האיים נשלטו, עם הפרעות קצרות, על ידי ממשלת דנמרק מאז 1388, כל הזמן האיים היו חלק מנורווגיה עד 1814. אף על פי שמדינת דנמרק-נורווגיה חולקה לחלוטין על ידי הסכם קיל משנת 1814, איי פארו נותרו בידי דנמרק. שורה של מדיניות מפלה הונהגה זמן קצר לאחר האמנה; הפרלמנט הפארוזי, (Løgting) בוטל בשנת 1816 יחד עם תפקיד ראש ממשלת איי פארו. המשרדים הנ"ל הוחלפו על ידי הרשות השופטת הדנית. במקביל, השימוש בשפה הפארואזית הייתה בדרך כלל לא ברורה והשפה הדנית הוחדרה כשפה הרשמית של האזור. החוקה הדנית המחודשת של שנת 1849 העניקה לתושבי האי שני מושבים בפרלמנט הדני ריגסדגן. בשנת 1852 ראתה את שיחזור הלוגטינג, אם כי רק כגוף מייעץ בן 18 חברות לרשויות הדניות. שורשיו של הלהט הלאומני בסוף המאה ה-19, שהוקמו בתחילה כתנועה תרבותית ופוליטית שנאבקה על זכויות השימוש בשפה הפארוזית בבתי הספר, בכנסייה, בתקשורת ובבית המחוקקים. ההתחלה המיועדת היא ככל הנראה מפגש חג המולד של 1888, שהתקיימה ב-22 בדצמבר 1888 בטורסהאבן. פטרסון כתב שיר אשר אפרסו לקרוא בקול רם, השורה הראשונה מתחילה: (Nú er tann stundin komin til handa), אשר מצוטט לעיתים קרובות בתמיכה בתנועה. השיר עסק בשימור השפה הפארוזית ובטיפול בה; במהלך השנים היא צברה אחיזה תרבותית חזקה באיי פארו. לא הורשה להשתמש בשפה הפארוזית בבתי הספר הציבוריים של פארו כשפת הוראה עד 1938, ובכנסייה (Fólkakirkjan) עד 1939. סטונדטים צעירים שלמדו בדנמרק מילאו תפקיד בולט בתנועה הלאומנית. דגל הנס תוכנן בשנת 1919 על ידי סטודנטים פארוזים בקופנהגן. לפני השימוש של מרקיד, היו דגלים אחרים אשר חלק מהעם פארו הזדהה עמם, אחד היה דגל עם איל ואחד היה דגל עם שלצדף החוף. דנמרק נכבשה על ידי גרמניה הנאצית כחלק ממלחמת העולם השנייה ב-9 באפריל 1940. בריטניה, שראתה באיי פארו ערך אסטרטגי, החלה בכיבוש צבאי של האיים כדי לסכל כיבוש גרמני נוסף של הטריטוריה הדנית. ולמעשה שמה את איי פארו תחת הממשל הבריטי עד לסיום המלחמה בשנת 1945. תחת השלטון הבריטי הוכרה המרקיו כדגל הרשמי של תושבי האי פארו, כך שהרשויות יכלו להבחין אילו כלי שיט היו סירות דיג מאיי פארו ואילו עוינות.
איי פארו כאוטונומיה.
איי פארו הוא אזור אוטונומי של ממלכת דנמרק, בשותפות עם גרינלנד. בתגובה לקריאות הגוברות לאוטונומיה, חוק שלטון הבית של איי פארו נחקק ב-23 במרץ 1948, וביסס את מעמדה של האחרונה כמדינה בעלת שליטה עצמית בתוך אחדות הממלכה. החוק גם אפשר להעביר את הרוב המכריע של ענייני הפנים לממשלת איי פארו, כאשר ממשלת דנמרק אחראית רק על הגנה צבאית, המשטרה, צדק, מטבע וענייני חוץ. איי פארו אינם חלק מהאיחוד האירופי. לאיי פארו מפעילה גם נבחרת איי פארו בכדורגל והיא חברה מלאה בפיפ"א ואופ"א.
פתרונות פוליטיים.
ארגונים.
ארבע מפלגות פוליטיות מקומיות מבקשות עצמאות מדנמרק: מפלגת העם (Hin føroyski fólkaflokkurin), הרפובליקה (Tjóðveldi), ההתקדמות (Framsókn) ומפלגת המרכז (Miðflokkurin). מפלגות אלו, המשתרעות על פני כל הקשת הפוליטית מימין ומשמאל, מהוות 17 מתוך 33 המושבים של הלגטינג. בנוסף לכך יש גם את מפלגת השלטון העצמי (Sjálvstýrisflokkurin) שבדרך כלל מותחים את הרעיון של ריבונות, אם כי בלהט מתון יותר מאשר הצדדים הנ"ל.
