הארגון מווסת את התעשייה האזרחית האירופית, המייצרת כמעט 30% מהאנרגיה באיחוד האירופי. עבודת הארגון עוסקת בהגנה על חומרים וטכנולוגיה גרעינית, הקלה על השקעות בתחום, כמו גם מחקר ופיתוח, והוא אחראי לסילוק נכון של פסולת גרעינית ובטיחות הפעילות. הארגון דואג להבטיח גישה שווה בין לאספקה גרעינית בין המדינות החברות. כמו כן הסוכנות מקיימת מנגנון המאפשר לקיחת הלוואות לצורך פרויקטים גרעיניים במדינות האיחוד. בנוסף לכך, הסוכנות חתמה באמנת האטום על סעיף המחייב אותה לשקול ולשמור על חיי האדם ואיכות הסביבה בכל הקשור לאנרגיה גרעינית ברחבי האיחוד.
לאורך הזמן גדל מגוון האזורים הקשורים לכוח גרעיני שבהם עסק האיחוד, והתפתח לקרינה מייננת מגוונת, הגנה על חומרים גרעיניים, הגנת קרינה ובניית כור היתוך בינלאומי (פרויקט איטר). כיום פעילות הארגון עוסקת גם בפיתוח טכנולוגיית היתוך אטומית, שהיא בעלת פוטנציאל לספק אנרגיה ברת - קיימא בשפע בעתיד. גם סוגיות אנרגיה גרעינית אחרות גדלו בחשיבות, ובמיוחד בטיחות תפעולית של מתקני גרעין, אחסון פסולת רדיואקטיבית ואי-הפצה גרעינית (אמצעי הגנה גרעיניים). אף על פי שהמדינות החברות שומרות על מרבית הסמכויות בתחומים אלה, מידה של אחידות הושגה ברמה הבינלאומית בעזרת סדרת אמנות, מוסכמות ויוזמות, אשר אחת אחת, קיבצו יחד מסגרת רגולטורית בינלאומית המנהלת בפעילות מגזר גרעיני (האמנה לבטיחות גרעינית).
אף על פי שהסכם ה-EURATOM לא מעניק לארגון שום סמכויות קפדניות ובלעדיות בתחומים מסוימים, הוא כן נותן ערך מוסף לחבריה - על בסיס אמנה זו, הנציבות אימצה המלצות והחלטות אשר, אם כי לא מחייבות, קבעו סטנדרטים אירופיים. ניתן לראות את ערך המוסף בהקשר של הגדלה. כתוצאה מיצירת הארגון, האיחוד האירופי נוקט בגישה קהילתית הרמונית לאנרגיה גרעינית שמדינות המועמדות לחברות באיחוד צריכות לעמוד בהן. כוח גרעיני הוא מקור אנרגיה חשוב למדינות רבות במזרח אירופה, אך תקני הבטיחות בתחנות הכוח הגרעיניות שלהם ורמת ההגנה על הציבור והעובדים לא בהכרח עומדים ברמה של האיחוד. בהקשר זה, הוועדה סיפקה להם תמיכה לשיפור מצב זה. מאז קריסת ברית המועצות, רבות מהמדינות העצמאיות החדשות עומדות בפני אותן בעיות, וגם הן מקבלות סיוע מהנציבות.
נשיאי הארגון.
בטרם השליטה בסוכנות עברה לראשי הקהילה הכלכלית האירופית (1957–1967) היו חמש תקופות בחירות לנציבות, ונבחרו שלושה נשיאים שונים לכהן:
נמל התעופה הבין-לאומי קוובק סיטי ז'אן לסז
נמל התעופה הבין-לאומי קוובק סיטי ז'אן לסז (בצרפתית: Aéroport international Jean-Lesage de Québec, או Aéroport de Québec), (IATA: YQB, ICAO: CYQB), הידוע גם בשם נמל התעופה הבין-לאומי ז'אן לסז', הוא נמל התעופה העיקרי המשרת את קוויבק סיטי, קנדה. בשנת 2021 הוא היה נמל התעופה ה-13 העמוס ביותר בקנדה, עם 353,203 נוסעים. יותר מ-10 חברות תעופה מציעות 360 טיסות שבועיות ליעדים ברחבי קנדה, ארצות הברית, מרכז אמריקה, מקסיקו, האיים הקריביים ואירופה.
