מראשית פעילות הפורום, פנו חבריו למשרד האוצר, לחברי הכנסת ולתקשורת הכלכלית, והתריעו כי דמי הניהול בקופות הגמל ובביטוחי המנהלים, שעמדו על עד 2% מהצבירה לשנה, חותכים באופן מצטבר עד 35-40% מכספי החיסכון הפנסיוני לאורך כל השנים, ועלות זאת גבוהה מדי בתקופה שבה גובה החיסכון הפנסיוני במועד הפרישה אינו ידוע ואינו מובטח, ונמצא למעשה באחריות החוסך. ההתייחסות הראשונה לפורום בתקשורת הייתה ביולי 2010 בנושא זה. חברי הפורום קראו לאמץ הצעת חוק שהגישו חברי הכנסת חיים כץ, שלי יחימוביץ', אמנון כהן ואילן גילאון בנושא זה. בתחילה הטיל משרד האוצר ספק בצורך להתערב בנושא, אך בנובמבר 2010 הציגו שר האוצר, יובל שטייניץ, והממונה על שוק ההון, ביטוח וחיסכון באוצר, עודד שריג, את "התוכנית להגברת התחרות בשוק החיסכון הפנסיוני", שכללה הפחתה בתקרת דמי הניהול בקופות הגמל ובביטוחי המנהלים, לרמה של עד 5% מההפקדות ו-1.2% לשנה מהצבירה, וכמו כן נכללו בה רפורמות נוספות בשוק. אולם במהלך שנת 2011 הרפורמה המובטחת לא מומשה בתקנות ובחוזרים הנדרשים, והזעם הציבורי על גובה דמי הניהול הלך וגבר. חברי הפורום המשיכו להציג את הנושא בתקשורת ובכנסת. בתחילת דצמבר 2011 פרסם הפורום מחקר כלכלי-סטטיסטי שהוכיח כי אין קשר בין דמי הניהול שגובות קופות הגמל וקרנות הפנסיה, לבין התשואה שהן הביאו על השקעת הכספים בין השנים 11–2007, מחקר שזכה לכתבת השער בעיתון כלכליסט. בינואר 2012 הודיע חבר הכנסת חיים כץ על כוונתו להביא להצבעה את הצעת החוק שהוגשה בנושא, ובמקביל משרד האוצר הודיע על כוונתו להגיש לאישור את התקנות שלהן התחייב קודם. בפברואר 2012 התערב ראש הממשלה בנימין נתניהו בנושא, ובפגישה עם יובל שטייניץ וח"כ חיים כץ סוכם על פשרה שלפיה, דמי הניהול בקופות הגמל (לא כולל קרנות השתלמות) ובביטוחי המנהלים יופחתו ל-4% מההפקדות ו-1.05% מהצבירה לשנה, למרות התנגדות חברות הביטוח ובתי ההשקעות. תקנות אלה אושרו על ידי ועדת הכספים ב-27 בפברואר 2012, ופורסמו ביוני 2012. מאז פועל הפורום כדי להגן על ההחלטה ולקדם מהלכים משלימים, כגון קרן ברירת מחדל.
פעילות במחאת האוהלים.
לאחר שהחלה המחאה החברתית ביולי 2011, השתלב הפורום בפעילות המחאה. פעילת הפורום ליאת מולכו כתבה פוסט בשם "פנסיה ברת השגה" שהופץ במאהלים. חברי הפורום העבירו הרצאות במאהלים בנושא הפנסיה. כשהוקם צוות ספיבק-יונה, פורום המומחים המייעץ למחאה, הצטרף יו"ר הפורום רועי מימרן לצוות הכלכלי, שעסק בין היתר בנושא הפנסיה. כמו כן התקיימו אירועים לפעילי המחאה תחת הכותרת "פ' זה פנסיה", ביניהם כנס פעילים שהתקיים בדצמבר 2011 בסמינר הקיבוצים ברמת-אביב, בהשתתפות דפני ליף, מראשי המחאה. חברי הפורום השתתפו עם דוכן ושלטים בנושא בהפגנות המחאה שנערכו בקיץ 2012.
מאבקים אחרים.
תספורות והסדרי חוב.
