ב-1994 ביים והפיק את הקומדיה הרומנטית "רק את" , בכיכובם של מריסה טומיי ורוברט דאוני ג'וניור, ומתרחשת רובה באיטליה הרומנטית.
ב-1996 ביים והפיק ג'ואיסון את סרט הפנטזיה "בוגוס" , בכיכובם של וופי גולדברג, ז'ראר דפארדיה והיילי ג'ואל אוסמנט, המספר על חברות של נער יתום עם דמות בדיונית של קוסם צרפתי.
ב-1999 ביים והפיק את הסרט ההוריקן, בכיכובו של דנזל וושינגטון, שהתבסס על סיפור חייו של המתאגרף "רובין 'הוריקן' קרטר" שהואשם ברצח משולש על לא עוול בכפיו ועסק שוב ביחס הגזעני כלפי האפרו-אמריקאים בארצות הברית.
המאה ה-21.
ב-2003 ביים והפיק ג'ואיסון את סרטו האחרון "דה סטייטמנט" , בכיכובם של מייקל קיין וטילדה סווינטון, על האופן שבו מערכות שלטון מגוננות על שוטר צרפתי שבתקופת שלטון וישי הורה על הוצאה להורג של פעילי הרזיסטנס והצליח לחמוק ממאסר עד 1994.
המרכז הקנדי לקולנוע.
ב-1986 יסד ג'ואיסון, בטורונטו, את המרכז הקנדי ללימודי קולנוע בו נלמדים לימודי קולנוע מתקדמים כשמעל 1,700 תלמידים הוכשרו כבר במרכז. כמו כן משמש המרכז לסיוע לקולנוענים צעירים לקדם את תוכניתיהם לפיתוח תוכן יצירתי.
משפחתו.
ג'ואיסון נישא ב-1953 לדוגמנית מרגרט אן דיקסון (Margaret Ann "Dixie" Dixon) ולזוג נולדו 3 ילדים (מיכאל, קווין וג'ניפר) שעסקו אף הם בעולם הבידור. ב-2004 נפטרה מרגרט וב-2010 נישא ג'ואיסון ללין סיינט דייוויד (Lynne St. David).
טי-שרט (שיר)
טי-שרט הוא פזמון שבוצע בידי הלהקה הישראלית ג'יין בורדו, ויצא לאור ב-25 בינואר 2022.
רקע וכתיבה.
השיר נכתב בידי סולנית הלהקה דורון טלמון והולחן בידי טלמון ובן-זוגה וחברה ללהקה מתי גלעד. בשיר מספרת טלמון על ילדותה. השיר יצא בצירוף קליפ שבוים בידי עומר אלוני.
ביקורת.
מבקר המוזיקה יוסי חרסונסקי סקר את השיר בחיוב, והעניק לו שלושה וחצי כוכבי זהב מתוך חמישה.
פונקציה פסידו-אקראית קריפטוגרפית
פצצה חכמה
ילדים אהבה שירה
ילדים אהבה שירה הוא פזמון שבוצע בידי הלהקה הישראלית ג'יין בורדו, ויצא לאור ב-15 באוגוסט 2021.
רקע וכתיבה.
השיר נכתב והולחן בידי סולנית הלהקה דורון טלמון ועובד והופק בידי טלמון יחד עם בן-זוגה מתי גלעד ורועי אביטל.
השיר שוחרר בצירוף קליפ שבוים בידי עומר אלוני. בקליפ נראית טלמון כשהיא מאוכזבת וזועמת מהכותרות בעיתונים ובטלוויזיה, ומחליטה לרוץ לנשיאות. בהמשך היא אכן נבחרת כנשיאה, אולם בסוף הקליפ היא נראית מחזיקה עיתון בו נכתב שהיא התפטרה מתפקידה משום שהיא "מעדיפה להתרכז בילדים אהבה ושירה".
הקליפ מלא ברמיזות למצב הפוליטי והכלכלי בישראל במהלך מגפת הקורונה, וכולל גם קריצות לשירי עבר של הלהקה.
ביקורת.
מבקר המוזיקה יוסי חרסונסקי סקר את השיר בחיוב, והעניק לו ארבעה כוכבי זהב מתוך חמישה.
הפיגוע בגבעת אסף
מפרצון אוגנן
מפרצון אוגנן (באנגלית: Ognen Cove ; בבולגרית: залив Огнен) הוא מפרצון החודר אל החוף הצפון-מערבי של חצי האי טריניטי באזור ארץ גרהאם, של חצי האי האנטארקטי שבאנטארקטיקה.
