לאחר שירותו הצבאי החל בקריירת בימוי. הוא ביים מספר סרטים דוקומנטאריים, וביניהם "נופל וקם - סיפורה של שב"ק ס'", ו"מלאך הגיהנום". הוא ביים קליפים רבים, בהם את הקליפ של השיר "קסם" של עמיר לב, עליו זכה בפרס אקום בקטגוריית הוידיוקליפ לשנת 1995. ואת הקליפים של השירים "לא יודע" של יהודה פוליקר, ״אל תגידו לי״, ״אימפריה״ ו״נופל וקם״ של להקת שב"ק ס׳ וכן את ״מדברים על שלום״ ו״תספור את החבר׳ה״ של מוקי. כמו כן ירון ביים את הקליפ לשיר ״מנועים קדימה״ של אביב גדג׳. כשצילם את ״מלאך הגיהנום״ באמסטרדם (סרט שעוסק בג׳יגולו ישראלי-אמריקאי) הכיר את אנה שפור, במאית הולנדית שפיתחה פורמט דוקומנטארי בו היא נתנה לילדי מהגרים מצלמות ושלחה אותם לצלם את חייהם. בשנת 2005, ירון הביא את הפורמט לישראל ויזם יחד עם המפיק משה לווינסון צילום סדרה כזאת עם נוער ברמלה. לסדרה, שכללה 10 פרקים, קראו "גלויות מכאן". ערוץ רשת (כיום ערוץ 13) מימן את הסדרה ודורון צברי היה המנהל האמנותי שלה. העבודה בשיטה זו העניקה לדורון צברי (ב-2006–2007) את ההשראה לתת לדנה ספקטור מצלמה ולשלוח אותה לצלם בעצמה את חייה. לימים, פיתח צברי עם רם לנדס את הסדרה "מחוברים" שעשתה לראשונה שימוש בטכניקה הזו בפריים טיים. הפורמט נמכר למדינות רבות בעולם.
קריירה בתחום האנרגיה.
בשנת 2009 החל לעבוד בחברות הזנק בתחום האנרגיה, ובשנת 2017 הקים, יחד עם חברו מילדות, אייל זיו את חברת נוסטרומו, המפתחת פתרון לאגירת אנרגיה למערכות מיזוג אוויר באמצעות קרח. המשקיעים הראשונים בנוסטרומו היו חברת ״תעבורה״ (שי לבנת), קובי ריכטר ורמי אונגר ומנורה-מבטחים. בינואר 2021 התמזגה נוסטרומו עם חברת סומוטו והחלה להיסחר בבורסה לניירות ערך בתל אביב.
פעילות חברתית.
ירון היה ממובילי מחאת הגז ומראשי הליכודניקים החדשים. כמו כן, הוא היה פעיל מרכזי במחאה נגד היועץ המשפטי לממשלה, ואף נעצר במהלך אחת ההפגנות בכיכר גורן בפתח תקווה.
רחוב בולשאיה דמיטרובקה
רחוב בולשאיה דמיטרובקה (ברוסית: Улица Большая Дмитровка) הוא רחוב במחוז האדמיניסטרטיבי המרכזי של מוסקבה ברובע טברסקוי.
השם ידוע מאז המאה ה-14. השם ניתן על דרך המובילה לעיר דמיטרוב .
Only Honest on the Weekend
Only Honest on the Weekend (בעברית: רק בכנות בסוף השבוע) הוא אלבום הבכורה של הזמרת-יוצרת הבריטית בקי היל. האלבום יצא לאור ב-27 באוגוסט 2021, על ידי חברות התקליטים . מתוך האלבום יצאו חמישה סינגלים.
מיקייל קייזר
מיקייל קייזר (באנגלית: Michale Kyser; נולד ב-26 בנובמבר 1991) הוא כדורסלן אמריקאי, המשחק בעמדות הפאוור פורוורד והסנטר בהפועל חולון.
קריירה.
קייזר החל את דרכו כששיחק כדורסל בתיכון לנקסטר שבלנקסטר, טקסס. לאחר מכן הוא עבר לאקדמיית כריסטיאן לייף סנטר בהמבל, טקסס.
בשנת 2011, התחייב קייזר לאוניברסיטת לואיזיאנה טק. בעונתו האחרונה, קייזר הוביל את המכללה לרבע גמר טורניר ההזמנה הלאומי, שם הפסידו לאוניברסיטת טמפל. הוא עזר למכללה לזכות באליפות בשנים 2013, 2014 ו-2015. בעונת , הוא הפך לחוסם המצטיין בכל הזמנים של לואיזיאנה טק.
