לאחר מלחמת יום הכיפורים, עם התגבשות גוש אמונים, הוקם גרעין אלון מורה על ידי מנחם פליקס ובני קצובר במטרה להקים התיישבות יהודית בשומרון ובפרט באזור שכם, העיר המאוכלסת ביותר בשומרון. הגרעין מנה בתחילתו כמה עשרות משפחות ומספר רווקים ורווקות. הגרעין ניהל מגעים רבים במטרה להקים יישוב במקומות שונים באזור שכם. לאחר שנתקלו בסירוב של הממשלה החלו בגרעין לקיים הפגנות התיישבות במספר נקודות, שפונו על ידי צה"ל. בעלייה השמינית, בתחנת הרכבת מסעודיה, בחנוכה ה'תשל"ו, ניתן לגרעין אישור על ידי ממשלת יצחק רבין, להתיישב במחנה "קדום", 11 ק"מ מערבה משכם, וכך הוקמה קדומים.
לאחר עליית הליכוד לשלטון ב-1977 הבטיח ראש הממשלה מנחם בגין . חברי גרעין אלון מורה לא הסתפקו בהתיישבות במחנה קדום ובקשו להקים עיר יהודית בגבעות הטרשיות ממזרח לשכם. לצורך כך נוהלו מגעים רבים עם גורמים בממשלה. בספטמבר 1978, בעקבות התחייבות של ראש הממשלה מנחם בגין לא להקים התנחלויות במשך שלושה חודשים, התיישבו מתנחלים מגוש אמונים באזור חווארה. בדצמבר 1978, לקראת תום שלושת החודשים, דרשו בגרעין אלון מורה להקים את היישוב ממזרח לשכם וב-31 בדצמבר 1978 יצאו במסע עצמאי להר חווארה. המסע נעצר בידי צה"ל והמשתתפים קיימו במקום שביתת שבת עד שיורשו להקים את ההתנחלות בהר חווארה. לאחר שמונה ימים הושגה הסכמה עם המתנחלים שהיישוב יוקם בעיתוי ובמקום שהממשלה תקבע, והמפגינים שבו לבתיהם. במאי 1979 נערך גרעין אלון מורה לחידוש המאבק, לאור ההתמהמהות בהקמת ההתנחלות ליד שכם. במחלקה להתיישבות ניסו לאתר אדמות מדינה או אדמות נפקדים שמתאימות להתנחלות, לאחר ששר הביטחון סירב להפקיע אדמות לשם כך. בעיתונות התפתח ויכוח על נחיצות ההפקעה, אל מול היתכנות הרכישה. בתחילת יוני 1979 בוצעה ההפקעה והיישוב הוקם. חלק מחברי הגרעין עברו לאתר אלון מורה המקורי (היום איתמר), וחלקם נשארו במחנה קדום שהפך ליישוב קדומים. בישיבת הקבינט הכריז בגין .
בעקבות עתירה לבג"ץ נגד שימוש בקרקעות המופקעות של "איתמר" לצורך הקמת התיישבות, פסק בית המשפט כי ההפקעה אינה חוקית והממשלה החליטה להעביר את היישוב אלון מורה למיקומו הנוכחי בהר כביר. מרבית המתנחלים הסכימו לעבור להר כביר ובסוף ינואר 1980 הועבר רוב הציוד של אלון מורה להר כביר. במקביל, פעלו המתנחלים והשר אריאל שרון לרכוש קרקעות באזור רוג'יב כדי לאפשר את המשך קיום ההתנחלות במקומה הנוכחי. אולם ארבע משפחות ועשרה רווקים סירבו להתפנות ואף הקימו במקום ישיבה עם הרב ישראל אריאל והם פונו בכוח בתחילת פברואר 1980. בשנת 1984 הוקמה ההתנחלות איתמר במקום.
מוסדות חינוך וקהילה.
מאז 2020 רב היישוב הוא הרב מרדכי וולנוב. קודם לכן מילא את התפקיד הרב אליקים לבנון.
ביישוב פועלים מעון לגילאי 0–3, גן לגילאי 3, שני גני-ילדים - לגילאי 4–5, תלמוד תורה נחלת צבי לבנים בכיתות א-ו, בית ספר נחלת צבי לבנות בכיתות א-ח, ישיבת הסדר ברכת יוסף בראשות רב היישוב הקודם, הרב אליקים לבנון וכן ישיבה תיכונית עם חטיבת ביניים אזורית, ספריה, אולם ספורט, בריכת שחיה הפועלת בימי הקיץ. ישנם 5 בתי כנסת, מועדון קשישים, תנועת נוער - אריאל.