המפרצון הוא חלק מ מפרץ שארקו, המצוי ממערב לנקודת ניקיופ.
המפרצון הופיע כתוצאה מנסיגתו של קרחון אנדרו במחצית השנייה של המאה ה-20.
היסטוריה.
גילוי ומיפוי המפרצון.
המפרצון מופה בשנת 1996 על ידי סוקרים גרמניים מטעם המכון לגאודזיה יישומית (Institut für Angewandte Geodäsie) וסוקרים בריטיים מטעם הסקר האנטארקטי הבריטי.
מקור השם.
המפרצון נקרא על שם הכפר אוגנן שבדרום-מזרח בולגריה.
Never Say Never
Never Say Never (בעברית: לעולם אל תגיד לעולם לא) הוא שיר שהוקלט על ידי הזמר-יוצר הקנדי ג'סטין ביבר, בשיתוף עם הראפר האמריקאי ג'יידן סמית'. זהו שיר הנושא של אלבום הרמיקס השני והאלבום הרביעי של ביבר, "".
"Never Say Never" יצא לאור כסינגל שיווקי ב-8 ביוני 2011, וכסינגל רשמי והיחיד מתוך האלבום ב-14 בפברואר 2011.
השיר נכתב על ידי ג'יידן סמית', אדם מסינג'ר, נאסרי אטווה , עומר רמברט, קוק הראל וג'סטין ביבר, בהשראת הסרט "קראטה קיד" בו שיחק ג'יידן, ואף היה לשיר הנושא שלו.
רקע.
שלושה ימים לאחר השקת הסרט הדוקומנטרי ", פורסם אלבום הרמיקסים " של ביבר, שדורג במקום הראשון בקנדה ובארצות הברית מיד עם כניסתו למצעדים. ליציאת האלבום קדמה יציאת הסינגל "Never Say Never" - ששימש כסינגל המוביל היחיד של האלבום.
הפצה.
עם יציאתו ב-8 ביוני 2011, נכנס השיר היישר לעשרים השירים המובילים במצעדים בקנדה, נורווגיה וניו זילנד, תוך שהוא נכנס לארבעים הראשונים באוסטרליה ובמדינות נוספות. לאחר שיצא מחדש כסינגל המוביל והיחיד מתוך אלבום הרמיקס "", נכנס היישר לעשירייה הפותחת בבילבורד הוט 100, והפך לסינגל השני המצליח של ביבר, עם רווחים שמנו 5,282,500 דולר ברחבי העולם.
וידאו קליפ.
הווידאו קליפ הנלווה לשיר, בוים על ידי Honey, והועלה לערוץ היוטיוב של ביבר בשידור חי ב-28 במאי, בקליפ השיר נכללו קטעים מהסרט "קראטה קיד" לצד צילומים של ג'יידן סמית' וביבר מקליטים את השיר תוך כדי שהם משחקים ורוקדים באולפן הקלטות.
בשנת 2022 הגיע הקליפ למיליארד צפיות והוא השיר ה-11 של ביבר שחצה את הרף הזה.
בזמן צילום הקליפ ביבר היה בן 17, וסמית' בגיל 12.
ביצועים.
סמית' הצטרף לביבר במהלך העצירה שלו במדיסון סקוור גארדן כחלק מסיבוב ההופעות , כדי לצלם שם את הסצנות שלהם שיופיעו לאחר מכן בסרט התיעודי של ביבר .
ביבר וסמית' ביצעו יחד את השיר בסיבוב ההופעות , וב-.
פסק דין שטיינברג
ע"פ 5/51 שטיינברג נ' היועץ המשפטי לממשלת ישראל הוא פסק דין שניתן בשנת 1951 בבית המשפט העליון בעניינו של צעיר חרדי חבר קהילת נטורי קרתא שסירב להתגייס לצבא מטעמי מצפון על רקע אמונתו הדתית. בית המשפט העליון קבע שההבחנה הקיימת בין גברים לנשים במתן פטור מגיוס חובה על רקע אמונה דתית היא הבחנה מותרת ואיננה אפליה. בנוסף קבע בית המשפט שבמקרה של סתירה בין דיני המשפט הבינלאומי המנהגי וחוקי המדינה יש לפסוק לפי חוקי המדינה שגוברים על תוקף דיני המשפט הבינלאומי המנהגי.
