כאשר מתבוננים בכתם שמש, נראה כי מרכזו עטוף במבנה הנראה כעשוי מסיבים, המופנים לכיוונים שונים. נוכחותו של מבנה זה, כמו גם כיוון הסיבים, מרמזים על קיומם של קווי שדה מגנטיים. מבנה זה נקרא penumbra.
ההיסטוריה של חקר כתמי השמש.
הראשון לצפות בכתמי השמש באמצעות טלסקופ היה ככל הנראה תומאס הריוט (Thomas Harriot) שככל הנראה צפה בהם כבר בשנת 1610, אולם הוא לא פרסם את תצפיותיו. בנובמבר 1611 המדען הישועי כריסטופר שיינר (Christoph Scheiner) שלח מכתב (שפורסם בידי הנמען מרק וולצר Mark Welser) בו הוא טען שכבר לפני שבעה חודשים זיהה באמצעות טלסקופ כתמים על השמש, אך מכיוון שלא ייחס לכך חשיבות לא פרסם את העניין. מכיוון שהוא זיהה שוב את הכתמים השתכנע לאחר בדיקות רבות שאכן ישנם כתמים על השמש ויש להסביר את אופן היווצרותם.
בתגובה למכתבים אלו שהודפסו והופצו כתב גלילאו מכתב לוולצר. במכתב מחודש מאי 1612 טען גליליאו שהבחין בכתמים על השמש כבר 18 חודשים לפני כן בסוף  שנת 1610. הוויכוח העיקרי בין שיינר לבין גלילאו לא נסב סביב השאלה מי ראה קודם את הכתמים אלא כיצד יש להסביר את התצפיות.
שיינר טען כי הכתמים אינם על השמש ממש שכן הם נעים על פני השמש ואינם קבועים במקום אחד. אף אם נטען כי השמש מסתובבת סביב צירה ולכן הכתמים נעים, היינו מצפים כי הכתמים יחזרו בקביעות מסוימת. חזרה כזו לא נצפתה על ידו ולכן הוא שלל את האפשרות כי הכתמים נמצאים על השמש עצמה. בעקבות זאת שיינר הגיע למסקנה כי הכתמים נגרמים בגלל גופים שמימיים - כוכבים - שנעים בין כדור הארץ לבין השמש בסמוך לשמש.
גלילאו דחה את עמדתו של שיינר והוכיח באופן מתמטי על פי תצפיותיו שלו כי הכתמים נמצאים על השמש עצמה ואינם גוף מנותק מהשמש. גלילאו נטה לומר כי השמש עצמה מסתובבת סביב צירה ויוצרת את התנועה בכתמי השמש.
רשת תקשורת מקומית
רֶשֶׁת תִּקְשֹׁורֶת מְקוֹמִית (LAN, ראשי תיבות של Local Area Network) היא רשת מחשבים המתפרסת, בשונה מרשת עירונית (MAN) או רשת אזורית (WAN), על אזור גאוגרפי מוגבל (עד אלפים בודדים של מטרים רבועים), בדרך כלל בתוך בניין אחד, או בניינים סמוכים. רשת כזו מתאפיינת ברוחב פס גבוה יחסית ובזמן השהיה נמוך יחסית.
היסטוריה.
הרשתות המקומיות הראשונות (ARCNet), הוקמו ב-1977 על ידי Datapoint ונועדו, במקור, לשיתוף כוננים קשיחים בין מחשבים מאותה הסדרה. כיום מאפשרים תקנים שקובע ה-IEEE לרכיבים מדגמים שונים, של יצרנים שונים, לתקשר זה עם זה ביעילות באותה הרשת, ולספק מלבד שיתוף כוננים קשיחים גם שיתוף מדפסות, סורקים חיבור לרשתות אחרות, ניתוב וחלוקת עומסים.
בעבר התחרו מספר תקנים שונים על שימוש ברשת המקומית: תקן ה-Ethernet שפותח במשותף על ידי DEC, זירוקס ואינטל (תחת קונסורציום שנודע בשם DIX), תקן Token ring ("טבעת אסימון") של IBM, LocalTalk של חברת אפל, FDDI, ותקן ATM שתוכנן אמנם עבור רשת אזורית אבל התחרה גם על יישום כרשת מקומית.
עם הזמן כל התקנים פרט ל־Ethernet (את'רנט או אית'רנט) נזנחו, וכיום למעשה כל הרשתות המקומיות פועלות בתקן זה ובגילגוליו – גרסאות חדשות יותר של התקן עבור רוחב פס גבוה יותר, וכן גרסאות שלו לתקשורת אלחוטית (Wi-Fi). למעשה, היום ממעטים להשתמש בשם "את'רנט", משום שהמילה נחשבת למילה נרדפת ל"רשת תקשורת מקומית" (LAN).
