, לעיתים בסדרי גודל של מדינות ותאגידי ענק. עם זאת, מדובר בהשקעה בעייתית משום שאינה מבטיחה למשקיע דבר בטווח הזמן הקרוב, פרט למימון מדענים המבצעים פעילות שרובה הגדול מיותר מנקודת מבט תועלתנית. עם זאת, בטווחי זמן ארוכים יכול המחקר הבסיסי להניב תוצאות שלא שוערו כלל על ידי המממנים. כמו כן, אף שפעמים רבות רק אחוז זעיר מהניסויים מציג לבסוף תועלת ממשית, תועלת זו יכולה להתברר כפורצת דרך בטווח זמן כלשהו ולפיכך בעלת ערך שקשה למדוד אותו במונחי עלות-תועלת רגילים.
המימון העיקרי למענקי מחקר בסיסי בישראל, כשני-שלישים מסך מענקי הקרנות למחקר בסיסי, מגיע מהקרן הלאומית למדע (ISF) המממנת כ-1,500 מדענים ישראלים מדי שנה, בהיקף שנתי של למעלה מ-300 מיליון שקל. עיקר תמיכה זו ניתנת בצורה של מענקי מחקר אישיים.
לואיס קרווחל
לואיס דה קרווחל אי דה לה קואווה (בספרדית: Luis de Carvajal y de la Cueva, 1539–1591) היה קונקיסטאדור, מצאצאי האנוסים, המושל הראשון (1579–1591) של ממלכת לאון החדשה (Nuevo Reino de León), שהשתרעה על פני חלקים מטקסס וכן צפון מזרח הפדרציה של מקסיקו של היום (בעיקר המדינות נואבו לאון, טמאוליפס וקואווילה). הראשון ממוצא יהודי מוכר, שהגיע לאמריקה הצפונית (מקסיקו - 1567, טקסס - בערך 1570).
קורות חיים.