אורכו של הקרחון 2.7 קילומטרים; רוחבו של הקרחון 600 מטרים.
הקרחון מנקז את המדרונות הדרום-מזרחיים של רכס אימאון, ומנקז לכיוון דרום-מזרח מאוכף וארארל הממוקם בין פסגת אנטים ופסגת אבולגי.
רכסים היוצאים מהאוכף מפרידים בין קרחון פאשור לבין קרחון קריוודול שמצפון לו (הרכס היוצא מפסגת אנטים), ובין קרחון פאשוק לקרחון רופיטה שמדרום לו (הרכס היוצא מפסגת אבלוגי).
הקרחון נשפך אל מצר אוסמר, דרום-מערבית לנקודת סרדץ.
היסטוריה.
גילוי ומיפוי הקרחון.
הקרחון מופה לראשונה על ידי סוקרים בולגריים בשנת 2009 ובשנת 2010.
מקור השם.
הקרחון נקרא על שם הסקיפר הקנדי קרי פאשוק (Keri Pashuk), שהיה רב החובל של היאכטה נורת'הנגר ("Northanger") שסיפקה תמיכה לוגיסטית לצוות שהעפיל לראשונה לפסגת הר פוסטר בשנת 1996.
ענאן והבי
ענאן והבי הוא קצין צה"ל במילואים בדרגת אלוף-משנה. פיקד על מערך בתחום לוחמת המידע באגף המודיעין ושימש מדריך ראשי במכללה לביטחון לאומי. משמש מרצה למדע המדינה באוניברסיטת חיפה ועמית במכון למדיניות נגד טרור.
ביוגרפיה.
והבי נולד וגדל בדליית אל כרמל. את שירותו הצבאי החל בחטיבת הצנחנים ולאחר מכן עבר לאגף המודיעין, שימש מפקד במערך מבצעי ומפקד מערך בתחום התודעה האסטרטגית הבינלאומית, לוחמה פסיכולוגית ולוחמת סייבר. במהלך שירותו עוטר פעמיים בצל"ש הרמטכ"ל. בשנים 2010–2012 שימש מדריך ראשי במכללה לביטחון לאומי. הוא עבד במשרד ראש הממשלה ועסק בנושא פיתוח קשרים אזוריים.
והבי בעל תואר ראשון, שני ושלישי במדע המדינה מאוניברסיטת חיפה. ב-2011 סיים לימודי דוקטורט בתחום הביטחון לאומי, נושא המחקר שלו עסק בטרור האסלאמי נגד ישראל: חמאס, חזבאללה ואלקאעדה - פוליטיקה של שיתוף פעולה לעומת קונפליקט. משנת 2016 הוא עמית במכון למדיניות נגד טרור של המרכז הבינתחומי הרצליה. כמו כן מכהן כראש מרכז המחקר במרכז מורשת הדרוזים.
הוא ממייסדי עמותת תמוז שמטרתה צדקה ועזרה לילדים במצוקה כלכלית במיוחד בתחום החינוך. ב-2021 הודיע על הצטרפותו למפלגת הישראלים בראשות רון חולדאי.
נשוי לאנעאם והם הורים לשלושה בנים.
ענן ווהבי
המניע
המניע היא סדרה תיעודית העוסקת בפרשת הרצח בעין כרם שהופקה עבור ערוץ Yes דוקו ושודרה בו בשנת 2020.
רקע.
הסדרה בת ארבעה פרקים. היא עוסקת בפרשת הרצח בעין כרם, שבה בשנת 1986 רצח נער בן 14 את משפחתו: אביו, אמו ושתי אחיותיו. מקור שם הסדרה הוא בניסיון למצוא מניע לרצח, שלא נמצא עד כה.
יוצרי הסדרה הם טלי שמש ואסף סודרי. בסדרה נכללו קטעים משוחזרים המגולמים על ידי שחקנים, קטעים שצולמו לאחר הרצח, וכן ראיונות עם חוקרי משטרה בדימוס שעסקו בפרשת הרצח, עורך הדין שייצג את הנער, הפסיכיאטר שחקר אותו ודמויות נוספות אשר היו מעורבות בפרשה או הכירו את המשפחה.
בינואר 2021 בעקבות הפרסום, הודיעה החברה שבה עבד הרוצח, כי "הוחלט לסיים את עבודתו באופן מיידי בהסכמה".