משאל העם הפארוזי של 1946.
בשנת 1946 נערך משאל עם לגבי עצמאות האיים, בו רוב של כ־150 איש תמך בעצמאות.
משבר חוקתי.
ממשלות דנמרק ואיי פארו התמקחו בעקביות על התיקון הדרסטי של החוקה הפארוזית, כאשר סעיפים רבים מתנגשים עם החוקה הדנית. הסכסוך הגיע לשיאו בשנת 2011, כאשר ראש ממשלת דנמרק לארס לקה ראסמוסן הצהיר כי עריכות חדשות אינן יכולות לחפוף לחוקת המדינה. ראסמוסן הציג בפני הפארוזים שתי אפשרויות: לפרוש או לבטל את החוקה ההיפותטית. ראש ממשלת איי פארו, קאג' ליאו יוהנסן, הצהיר כי יחלו בניסוח חדש של החוקה ויישארו בממלכה הדנית.
חששות לגבי כדאיות כלכלית.
אף על פי שהם נהנים מכמות משמעותית של אוטונומיה מדנמרק, איי פארו עדיין מסתמכים באופן קבוע על סובסידיות ממשלתיות בסך 99.8 מיליון דולר כדי לשמור על יציבות הכלכלה שלהם; בשנת 1992 ירידה בפעילות בנקאית של 25% שלחה את הכלכלה לתקופה של קיפאון ו-15% מהאוכלוסייה ליבשת דנמרק. תמיכה כספית מממשלת דנמרק תופסת 4.6% מהתוצר המקומי הגולמי של איי פארו ומהווה כ-10% ו12% מהתקציב הציבורי. חברת הנפט והגז הנורווגית Statoil התעניינה בפוטנציאל למציאת נפט במים מול איי פארו, ופתחה במבצע חיפושי נפט בשווי מוערך של 166.46 מיליון דולר. אקסון מוביל ו-Atlantic Petroleum מחזיקות גם הן במניות במקדח בורות המותקנות במימי איי פארו. אם פעולות אלה יצליחו וימצאו את כמויות הנפט הצפויות והשופעות (568,500 דולר אמריקאי לכל תושב מתוך אוכלוסיית איי פארו המונה כ-49,000 תושבים) הסיכוי לעצמאות עשוי לקבל דחיפה.
המשבר באוקראינה
דרכון צפון קוריאני
הדרכון של הרפובליקה הדמוקרטית העממית של קוריאה (בקיצור: דרכון צפון קוריאני) הוא מסמך נסיעה שניתן להנפיק לאזרחי קוריאה הצפונית לצורך נסיעות בין־לאומיות. מכיוון שרוב הצפון קוריאנים אינם מקבלים הזדמנויות לעזוב את ארצם, מונפקים הדרכונים לעיתים רחוקות.
היסטוריה.
הדרכונים המוקדמים ביותר של קוריאה הונפקו בשנת 1902 על ידי האימפריה הקוריאנית , עם שני סוגים, דרכון מסחר ודרכון נסיעה. לדרכונים היה טקסט בסינית וכן תרגומים לאנגלית וצרפתית.
דרכונים צפון קוריאניים הונפקו לראשונה בשנות החמישים עם כיתוב בקוריאנית, רוסית וסינית, בעוד שבדרכונים כיום הכיתוב בקוריאנית ואנגלית בלבד.
מראה חיצוני.
כיסויי הדרכון בצבע כחול כהה עם סמל קוריאה הצפונית מעוטר במרכז. המילים "" (קוריאנית) ו"הרפובליקה הדמוקרטית העממית של קוריאה" (אנגלית) כתובות מעל הסמל, עם "" ו"דרכון" למטה.
סוגי דרכונים.
יש להחזיר דרכונים רשמיים ודיפלומטיים ולשמור אותם במשרד הדרכונים, משם ניתן לשלוף אותם לכל נסיעות חוץ נוספות. דרכונים רגילים לעולם אינם מונפקים ללא אישור מיוחד וכל המחזיקים חייבים לבקש אשרת יציאה על מנת לצאת כחוק מהמדינה.
דרישות לאשרה.
נכון למרץ 2022, לאזרחים צפון קוריאנים עם דרכונים צפון קוריאני הייתה גישה ללא אשרה או אשרה בהגעה ל-39 מדינות וטריטוריות. כך לדוגמה המדינה היחידה באירופה המאפשרת כניסה באמצעות דרכון צפון קוריאני ללא אשרה היא בלארוס. בכך מדורג הדרכון במקום ה-104 בעולם מבחינת חופש הנסיעה על לפי מדד הנלי לדרכונים.