מכון "חלקת השדה" פועל ביישוב משנת 1982. בקמפוס העומד לרשותו הוא מארח עד 200 בני נוער להשתלמויות בנושאי יהדות ואמונה ובנושאי ארץ ישראל. שמו ניתן לו מהאמור בספר בראשית: . המכון מתרכז בתחומים הבאים:
שכונות היישוב.
היישוב מתפרס על פני שטח רב, ובנוי ממספר שכונות.
בנוסף, ליישוב שלוש גבעות:
פיגועי טרור.
היישוב אלון מורה סבל במהלך השנים ממספר אירועי טרור שגבו גם קרבנות בנפש:
PCMCIA
ה־PCMCIA (מאנגלית: האיגוד הבינ"ל של כרטיסי זיכרון למחשב האישי) הוא סטנדרט להתקנים היקפיים למחשבים ניידים. סוג נוסף של התקני זיכרון של PCMCIA הוא ה-ExpressCard.
כרטיס למחשב נייד.
גודלו של הכרטיס למחשב נייד הוא כגודלו כרטיס אשראי. ישנם שלושה גדלים שונים השונים בעוביים: טיפוס 1 הוא בעובי של 3.3 מילימטר, טיפוס 2 בעובי של 5 מילימטר, וטיפוס 3 הוא בעובי של 10.5 מילימטר. כולם באורך של 85.6 מילימטר וברוחב של 54 מילימטר.
כרטיסי ה-PC הראשונים נועדו להרחבת זיכרון אולם קיומו של סטנדרט לציוד היקפי לניידים הוביל לפיתוחם של התקנים מסוגים שונים אשר נועדו למפרט זה, למשל כרטיסי רשת, מודמים ואף דיסקים קשיחים.
גם ה-CompactFlash משתמש באותו מפרט החשמלי כמו כרטיס ה-PC, לכן כרטיס PC של CompactFlash דורש רק מתאם שקע (Socket) מתאים.
CardBus.
האפיק (bus) ב-PCMCIA הוא בעל רוחב של 16 ביט. CardBus היא גרסה של 32 ביט, הרצה במהירות של 33 מגה־הרץ, על אותם גדלים פיזיים סטנדרטיים. CardBus מכיל גם יכולת שליטה על האפיק, אשר מאפשר לבקר האפיק "לדבר" עם ההתקנים האחרים על האפיק ללא צורך לעבור דרך המעבד. דבר זה מאפשר העברה מהירה של מידע.
כיוון ש-CardBus הוא בעל 32 ביט ותומך בשליטה על האפיק, הוא הופך דומה בצורה מספיקה לPCI, כך ששבבים ומערכות שבבים יכולים להיות מותאמים הן ל-PCI והן ל-CardBus, למשל אלה אשר תומכים בWi-Fi.
ExpressCard.
כרטיסי ה-ExpressCard הם כרטיסים שבאו להחליף את הכרטיסים מהדור הישן של ה-PCMCIA ואשר נבנו סביב הארכיטקטורה של הPCI-Express. הם קטנים פיזית מהכרטיסים הקודמים ונכון לשנת 2007 מרבית המחשבים הניידים מגיעים עם כניסה כזו (או לחלופין, ללא כל כניסה ושימוש בהתקנים מסוג USB או FireWire. מחשבי לנובו הם חריגים בתחום ואלה מגיעים עם כניסה מסוג ExpressCard ו-CardBus.
כרטיסי ה-ExpressCard אינם תומכים לאחור בגרסאות קודמות של ה-PCMCIA בגלל השינוי במבנה הממשק.
הרץ
הרץ (סימון: Hz) הוא יחידת מידה לתדירות במערכת היחידות הבינלאומית. היא נקראת על שמו של הפיזיקאי הגרמני היינריך רודולף הרץ אשר תרם רבות למדע בתחום האלקטרומגנטיות.
הגדרת ההרץ היא Hz = s−1 שמשמעותה "אירוע אחד לשנייה"; 100 הרץ משמעותו "100 אירועים לשנייה", וכן הלאה. ניתן ליישם את היחידה על כל אירוע מחזורי, למשל: שעון מתקתק ב-1 הרץ. הערך ההפוך לתדירות הוא זמן מחזור; תדירות של 1 הרץ שווה לאירוע של שנייה אחת, ואירוע של 1 מגה-הרץ הוא אירוע של 1 מיקרו-שנייה. בכתיבה אשר הייתה מקובלת בתקופה לפני מלחמת העולם השנייה, השתמשו במושגים כמו מחזורים לשנייה (Cycles per second), עם כפולות מתאימות "קילו-מחזורים", "מגה-מחזורים" וכן הלאה.