הפורום מחה נגד הסדרי חוב של חברות ובעלי שליטה שלקחו הלוואות מהציבור ומחסכונות הפנסיה באמצעות אג"ח קונצרניות ולא החזירו את כל הכסף ("תספורות"). נציגי הפורום השתתפו בישיבות ועדת הכלכלה של הכנסת בנושא זה, וכן בועדת החוקה בנושא תיקון מס' 19 לחוק החברות. כמו כן מתחו נציגי הפורום ביקורת על חברות הביטוח ובתי ההשקעות (משקיעים מוסדיים), על אופן קבלת החלטות השקעה בעבר, על אופן ניהול החוב והתמודדות עם הסדרי חוב. נציגי הפורום מילאו תפקיד בהתנגדות מחזיקי האג"ח של סקיילקס לעסקת מכירת החברה לחברת האצ'יסון, שפורסמה ביוני 2012 והייתה אמורה לכלול תספורת למחזיקי האג"ח, ולאחר מכן בוטלה. במספר מקרים, קראו נציגי הפורום לבעלי האג"ח להשתלט על חברות בקשיים, ולא להשאיר את בעל השליטה במקרים של הסדר חוב הכולל תספורת.
בעקבות משבר הקורונה באפריל 2020, התיר הממונה על שוק ההון לגופי הפנסיה לרכוש איגרות חוב קונצרניות גם שלא על-פי הכללים שגובשו על ידי ועדת חודק. בעקבות כך התריע הפורום מפני השקעות שיגיעו בעתיד להסדרי חוב.
המסלקה הפנסיונית.
נציגי הפורום השתתפו בסוף 2010 בדיוני ועדת העבודה והרווחה בכנסת על החקיקה בנושא המסלקה הפנסיונית, שאמורה להיות מערכת מידע על כלל החיסכון הפנסיוני בישראל, שתשרת את חברות הביטוח, בתי ההשקעות, הבנקים, הסוכנים והיועצים הפנסיוניים. נציגי הפורום דרשו שגם לחוסכים תינתן אפשרות לקבל את המידע הנוגע להם באופן ישיר מהמסלקה, דרישה זו אומצה על ידי הוועדה ולאחר מכן קיבלה את הסכמת משרד האוצר והוכנסה לחוק. המהלך הושלם כאשר ביוני 2014 נפתחה המסלקה לגישה לציבור החוסכים.
המודל הצ'יליאני.
הפורום פועל כדי לקדם את המודל הצ'יליאני, באופן ספציפי את נושא התאמת מסלול החיסכון למאפייני וגיל החוסך. פניית הפורום לוועדת טרכטנברג באוגוסט 2011
התייחסה לנושא, תוך קריאה לממשלה הן להעביר את החוסכים המבוגרים (מגיל 60 ומעלה) למסלולים סולידיים יותר, והן להנפיק איגרות חוב ממשלתיות מיועדות לטובת מסלולים אלו. בהמשך פנה הפורום למשרד האוצר בנושא זה. בתחילת 2012 הודיעו ד"ר יובל שטייניץ ופרופ' עודד שריג על הכוונה לאמץ את המודל הצ'יליאני החל משנת 2013, אולם ללא הנפקת אג"ח ממשלתיות מיועדות, דבר שעליו מתח הפורום ביקורת. באפריל פנה הפורום לראש המועצה הלאומית לכלכלה, פרופ' יוג'ין קנדל בהצעה להשקיע את הכספים שיתקבלו מהנפקת אג"ח מיועדות בקרן דוגמת הלאומית לתמלוגי הגז. באותו חודש הודיע משרד האוצר על דחיית הפעלת המודל לשנת 2014, החלטה שגם עליה מתח הפורום ביקורת. עם פרסם טיוטה חדשה של תקנות המודל על ידי משרד האוצר בנובמבר 2014 הגיש הפורום נייר עמדה עדכני ומפורט, בעקבותיו התקיימה פגישה בין נציג הפורום לנציגי האוצר. רוב הערות הפורום הוטמעו בחוזר הסופי שפורסם בפברואר 2015, פרט לנושא של התאמת אג"ח מיועדות, אשר טופל לאחר מכן בוועדה בראשות מנכ"ל האוצר שי באב"ד. המודל מופעל בכלל השוק הפנסיוני בישראל מתחילת 2017.
בג"ץ האג"ח המיועדות.
באוקטובר 2014 הגיש הפורום עתירה לבג"ץ (6925/14) במשותף עם איגוד בתי ההשקעות, הקוראת לממשלה להנפיק איגרות חוב מיועדות לקופות הגמל בדומה לאלה המונפקות לקרנות הפנסיה. זאת מתוך כוונה לסייע לציבור העצמאים, שרובו חוסך בקופות הגמל ולא בקרנות הפנסיה, וכן לגרום למשרד האוצר לבחון רעיונות להרחבת הנפקת אג"ח מיועדות. בדצמבר 2015 הנחה בג"ץ את הממשלה לתת הבהרות בעניין. העתירה נדחתה על ידי בג"ץ בדצמבר 2017 לאחר שלושה דיונים.