Paradise (שיר של מדוזה)
Paradise (בעברית: גן עדן) הוא סינגל של שלישיית המפיקים המוזיקליים, מדוזה, בשיתוף פעולה עם הזמר-יוצר האירי, דרמוט קנדי, שיצא, על ידי חברת התקליטים איילנד רקורדס, ב-30 באוקטובר 2020. השיר נכתב על ידי מדוזה, גודבויז, קונור מינינג, דן קפלן, ויין הקטור, גרקד או'קונל ודרמוט קנדי, והופק על ידי מדוזה.
וידאו קליפ.
הווידאו קליפ לשיר, שביום על ידי ג'ס קוהל וצולם בקראקו, עיירת רפאים בבזיליקטה, איטליה, יצא בערוץ היוטיוב של מדוזה ב-30 באוקטובר 2020. נכון למרץ 2022, הווידאו קליפ נצפה למעלה מ-57 מיליון פעמים.
וידאו קליפ נוסף, שצולם במילאנו וניו יורק, יצא בערוץ היוטיוב של מדוזה ב-31 בדצמבר 2020. נכון למרץ 2022, הווידאו קליפ נצפה למעלה מ-15 מיליון פעמים.
ניקולס לטיפי
אנפית הקינמון
אנפית הקינמון (שם מדעי: Ixobrychus cinnamomeus) היא מין של עוף מים ממשפחת האנפתיים ומהסוג אנפית החיה במזרח אסיה ודרום-מזרח אסיה מזרחה עד לאינדונזיה ומערבה עד להודו כשמספר פרטים תועים הגיעו גם עד מיקרונזיה, סיישל ואפגניסטן. האנפה נוהגת להתיישב דרך קבע, למעט כמה אוכלוסיות צפוניות הנודדות דרומה בחורף.
אנפית הקינמון היא מהגדולות שבבני סוגה, אך קטנה ביחס לאנפה והיא מגיעה לאורך ממוצע של 38 עד 40 סנטימטרים. זכר האנפה בעלת נוצות חומות לאורך הבטן והחזה כאשר הכנפיים, הגב והזנב בעלי גוון קינמון, ממנו קיבלה את שמה, ומתחת למקור עובר פס שחור לאורך הגוף מהסנטר לאמצע הבטן ופס נוסף בלבן עובר בין תחתית המקור לאחורי הראש. הנקבה בעלת נוצות כנפיים וגב אדמוניים וחזה ובטן צהובים בהירים מסורטטים בפסים כהים. מקורה ארוך וצהוב והצוואר והראש קצרים, ללא ציצה מזדקרת מעל הראש והם יכולים להזדקר כלפי מעלה בעת הצורך. האנפה לא מעופפת הרבה, אך תעשה זאת בעת הצורך.
האנפית חיה במקווי מים מתוקים כמו ביצות ובריכות וכן בשדות מוצפים לאורך אסיה הטרופית והסובטרופית. היא פעילת יום או בין ערביים החיה בבדידות או בזוגות בודדים ומחפשת מזון לאורך המים או הצמחייה. האנפית ניזונה מצפרדעים, דגים, חרקים גדולים, רכיכות וסרטנים שהיא לוכדת. היא מקננת על ענפים או בין קנים בקרבת המים. בקן הנקבה מטילה 4 עד 6 ביצים.
דייוויד פוצלין
דייוויד פוצלין (בקרואטית: David Puclin; נולד ב-17 ביוני 1992 בצא'קובץ שבקרואטיה) הוא כדורגלן קרואטי המשחק בעמדת הקשר האחורי בקבוצת וורסקלה פולטבה מליגת העל האוקראינית.
קריירת מועדונים.
פוצלין שיחק במדימוריה, בגוריצה, בשיבניק, בזארבריקן, באיסטרה 1961 ובסלאבן בלופו.
ב-13 בפברואר 2020 חתם בוורסקלה פולטבה מליגת העל האוקראינית.
דיפו
זידאן איקבאל
זידאן עמאר איקבאל (בערבית: زيدان عمار إقبال, בתעתיק: זידאן עמאר אקבאל; נולד ב-27 באפריל 2003 במנצ'סטר שבאנגליה) הוא כדורגלן עיראקי המשחק בעמדת הקשר בקבוצת מנצ'סטר יונייטד מהפרמייר ליג ובנבחרת עיראק.
קריירת מועדונים.