הקולוניזציה היוונית
הקולוניזציה היוונית הייתה הגירה יזומה ומאורגנת של הלנים מיוון והתיישבותם ברחבי ארצות אגן הים התיכון והים השחור, שהחלה במאה ה-8 לפנה"ס ונמשכה לאורך המאות ה-7 וה-6 לפנה"ס. קולוניות רבות שנוסדו במסגרת הקולוניזציה היוונית התפתחו לערי מדינה עצמאיות ורבות עוצמה.
יש להבדיל בין הגירה זו לבין גלי הפלישה של השבטים ההלניים ליוון גופא שהתרחשו עד ארבע מאות שנה קודם לכן, והיוו הבסיס להתפתחות התרבות ההלנית ביוון. הקולוניזציה היוונית התרחשה כתופעה שאפיינה את התרבות ההלנית.
תהליך ההקמה של קולוניות.
היוזמה להתיישבות יכולה להיות של פוליס מסוימת, או של קבוצות אנשים באופן "פרטי". כמו במקרים רבים בעת העתיקה, יסוד של קולוניה חדשה היה כרוך באלמנט טקסי. בדרך כלל כהקדמה לייסוד הקולוניה נערכה התייעצות עם האורקל, לרוב האורקל מדלפי. יסוד הקולוניה לווה גם הוא בטקסים דתיים, ביניהם הבאת אש מקודשת מהמקדש של הפוליס המייסדת.
לגיוס אזרחים לקולוניה חדשה היו מספר דרכים: לעיתים נקראו שכבות אוכלוסייה שלמות לקחת חלק ביסוד, לעיתים נבחרו המייסדים בגורל - למשל בחירה של בן אחד מכל משפחה בפוליס. גרים ועבדים שהיו מעוניינים להצטרף נתקבלו בדרך כלל אף הם בברכה, ובקולוניה החדשה נהנו ממעמד של אזרח.
למהגרים נבחר מנהיג מהאזרחים הבולטים בפוליס. המנהיג והאבות המייסדים של הקולוניות זכו לאחר מותם למעמד של הרוס - גיבור מיתולוגי.
במקום ההתיישבות ייסדו עיר. בתחילת דרכה של המושבה החדשה, היה קשר פוליטי ודתי חזק עם הפוליס שהקימה אותה: החוקה של הפוליס המייסדת אומצה על ידי הקולוניה, מדיניות החוץ של הקולוניה הייתה כפופה להחלטות הפוליס המייסדת, והקולוניה המשיכה להשתתף בפולחן האלים של הפוליס על ידי שליחים ומתנות. הקשרים הדתיים נמשכו לעיתים אף מאות שנים לאחר יסוד הקולוניה.
אולם בשלבים מאוחרים יותר התרחשו לעיתים עימותים ואף פרצו קרבות בין הקולוניה לבין הפוליס המייסדת, והתוצאות היו לפעמים שהקולוניה הפכה לפוליס בפני עצמה, ולעיתים שלטון מאולץ של הפוליס המייסדת על הקולוניה. ברוב המקרים פסקו הקשרים הראשוניים של תלות עם הזמן בעיקר בגלל קשיים לוגיסטיים והמושבות הפכו לפולייס (רבים של "פוליס") עצמאיות שלעיתים אף שלחו בעצמן מתיישבים וייסדו ערים חדשות.
מאפייני הקולוניות.
לקולוניות היו מספר מאפיינים בולטים:
תפוצה גאוגרפית.
התפשטות הקולוניות היווניות הייתה בראש ובראשונה לאורך חופים. היוונים, עם של יורדי ים, הקימו קולוניות בכל אזור באגן הים התיכון בו לא היה שלטון ריכוזי חזק.
המגבלה העיקרית על ההתפשטות היוונית הייתה כאמור כוחות חזקים אחרים. הכוח הבולט ביותר שהגביל את הקולוניזציה היו הפיניקים. גם מצרים לא איפשרה התיישבות יוונית בשטחה (למעט נאוקרטיס, שקיבלה אישור מיוחד מהפרעונים).
הסיבות לקולוניזציה.
תופעת הקולוניזציה ביוון נבעה ממספר גורמים:
המשותף, והייחודי לרקע הפוליטי של תהליך הקולוניזציה הוא שעצם קיום הפוליס כדגם למסגרת מדינית, עודד אנשים לצאת ולהקים פולייס חדשות. קרוב לוודאי שזו גם אחת הסיבות לכך שאף על פי שרוב התופעות הנזכרות כאן משותפות לעמים ולארצות רבות, תופעת הקולוניזציה הייתה די ייחודית ליוונים.