היסטוריה.
שדה התעופה הוקם בשנת 1939, שנה לאחר סגירת נמל התעופה בסן לואיס. תחילה הוקם הנמל כמתקן אימונים לתצפיתנים אוויריים. הטיסה הראשונה התרחשה ב-11 בספטמבר 1941. שמו של הנמל היה ידוע לראשונה בשם Aéroport de l' Ancienne Lorette, לאחר מכן Aéroport de Sainte-Foy, ומאוחר יותר Aéroport de Québec, וב-1993 שונה שמו לנמל התעופה הבין-לאומי קוובק סיטי ז'אן לסז, לזכרו של ז׳ן לזג', ראש הממשלה לשעבר של קוויבק. נמל התעופה מנוהל ומופעל על ידי Aéroport de Québec inc, תאגיד ללא מטרות רווח וללא מניות. לבניין הטרמינל הנוכחי קיבולת של 1.4 מיליון נוסעים מדי שנה.
החל משנת 2006, עם תקציב של 65.8 מיליון דולר, נמל התעופה עבר מודרניזציה שנועדה להגדיל את הקיבולת של הטרמינל ולהגביר באופן משמעותי את רמת השירות לנוסעים. המודרניזציה כללה קונפיגורציה מחדש של הטרמינל בשני מפלסים, ארגון מחדש של אזור הטיפול בכבודה ואזור ההגעה, וכן קונפיגורציה מחדש והגדלה של חדרי ההמתנה. 54 אחוז מהמימון סופקו ישירות על ידי Aéroport de Québec inc.
ב-4 ביולי 2011 החלו העבודות על השלב השני של הרחבת נמל התעופה שנמשכו עד 2017. בשיפוץ הכפיל בניין הטרמינל את גודלו, בעלות של 224.8 מיליון דולר. העבודות כללו הרחבת המתקנים הבינלאומיים, עבודות הקמה של מסלולי ההמראה, מסלולי המוניות ומשטחי הפחתת הקרח, וכן שיפורים במתקני שירות הלקוחות.
בשנת 2015 נמל התעופה קוובק סיטי ז'אן לסז היה נמל התעופה ה-12 העמוס ביותר במספר הנוסעים במדינה. ב-10 במרץ 2016, ראש הממשלה ג'סטין טרודו ונשיא ארצות הברית ברק אובמה הכריזו על הוספת שדה התעופה לרשימת שדות התעופה הקנדיים המכילים מתקני שחרור גבולות ארצות הברית .
קבלו אותי (סרט, 2022)
קבלו אותי הוא סרט קולנוע עצמאי ישראלי מסוגת הדרמה להט"בית שנכתב בידי אייל קנטור ודידי לובצקי ובוים בידי אייל קנטור. הסרט הוא סרט הביכורים של הבמאי אייל קנטור. בסרט מככבים יואב קרן, גל אמיתי ומנדי ברששת. הסרט הופק בידי אייל קנטור ויואב קרן בחברת ההפקה שלהם טוני הפקות ומופץ בידי The Open Reel.
תקציר עלילה.
תום (יואב קרן), תלמיד כיתה י"ב שנדרש על ידי אביו למצוא מקום מגורים חדש תוך שבועיים מוצא עצמו במערכת יחסים תובענית עם צלם אופנה מבוגר ממנו בעת שהוא מאוהב בסתר בחברו הקרוב גלעד.
אדריין ריץ'
נהגת אוטובוס
כולנו צריכים להיות פמיניסטים
כולנו צריכים להיות פמיניסטים הוא שמה של מסה באורך ספר מאת הסופרת הניגרית צ'ימָמָנדָה נגוזי אדיצִ'יֶה. המסה התפרסמה לראשונה בשנת 2014 בהוצאה Fourth Estate, ועוסקת בהגדרת הפמיניזם במאה ה-21. הספר תורגם לעברית על ידי קטיה בנוביץ' ויצא לאור בעברית בשנת 2017 בהוצאת כנרת זמורה-ביתן דביר.
המסה היא עיבוד להרצאת TEDx באותו שם שנשאה אדיצ'יה לראשונה באירוע "TEDx Euston" בלונדון בשנת 2012, שזכתה ליותר מ-7 מיליון צפיות נכון ל-2022.
תוכן.