רקע.
מייד לאחר הקמת המדינה, בספטמבר 1949, התקבל בכנסת חוק שרות ביטחון, תש"ט – 1949 שקבע את חובת הגיוס לצה"ל. החוק קבע שהצבא רשאי לזמן כל אזרח לצורך התייצבות לבדיקות רפואיות לבחינת כשירותו לגיוס וכן לצורך גיוס לשרות סדיר או מילואים. חובת הגיוס נקבעה לגברים בגילאי 18–49 ולנשים בגילאי 18–38. החוק קבע מספר עילות לפטור מחובה זו. עילות אלו כללו פטור מגיוס לאם לילד, לאישה הרה, לאישה נשואה וכן לאישה דתייה שאמונתה לא מאפשרת לה לשרת בצבא. נוסף על אלו ניתנה לשר הביטחון סמכות לפטור אזרחים נוספים על פי שיקול דעתו. עילת הפטור לנשים דתיות נקבעה בחוק כחלק מפשרה עם הסיעות הדתיות בכנסת שהתנגדו בתוקף להטלת חובת גיוס על נשים. בקרב הציבור הדתי והחרדי הייתה הסכמה בהתנגדות לחובת גיוס נשים לצבא אך ביחס לחובת הגיוס לצבא שהוטלה על גברים לא שררה הסכמה גורפת. בציבור הדתי לאומי ראו בגיוס לצבא חובה ראויה ואף חובה דתית. בקרב הציבור החרדי לא היו הדעות אחידות אך חלקים בציבור לא ראו בחיוב הטלת חובה זו. ההתנגדות החרדית לגיוס נבעה מכמה סיבות: האופי החילוני של הצבא והחשש מפגיעה באפשרותם של המשרתים בו לשמור תורה ומצוות, האמונה הדתית שחשיבות לימוד התורה גוברת על חשיבות השירות בצבא וכן יחס מסויג להכרה במדינה וחוקיה לנוכח היותה מדינה חילונית שלא פועלת על פי חוקי התורה. אחת הקבוצות הקיצוניות שהתנגדו באופן התקיף ביותר לחובת הגיוס הייתה הקבוצה החרדית נטורי קרתא. תפיסתם האידאולוגית ראתה את עצם הקמת המדינה כמעשה אסור גם אם זו הייתה מדינה הלכה. אנשיה לא הכירו כלל בחוקי המדינה ולא ראו את עצמם כאזרחי המדינה.
פסק הדין.
חיים בן יוסף שטיינברג, היה חבר הקהילה החרדית נטורי קרתא בירושלים. הוא נדרש להתייצב לביצוע בדיקות רפואיות ורישום פרטים לצורך גיוס לצה"ל. שטיינברג, שהחזיק באמונה דתית שלא מכירה בסמכותה של המדינה ובחוקיה, לא התייצב כנדרש ממנו בחוק שירות הביטחון. בעקבות זאת נידון שטיינברג בבית המשפט המחוזי בירושלים לעונש מאסר. שטיינברג עתר לבית המשפט העליון כנגד הרשעתו וכנגד העונש שהוטל עליו. בערעורו ביקש לבטל את חובת הגיוס לצבא לגברים דתיים, שמסרבים לשרת בצבא מטעמי מצפון הנובעים מאמונתם הדתית. לטענת שטיינברג, הטלת חובת גיוס על גברים דתיים בניגוד לאמונתם הדתית היא אפליה פסולה על רקע מגדרי. האפליה נובעת מכך שבניגוד לחובה המוטלת על גברים מאפשר החוק לנשים דתיות לקבל פטור מגיוס לצבא אם הן מצהירות על אמונה דתית השוללת שירות צבאי. בנוסף טען שטיינברג שעל פי דיני המשפט הבינלאומי לא ניתן לחייב את תושבי ירושלים בגיוס לצה"ל. זאת כיוון שירושלים הוגדרה כשטח מוחזק שלא נכלל בשטחה של מדינת ישראל, ועל פי כללי המשפט הבינלאומי לא ניתן לגייס תושבים של שטח מוחזק. לבסוף טען שטיינברג כנגד חומרת העונש שהוטלה עליו. בעתירתו טען שיש להתחשב בקביעת חומרת העונש בכך שהוא סרבן מצפון ולכן יש להקל בעונש שהוטל עליו ולהסתפק בהטלת קנס במקום עונש המאסר שפסק בית המשפט המחוזי.