בשנת 2015, לאחר שלא נבחר בדראפט ה-NBA, החל לשחק קייזר בטורונטו ראפטורס במהלך ליגת הקיץ של ה-NBA. הוא שותף בארבעה משחקים, בהם העמיד 3.5 נקודות ו-4.0 ריבאונדים ב-14.6 דקות בממוצע למשחק. ב-23 ביולי 2015, הוא חתם בראפטורס, אך ב-24 באוקטובר הוא שוחרר מהקבוצה לאחר ששותף במשחק קדם עונה אחד. ב-31 באוקטובר הוא חתם בקבוצת הבת של הראפטורס מליגת הפיתוח של ה-NBA, ראפטורס 905.
ב-30 באוגוסט 2016, חתם קייזר בתדמון זוק מהליגה הלבנונית, אך הוא עזב את הקבוצה לפני שרשם בה הופעה. ב-25 בנובמבר הוא חתם בסולט לייק סיטי סטארס. למחרת הוא ערך את הופעת הבכורה שלו בקבוצה במהלך ההפסד 84–117 לטקסס לג'נדס, כשהוא רושם 8 נקודות, 2 ריבאונדים ואסיסט ב-15 דקות. ב-3 במרץ 2017, שוחרר קייזר מהקבוצה.
ב-23 בספטמבר 2017 חתם קייזר בפאראלימני מהליגה הקפריסאית, שם העמיד בממוצע 15 נקודות, 14 ריבאונדים ו-3 חסימות למשחק. ב-29 בנובמבר 2017 הוא עזב את פאראלימני על מנת להצטרף לקימיס מהליגה היוונית. במהלך העונה הוא הוביל את הליגה בחסימות עם 1.9 חסימות למשחק. בעונת , שיחק קייזר באריס סלוניקי.
ב-26 באוקטובר 2019, חתם קייזר בלייקלנד מג'יק. בקבוצה העמיד קייזר ממוצעים של 9.0 נקודות ו-5.8 ריבאונדים ב-26.2 דקות למשחק, לפני שב-10 במרץ 2020 הוא שוחרר מהקבוצה. ב-31 ביולי הוא חתם בואף ריגה מהליגה הלטבית. קייזר העמיד בקבוצה ממוצעים של 10.5 נקודות ו-7.9 ריבאונדים למשחק.
ב-15 ביולי 2021, חתם קייזר בהפועל חולון מהליגה הישראלית.
המירוץ לדראג של קנדה
לי הסיין לונג
שיבוט מולקולרי
שיבוט מולקולרי הוא סדרה של שיטות בביולוגיה מולקולרית המשמשות להרכבת מולקולות DNA רקומביננטיות ולשכפולן באמצעות פונדקאי. שיבוט מולקולרי נמצא בשימוש נרחב, והכרחי ולשיטות רבות בעולם המדע והרפואה. השימוש במונח שיבוט מתייחס לכך שבתהליך נוצרים עותקי DNA רבים הזהים למקור. שיבוט מולקולרי עושה שימוש לרוב ב-DNA משני מקורות: מאורגניזם אחד משמש כמקור ל-DNA שיעבור שיבוט, ומאורגניזם שני שישמש כפונדקאי לתהליך השכפול. שיבוט מולקולרי מתאפשר אף על פי שהמבנה הכימי של DNA משותף בין כל היצורים החיים. לפיכך מערכת השכפול של הפונדקאי יכולה להתמודד עם DNA זר.
בשיבוט מולקולרי שגרתי, DNA מהאורגניזם הרצוי מעוכל במבחנה על ידי אניזמי הגבלה בכדי ליצור מקטעי DNA קצרים. מקטעים אלו מודגרים עם נשא (וקטור), המשמש שלד ליצירת מולקולת DNA מעגלית (פלסמיד). מולקולה רקומביננטית זו מוכנסת לפונדקאי (בדרך כלל מדובר בזן שפיר, קל לגידול של החיידק אי קולי). כחלק מתהליך השכפול הטבעי של הפונדקאי, ישוכפל גם ה-DNA הרקוביננטי. כיוון שמקור ה-DNA הוא זר, חיידקים אלו נחשבים טרנסגניים או אורגניזם מהונדס גנטית (GMO).
תהליך השיבוט המולקולרי מתבסס על העובדה שחיידק יכול לקלוט DNA מעגלי זר, ולשכפלו כחלק מהשכפול הטבעי שלו. מכיוון שחיידקים גדלים בצורה מעריכית, באמצעות שימוש בחיידקים בעלי זמן דור קצר ניתן להגיע בפרק זמן של שעות לעותקים רבים הזהים ל-DNA הרקומביננטי שהוכנס לפונדקאי. נהוג לכנות הן את החיידקים שנוצאו והן את מולקולת ה-DNA הרקוביננטי שיבוטים.