המסה "כולנו צריכים להיות פמיניסטים" כוללת אנקדוטות מחיי הפמיניסטית ומנתחת את משמעות החיים בתור פמיניסטית. לטענתה, שם התואר "פמיניסטית" אינו עלבון, אלא תווית שעל כולנו לאמץ אל ליבנו. אף על פי שרעיון הפמיניזם דוגל בשוויון ללא משוא פנים לנשים ולגברים בכל היבטי החיים, המתנגדים המושבעים ביותר לשחרור האישה מאמינים שהפמיניזם הוא תנועה חברתית שמתמקדת בביטול תפקידי המגדר המסורתיים, ובהתייחסות לגברים כאל נחותים. המסה חושפת בתמציתיות את הצורך לערוך שינויים באמונות חברתיות ובהבניות מגדריות שמנציחות את הפער בין נשים לגברים. בעיקרון, על כולנו להיות פמיניסטים לא רק כדי לשקף את המחויבות שלנו לשחרור האישה, אלא גם כדי לעודד גברים לקיים שיחות עם נשים בכל הנוגע למיניות, להופעה חיצונית, לתפקידים ולהצלחה. להיות פמיניסט משמעו לדגול בזכויות האישה, ולנסות להפוך את העולם למקום טוב יותר עבור נשים. מאחר שייעודו היחיד של הפמיניזם הוא לערוך מהפכה באפליה המינית באמצעות יצירת שוויון הזדמנויות לנשים ולגברים, מטרתו אינה לערער לחלוטין על התפקידים הביולוגיים של כל אחד מהמגדרים, אלא לתקוף את חוסר הצדק שמשתיק את רצונם ופוגע בכוחם לחרוג מהציפיות שתולה בהם החברה. לכן, בעקבות אימוץ רעיון הפמיניזם ניתן להפוך את ההצלחה בקרב נשים לנורמה, ולאפשר לגברים לחתור להישגים גדולים אף יותר. ההשתתפות בתנועה הפמיניסטית העכשווית סוללת את הדרך לקראת חברה משגשגת וכוללנית בעתיד. העצמת נשים אינה באה על חשבון מתן הזדמנויות לגברים. חינוך הקהילה לכבד נשים בצורה שווה תורם ליצירת אווירת הצלחה. לכן, אימוץ הרעיון הפמיניסטי משחרר מהבניות תרבותיות וחברתיות שמגבילות את האופן שבו אנשים תופסים מיניות ותפקידים מגדריים, ומאפשר לנשים ולגברים להיות מי שהם רוצים להיות, ללא הגבלות. הספר מציג גישה ביקורתית לגבי הדרך שבה נבנית הגבריות, וטוען שהחברה בכללותה חייבת להשתנות אם ברצוננו להשיג שוויון.
ביקורות.
הספר התקבל בהתלהבות וזכה להצלחה גורפת. האינדפנדנט בחר בו כ"ספר השנה", ובדצמבר 2015 הודיע לובי הנשים השוודיות שהספר יופץ בקרב כל הנערות והנערים בגיל 16 בבתי הספר התיכוניים בשוודיה. היוזמה זכתה לתמיכתם של ארגונים נוספים בשוודיה בתקווה שהמורים ישלבו את הספר ואת הדיון בו בתוכנית הלימודים.
קול יהודא
מהקרק
מהקרק (בהונגרית: Méhkerék) הוא כפר בנפת שרקד שבמחוז בקש בדרום מזרח הונגריה.
כמו יישובים רבים באירופה גם מספר התושבים במהקרק נמצא בירידה. בשנת 1990 חיו בכפר 2,290 תושבים, ובשנת 2021 רק 1,934 תושבים.
יהודי מהקרק.
יהודים ישבו במהקרק במאה ה-19 ובשנת 1944 ידוע על יהודי אחד לפחות ששרד את השואה.
פלאווה קאני
פלאווה קאני (palawa kani) היא שפה שהוחייתה באופן יזום ומתוכנן, ונמצאת בשימוש מוגבל בפי הטסמנים הילידים במדינת האי טסמניה, באוסטרליה. השפה נוצרה על ידי המרכז האבוריג'יני הטסמני כשפה טסמנית מורכבת, בהתבסס על אוצר מילים משוחזר בתיאורים הכתובים המועטים של השפות השונות שהטסמנים האבוריג'ינים דיברו בעבר במזרח האי.