ענאן ווהבי
בית החלמה ליולדות - טלז סטון
בית החלמה ליולדות הוא מרכז רפואי ליולדת ולתינוק הנמצא בקריית יערים טלזסטון בהרי ירושלים, ומשרת את תושבי ירושלים בפרט ויולדות מכל חלקי הארץ ובעיקר את האוכלוסייה החרדית.
היסטוריה.
"בית החלמה ליולדות" הוקם בשנת 1971 על ידי הרב נפתלי רוזנפלד והרב שלמה פפנהיים והרב שמואל יצחק שטרן, מייסדי 'בית לפליטות' ו'קריית בנות', במטרה לתת מענה ליולדות שגדלו במוסדות שהקימו, זמן קצר אחרי הקמתו הרחיבה ההנהלה את פעילות בית ההחלמה ופתחה שעריו לכלל היולדות, וזאת לאור הדרישה והצורך ציבורי, כאשר מחלקות היולדות בבתי החולים לא יכלו לתת ליולדת ולתינוק לפוש ולנוח אחרי הלידה כנדרש, וברוב המקרים הייתה לכך משמעות מכרעת בהצלת חיים, מסיבות אלו עודדו הרבנים הרב שמחה בונים אלתר מגור, הרב יצחק יעקב וייס המנחת יצחק, והרב חיים קרייזווירט, להפוך את בית ההחלמה לנחלת הכלל.
מיקומו הראשון פעל בבניין בן שתי קומות וגינה בשכונת בין וגן בירושלים, אולם כאשר המקום כבר לא הספיק, רכשו המנהלים שטח ענק בקריית יערים טלזסטון, ובניית הקמפוס של בית החלמה ארך חמש שנים והוא תוכנן על ידי האדריכלים יוסף שנברגר וטוביה קץ. בנובמבר 1987 נחנך בית ההחלמה בהשתתפות מאות, אישי ציבור, תחילה כלל בית החלמה תינוקייה וחדרי יולדות וחדר אוכל ומטבח, אך תוך שנים ספורות נפתחו מחלקות נוספות אגפים שונים, כיום יכול להכיל מאות יולדות בו זמנית, בבית החלמה מתקבלים מדי שנה אלפי יולדות ותינוקות, המרכז מלווה רפואית ע" ד"ר בירנבוים וד"ר קפלן.
בנו של הרב שלמה פפנהיים הרב גבריאל הוא מנהל בית החלמה ליולדות, חברי וועד ההנהלה הם צאצאיו של הרב נפתלי רוזנפלד הרב משה יונה ובנו חיים אלעזר .
כתי החלמה חרדי, הוא מתנהל על פי כללי ההלכה וכללי הצניעות.
קישורים חיצוניים.
__לחיפוש__
שופט חוקר
שופט חוקר (באנגלית: Examining magistrate או Investigating judge, בצרפתית: Juge d'instruction) הוא תפקיד הקיים בשיטת המשפט האינקוויזיטורית. השופט החוקר מבצע חקירות לפני משפט על חשדות לפשע, ובמקרים מסוימים ממליץ על העמדה לדין. התפקיד והסמכות המדויקת של השופטים החוקרים משתנים ממדינה למדינה. החובות והסמכויות הנפוצות של השופט החוקר, כוללות: פיקוח על חקירות פליליות מתמשכות, הוצאת צווי חיפוש, אישור האזנות סתר, קבלת החלטות על מעצר לפני משפט, חקירת הנאשם, חקירת עדים, בחינת ראיות והרכבת תיקי ראיות לקראת המשפט. לשופטים חוקרים יש תפקיד חשוב במערכת המשפט הצרפתית, והם גם מאפיין של מערכות המשפט הפלילי הספרדי, ההולנדי, הבלגי והיווני, אם כי היקף תפקידו של השופט החוקר בדרך כלל פחת עם השנים. כמה מדינות, כולל שווייץ, גרמניה, פורטוגל ואיטליה, ביטלו את תפקיד השופט החוקר.
הגדרה.