תקן ה־Ethernet תוכנן בתחילה לרוחב פס של 3 Mbit/Sec, אבל עוד לפני שקיבל חשיפה רחבה הועלה רוחב הפס ל־10 Mbit/Sec. בשלב זה נפוצו שני מימושים פיזיים של התקן: תצורה שהתבססה על כבל קואקסיאלי – 10BASE-2, והשתמשה בטופולוגיית רשת מסוג אפיק, ומולה מימוש המבוסס על זוגות שזורים, שעושה שימוש ברכזת ("Hub") ובטופולוגיית כוכב.
רשתות אלו זכו לתפוצה הולכת וגוברת החל בשנות השמונים של המאה ה-20, כשבתחילת שנות התשעים נוסף תקן לרוחב פס של 100 Mbit/Sec, תוך זניחת טופולוגיית אפיק, והתבססות על זוגות שזורים או סיב אופטי. מאז נוספו תקנים מהירים אף יותר, וכן תקני Wi-Fi אלחוטיים.
שימושים.
רשת מקומית מאפשרת למחשב אחד המחובר לרשת להשתמש במשאבים (כגון קבצים על דיסק, מדפסות) ממחשבים אחרים. כמו כן, ניתן להריץ יישומים ממחשב אחד על מחשב אחר.
לדוגמה, בקמפוס קטן של מכללה ישנם שלושה בניינים. בכל בניין מוקצת כיתה אחת עם שלושים מחשבים לשימושם של הסטודנטים בזמנם החופשי כדי שיוכלו להכין את שיעורי הבית שלהם ולחפש מידע באינטרנט. בכל כיתה מצויים סורק אחד ומדפסת אחת שנחלקים בין המחשבים באותה כיתה. חלוקה זו חוסכת קנייה של 87 מדפסות וסורקים. כמו כן מכל מחשב בקמפוס יש גישה לכונן קשיח מרכזי שבו לכל סטודנט יש תיקייה פרטית משלו. גישה זו מאפשרת לסטודנט להמשיך ולעבוד על מסמכים שהוא שמר בתיקייה שלו מכל מחשב בקמפוס.
יישום.
רשתות מקומיות כיום משתמשות לרוב בתשתית אתרנט קווית או אלחוטית (Wi-Fi). בעבר היו נפוצים גם סוגי חיבורים אחרים, כגון Token ring, FDDI ו־LocalTalk.
פרוטוקול התקשורת הנפוץ ביותר הוא פרוטוקול האינטרנט - TCP/IP. פרוטוקולים אחרים שהיו בשימוש בעבר כגון IPX, NetBIOS, AppleTalk, בניאן, DecNet ואחרים למעשה נזנחו ואינם נמצאים בשימוש כמעט כלל.
רשתות ואבטחת מידע.
חסרונותיה של העבודה ברשת הם סיכון לפרטיות המידע וריבוי מקורות לתוכנות זדוניות. המחשבים שברשת יכולים להתחבר ביניהם בכבלים או בקשר אלחוטי ויש לוודא שרק מחשבים מורשים יוכלו להצטרף לרשת, גם אם הם התחברו אליה בכבל או באופן אלחוטי ושרק אנשים מורשים יוכלו להשתמש במחשב שכבר מחובר אל הרשת. מעבר לזאת יש להגביל את הגישה של מי שכן מורשה כך שתוכנם של מסמכים יהיה גלוי רק לבעלי סמכות רלוונטית עבור תוכנו של כל מסמך, ששינויי הגדרות הפעולה של הרשת יהיו בסמכות מנהל הרשת בלבד ושהתקנת תוכנות תהיה בפיקוח ובמגבלות כלשהן.
סידורי הבטיחות המקובלים הם:
LAN (פירושונים)
אנטישמיות ברוסיה
שונר
שֻׁנָּר (שם מדעי: Lynx) הוא סוג במשפחת החתוליים. מקור המילה הוא שֻׁנְרָא בארמית, ותרגומה הוא "חתול".
מאפיינים.
השונר חי ביערות גבוהים עם מעטפת צפופה של שיחים ועשבים. אף על פי שהשונרים צדים רק על הקרקע, הם מסוגלים לטפס על עצים ולשחות. הם מצויים בעיקר באמריקה הצפונית ובהימלאיה, אך גם באזורים הצפוניים של סקנדינביה חיים שונרים. מאז שנות ה-90 של המאה ה-20 נעשו מאמצים רבים ליישב מחדש את השונר הצפוני בגרמניה. השונר מצוי גם ביער ביאלובייסקה (צפון מזרח פולין), דרום ספרד ומזרח פורטוגל. במדינות רבות ציד שונרים אינו חוקי.
לשונר זנב קצר, ציצות שיער שחורות בקצות האוזניים, שפם, זקן וכפות רגליים מרופדות להליכה בשלג. צבע פרוותו נע בין חום בהיר לבז' ולפעמים ניכרים עליו כתמים חומים כהים, במיוחד על הרגליים. משקלו הוא 5–30 קילוגרם.
בני סוג זה, בנוסף לברדלס, הם היחידים מבני משפחתם הנוהגים לצוד את טרפם בריצה ולא בעזרת ציד מהמארב. הם ניזונים מיונקים, מעופות ומדגים. הם חיים בדרך כלל לבד, אף שעשויות להיות קבוצות שיטיילו ויצודו יחד. ההזדווגות נעשית בסוף החורף. בהמלטה ממוצעת יש שגר של 2–4 גורים, שעליהם האם שומרת ומגוננת בקנאות.
השונר הוא טורף קטלני ביותר, ואינו נרתע מציד של חיות הגדולות ממנו בהרבה כגון זאבים ואיילים. ביכולתו לטרוף כמעט כל בעל חיים הבא לידו, והוא מסוכן לבני אדם הנמצאים בקרבתו. עם זאת, בדומה לחתוליים אחרים, הוא ניתן לביות אם יאומץ כגור. ישנם המתארים את התנהגותו כחיית מחמד כ"מזכירה יותר כלב מאשר חתול", בעיקר מפני שהשונר הסיבירי חובב טיולים כשהוא קשור ברצועה. שונרים מבויתים נינוחים גם בהתנהלותם עם אנשים זרים.
נמרון
נמרון (שם מדעי: "Leopardus"), סוג במשפחת החתוליים, הכולל עשרה מינים החיים בצפון אמריקה ובדרום אמריקה. בעבר סווגו מיני הנמרונים תחת הסוג חתול. עשרת המינים הם:
מאפיינים.
לסוג הנמרון פרווה מנומרת, וצבעים הדומים לצבעי הקרקע הנעים בין חום חיוור לחום בהיר ואפור. אזניהם הקטנות מעוגלות, הנחיריים שלהם מופרדות לגמרי ויש להם פחות כרומוזומים מאשר לחתולים האחרים.
זאב (פירושונים)
שועל אוזנן
שועל אוזנן (שם מדעי: "Otocyon megalotis"), סוג במשפחת הכלביים, כולל מין יחיד: שועל אוזנן מצוי.
שועל זה מצוי בסוואנות באפריקה. ישנן שתי אוכלוסיות נפרדות של השועל, אחת במזרח אפריקה ואחת בדרום אפריקה.
לשועל האוזנן אוזניים גדולות ובאנגלית הוא נקרא "Bat-eared Fox". צבע פרוותם של שועלי האוזנן חום צהוב וצבע פרוותם באוזניהם, ברגליהם ובחלקים מפניהם שחור. אורכם של שועלים אלו 55 ס"מ (ראש וגוף) ואורך אוזניהם 13 ס"מ.
שיניהם של שועלי האוזנן קטנות מאוד ביחס לשיניהם של מיני כלביים אחרים. 80% ממזונם מורכב מחרקים. הם מבקרים בגבעות טרמיטים, באים אחר נחילי ארבה או נשארים קרוב לעדרי זברות ואנטילופות במטרה לאכול חרקים אשר מגיעים לצואה של פרטי העדר. בנוסף לחרקים ניזון שועל האוזנן ממכרסמים, ציפורים וביצים ולפעמים גם פירות.
שועל האוזנן הוא פעיל לילה. הם חיים בלהקות קטנות שמורכבות מזוג ומגוריהם (אם כי לפי מספר תצפיות משערים כי לעיתים הם חיים בשלישיות שכוללות זכר ושתי נקבות). הזוגות חיים במאורות ומגדלים את הגורים (שניים עד חמישה) ביחד.
שועל (סוג)
שועל (שם מדעי: "Vulpes") הוא סוג של שועלים במשפחת הכלביים הכולל מספר מינים.
אזכורי השועל בתנ"ך.
בנוסף לחיה הידועה, שועל מופיע בתנ"ך גם כשמו של מחוז בנחלת בנימין וכשם איש מזרע אשר, וכן בצירוף חצר-שועל, עיר בנחלת שמעון.
שועל שלג
שועל שלג (שם מדעי: "Vulpes lagopus") הוא מין של טורף מהסוג שועל (בעבר בסוג יחיד "Alopex") שבמשפחת הכלביים החי ברחבי האזור הארקטי.
מאפיינים.