אג"ח מגובות משכנתאות.
בעקבות העבודה שנעשתה בבנק ישראל להסדרת הנפקה של איגרות חוב שמגובות במשכנתאות והלוואות בנקאיות, פנה הפורום למשרד האוצר בקריאה להקים ועדה, דוגמת ועדת חודק, שתבחן מתי וכיצד על גופי הפנסיה להשקיע באג"ח כאלה.
הסוכנים הפנסיוניים.
הפורום התריע במשך שנים על כך שמבנה התמריצים של הסוכנים הפנסיוניים היה כזה ששילם להם עמלות לפי גובה דמי הניהול והפרמיות הביטוחיות שהלקוחות משלמים, וכך יצר ניגוד אינטרסים ביניהם לבין הלקוח, בניגוד לחובת הנאמנות ללקוח. כמו כן הוא פעל כדי לקדם חקיקה שתאפשר לשכירים חופש בחירה של הסוכן או היועץ הפנסיוני שאיתו יעבדו, בניגוד למצב הקודם שבו המעביד הכתיב את הסוכן הפנסיוני לכל העובדים. לאחר מספר פעמים שחקיקה כזו עברה בוועדת השרים לחקיקה אך לא בכנסת, נכלל סעיף זה בחוק ההסדרים לשנים 6–2015 שאושר בכנסת בנובמבר 2015. בהמשך, פעל הפורום בשיתוף פעולה עם לשכת סוכני הביטוח כדי להפריד את העמלות לסוכנים הפנסיוניים מדמי הניהול על המוצרים, כדי למנוע מצב של ניגוד אינטרסים בין הסוכנים למבוטחים. בשנת 2018 התחיל הפורום לפעול מול רשות שוק ההון על מנת להשוות את העמלות בין המוצרים הפנסיוניים השונים וכך להפוך את הסוכנים לאובייקטיביים.
קרנות הפנסיה הוותיקות.
בקיץ 2018 פורסם שקרנות הפנסיה הוותיקות ייאלצו לקצץ את הקצבה לעמיתים כתוצאה מאי העלאת גיל הפרישה לנשים. בתגובה הציג הפורום עמדה בוועדת הכספים, שלפיה יש להפריד בין גיל הפרישה הקובע לצורך קצבאות הזקנה בביטוח הלאומי לבין הגיל הקובע בקרנות הפנסיה הוותיקות, ולעדכן באופן מיידי את גיל הפרישה לנשים ל-64 בקרנות הוותיקות. עמדה זו הוצגה גם במכתב הפורום לשר האוצר ובמאמר. הסוגיה נפתרה כאשר בחוק ההסדרים לשנים 2021-22 אישרה הכנסת את מתווה העלאת גיל הפרישה לנשים.
השקעות אחראיות (ESG) ומשבר האקלים.
הפורום הצהיר מהקמתו על תמיכתו בהשקעת כספי הפנסיה באופן המתחשב בשיקולי ממשל תאגידי, אחריות חברתית ואחריות סביבתית. בקיץ 2020 הצטרף הפורום לקבוצת פורום כסף נקי יחד עם ארגונים לאיכות הסביבה, במטרה להפסיק או להפחית את השקעות כספי הפנסיה בישראל בדלקים מאובנים ובהפקת אנרגיה באמצעותם, אשר פוגעת באקלים.
מדד תא-125 אקלים נקי.
כדי להקל על משקיעים בשוק הישראלי להוציא כספים מהשקעות הפוגעות באקלים, פנה יו"ר הפורום באוגוסט 2020 לבורסה בתל אביב, והציע להקים מדד מניות המבוסס על מדד תא-125 אך ללא חברות דלקים מאובנים. הבורסה נענתה לפניית הפורום, ולצורך העניין נחתם הסכם בין הנהלת הבורסה לבין ארגון "חיים וסביבה", ארגון הגג של ארגוני איכות הסביבה בישראל אשר נתן את חסותו המקצועית למהלך, על הקמת המדד החדש - מדד תל אביב 125 – אקלים נקי מדלקים פוסיליים, כאשר יו"ר פורום החוסכים לפנסיה חבר בוועדה המקצועית הקובעת את החברות שלא ייכנסו למדד. ההסכם אושר על ידי דירקטוריון הבורסה לניירות ערך, וההודעה על המדד פורסמה ב-9 בנובמבר 2020 והמדד הושק ב-6 בדצמבר. החל מ-12 במאי 2021 החלה להיסחר קרן סל ראשונה הצמודה למדד זה.
פעילות מול רשות שוק ההון.