כל מקטע DNA יכול לעבור שיבוט מולקולרי, אך ישנם גורמים שעלולים להגביל את הצלחת התהליך. לדוגמה, רצפי DNA המכילים חזרות הופכיות, מקור שכפול, צנטרומרים וטלומרים. היעילות פוחתת במקטעי DNA ארוכים; אך ניתן לשבט מקטעים מעל 10,000 זוגות בסיסים ועד 40,000 זוגות בסיסים בבקטריופאג'ים כגון בקטריופאג' למדא.
שיבוט מולקולרי דומה לתהליך PCR בכך ששניהם משכפלים רצפי DNA. ההבדל העקרוני בין שתי השיטות הוא ששיבוט מולקולרי נעשה בייצור חי (אין ויוו), ו-PCR נעשה במבחנה (אין ויטרו). מקטע DNA משובט נושא פחות מוטציות מאשר תוצר PCR.
היסטוריה.
לפני 1970, ההבנה של גנטיקה וביולוגיה מולקולרית הייתה מוגבלת כיוון שלא היה ניתן לבודד גנים בודדים מתוך יצורים מורכבים. מיקרוביולוגים חיפשו דרך להבין מנגנונים שבאמצועתם חיידקים מגבילים את גידולם של בקטריופאג'ים, והצליחו לבודד אניזמי הגבלה, אשר מבקעים DNA דו גדילי בתנאי שמכיל רצף הכרה מסוים. המדענים הראו כיצד אנזים הגבלה מבקע כרומוזום בנקודות מסוימות, ושניתן להפריד בין המקטעים שנוצרו באמצעות הגודל השונה שלהם. באמצעות שימוש באנזים נוסף DNA ליגאז, ניתן לחבר את המקטעים שנוצרו בצורה חדשה, ובכך ליצור DNA רקומביננטי. באמצעות הכנסה של מקטעי DNA רקומביננטי לנשא (פלסמיד חיידקי או בקטריופאג'י לדוגמה) אשר יכול באופן טבעי להשתכפל בחיידקים, ניתן לבודד כמות גדולה של אותו מקטע DNA רקומביננטי מתרבית חיידקים. מקטעי ה-DNA הרקומביננטי נוצרו ונחקרו בשנת 1972.
שלבים.
כל שיבוט דורש יצירת אסטרטגיה המתאימה לרצף ה-DNA המיועד להגברה ולנשא, כמו בחירת אנזימי ההגבלה שישמשו לתהליך. עם הזמן נוצרו כלים ייעודיים העוזרים בתכנון ועיצוב שיבוט מולקולרי, כמו ApE, DNAStrider, Collagene (תוכנות קוד פתוח). בכלים אלו (ואחרים, חלקם חינמיים וחלקם מסחריים) ניתן להכניס את רצפי ה-DNA, לבחור אנזימי הגבלה מתאימים ולעצב את הפלסמיד הרצוי. ישנם כלים נוספים המיועדים לשיבוטים נרחבים יותר, כמו יצירת ספרייה של פלסמידים המכילים מקטעים שונים.
תהליך רגיל של שיבוט כולל כמה שלבים:
1. בחירת פונדקאי ונשא.
ישנו מגוון רחב של פונדקאים ונשאים הנמצאים בשימוש. עם זאת, רוב השיבוטים המולקולריים נעשים באמצעות החיידק אי קולי, המשמש כפונדקאי רב תכליתי, זמין, עם קצב שכפול מהיר הדורש ציוד מינימלי לגידול. אם מקטעי ה-DNA הם גדולים במיוחד, ניתן להשתמש בכרומוזום חיידקי מלאוכתי (BAC) או בכרומוזום שמרי מלאוכתי (YAC).
מטרת השיבוט המולקולרי תשפיע על הבחירה. לדוגמה, אם מטרת השיבוט המולקולרי הוא חלבון המתורגם ממקטע ה-DNA הרקומביננטי, יש לבחור נשא שיכיל את האותות הנדרשים לתהליך השעתוק והתרגום בפונדקאי. לעיתים הנשא מותאם לביטוי בייצור נוסף מעבר לפונדקאי, אשר משמש כשלב ביניים לפני יצירת יצור טרנסגני אחר (פלסמיד Ti לביטוי בצמח, לדוגמה).
ישנם ארבעה מאפיינים חיוניים המשותפים לרוב הנשאים:
2. הכנת הנשא.