המשפטנים ג'ון הנרי מרימן ורוגליו פרז-פרדומו תיארו את תפקידו של השופט החוקר בשיטת המשפט האינקוויזיטורית באופן הבא:
ניתן לחשוב על ההליך הפלילי האופייני בעולם המשפט הקונטיננטלי, כמחולק לשלושה חלקים בסיסיים: שלב החקירה, שלב הבדיקה (ההוראה) והמשפט. שלב החקירה נמצא בהנחיית התובע הציבורי, שמשתתף באופן פעיל גם בשלב הבדיקה, שבפיקוח השופט החוקר. שלב הבדיקה כתוב בעיקרו ואינו ציבורי. השופט החוקר שולט באופי והיקף שלב זה של ההליך. השופט החוקר צפוי לחקור את הנושא ביסודיות ולהכין רישום מלא, כך שעד ששלב הבדיקה יסתיים, כל הראיות הרלוונטיות יהיו ברשומה. אם השופט החוקר מסיק כי בוצע פשע וכי הנאשם הוא המבצע, המקרה יעבור למשפט. אם השופט קבע כי לא בוצע פשע או שהפשע לא בוצע על ידי הנאשם, העניין אינו עובר למשפט.
השוואה לתפקיד ב"משפט המקובל".
תפקיד השופט החוקר חשוב בארצות בהן נהוג המשפט הקונטיננטלי, דוגמת צרפת, שמונהגת בה שיטת משפט אינקוויזיטורית. לעומת זאת, בארצות בהן נהוג המשפט המקובל כמו אנגליה, ארצות הברית וישראל, לא קיים תפקיד שופט חוקר. נטען כי אינטראקציה צמודה ותכופה בין שוטרים לתובעים "עשויה בהחלט להתנות את עמדת השופטים החוקרים לטובת האינטרסים ארוכי הטווח שלהם על פני הנאשמים". בעיה זו משפיעה גם על בעלי תפקידים במשפט המקובל, אם כי בארצות הברית, מוקד הדאגה הוא עצמאות הסניגוריה הציבורית (Public defender ), ואילו בצרפת הדאגה מתמקדת בעצמאותו של השופט החוקר.
שלב הבדיקה מתואר כ"היבט השנוי במחלוקת ביותר של ההליך הפלילי במשפט הקונטיננטלי", בגלל הסודיות ואורך ההליכים, הסמכויות הגדולות שמהן נהנים השופטים החוקרים והאפשרות הגלומה בכוחו של השופט היחיד לעבוד בסתר ולהשאיר אנשים כלואים לתקופות ארוכות. עם זאת, חלק מהפרשנים השוו את תפקידו של השופט החוקר לתפקידו של חבר מושבעים גדול במערכות המשפט המקובל. המשפטן ג'ורג' סי. תומאס מצא שבעוד שחבר המושבעים הגדול, כפי שהוא קיים בחוק האמריקאי, הוא פונקציית חקירה יעילה, הוא חסר את פונקציות המיון שיש למערכת הצרפתית. תומאס מציין כי על פי תקדים בית המשפט העליון של ארצות הברית, התובעים בארצות הברית אינם מחויבים להציג עדויות מפריעות בפני חבר מושבעים גדול, וכתוצאה מכך שופטים שומעים רק ראיות מהתביעה; לעומת זאת, על פי השיטה הצרפתית, השופט החוקר הצרפתי פועל כחוקר, ומשרדו משמש גוף מיון האחראי במפורש לחיפוש האמת.
בישראל.
עם הקמת מדינת ישראל מערכת המשפט הייתה מבוססת על המג'לה, קובץ החקיקה העות'מאנית הקזואיסטית, שנשאר בתוקף בזמן המנדט הבריטי. תפקיד השופט החוקר היה קיים לחקירת עבירות פליליות במספר תחומים.
הכנסת השלישית חוקקה את "חוק לתיקון סדרי הדין הפלילי (חקירת פשעים וסיבות מוות)". החוק צמצם את תחולת ההסדר המנדטורי לפיו בעבירות מסוימות יש לנהל חקירה מוקדמת של שופט חוקר, והותיר את סמכויות החקירה בידי המשטרה. מוסד השופט החוקר לא בוטל לחלוטין, אך גדריו הצטמצמו באופן ניכר. בנוסף, הסדיר החוק את ההליכים בחקירת מקרי מוות. ההוראות בדבר מינוי שופט חוקר בוטלו סופית עם חקיקתו של חוק סדר הדין הפלילי ב-1965, ושם החוק שונה ל"חוק חקירת סיבות מוות - 1958". על פי חוק זה, בישראל ניתן למנות שופט חוקר רק לחקירת סיבות מוות.
דוגמאות למקרים בהם מונה שופט חוקר בישראל: