המשלוח של צעירים רבים שלימודיהם הופסקו אל אזורי המיעוטים והפרובינציות הרחוקות ללא מתן אפשרות לשוב במשך שנים רבות, יצר דור של אנשים שמחד-גיסא זכו לעצמאות מחסות הוריהם וזכו להזדמנות להתפתחות אישית, אולם המחיר היה שנים של עבודה קשה, אי שייכות לאזור רישום (דאן-ווי) שלא אפשר להם לשוב, ובכך כלא אותם בכפרים ללא מקצוע וללא המשך לימודים, וגם בשובם לעיר בתום עשור של הרחקה, עדיין נשאו אות קין בהיותם הכוח ההרסני של המשמרות האדומים.
המשמרות האדומים והדור האבוד במדיה.
ספרים רבים שתורגמו לעברית מתארים את התקופה וביניהם מאו הסיפור הבלתי נודע (צ'אנג והלידיי), אזליאה אדומה (אנצ'י מין), ברבורי פרא (ג'ונג צ'אנג), חצי הגבר הוא אישה (ג'אנג שיאנליאנג), הקיסר האחרון (אדוארד בהר) ועוד
שמנת עשירה
שמנת עשירה (באנגלית: Clotted cream, מילולית: "שמנת קרושה") היא שמנת מהמטבח הבריטי המוגדרת לפי חוק כמכילה לפחות 55% שומן. כדי להכינה מחממים חלב פרה בלתי מפוסטר ומשאירים אותו מספר שעות בתבניות רדודות. במהלך זמן זה, השמנת עולה אל פני השטח ויוצרת קרישים. קרישים כאלו לא היו נוצרים בחלב מפוסטר.
שמנת עשירה היא מאכל אופייני לדרום-מערב אנגליה, אך אין הסכמה האם מקורה בדבון או בקורנוול. קיימים טיעונים לכאן ולכאן, אך אין להם עדויות מתועדות.
היצרנית העיקרית של שמנת עשירה בממלכה המאוחדת היא Rodda's מקורנוול, אך בנוסף קיימים יצרנים מקומיים רבים בדרום-מערב אנגליה, במחלבות וחוות המייצרות עבור בתי עסק מקומיים.
שמנת עשירה היא חלק מארוחת Cream tea, בה היא מוגשת על גבי סקונס עם ריבת תות שדה או פטל. בדבון השמנת משמשת באופן מסורתי כתחליף לחמאה, והריבה נמרחת מעליה. בקורנוול השמנת מונחת מעל הריבה.
באיחוד האירופי, שמנת עשירה מקורנוול (Cornish clotted cream) היא כינוי מקור אזורי (PDO) לשמנת עשירה המיוצרת על פי מתכון מסורתי בקורנוול.
מוצר דומה המכיל 48% שומן נקרא שמנת דבון (Devon Cream) או שמנת דבונשייר (Devonshire cream).
וואנג ז'יז'י
מט סנדלרים
מט סנדלרים הוא מושג בשחמט המציין מט שהמשחק בכלים הלבנים נותן למשחק בכלים השחורים לאחר סדרת המסעים:
אין חשיבות למסעי השחור כל עוד הם אינם מונעים מט סנדלרים וניתן להגיע לאותה עמדה בסדר מסעים שונה וישנן מספר וריאציות למט זה, אך הרעיון המרכזי הוא שילוב של הרץ והמלכה המתקיפים את הערוגה ו7 (או את ו2, בווריאציה בה שהשחור מנחית מט סנדלרים על הלבן).
ניתן לצפות בהתרחשות מט זה במשחקים של מתחילים, כי קל מאוד למנוע אותו. לדוגמה ביצוע המסע 3...ז6 מגן מפני המט. את המסע 4. מהו3 המחדש את איום המט ניתן לנטרל על ידי 4...פו6 והמשך השחור יפתח את הרץ על ידי המסע רז7. שיטת הגנה נוספת היא להגן על הרגלי בו7 על ידי 2...פח6.
ניסיון של הלבן להשיג עמדה ממנה הוא יוכל לתת מט סנדלרים הוא שגוי טקטית, מכיוון שהשחור יכול למנוע את המט בקלות ולפתח את כליו תוך רדיפת המלכה שיצאה מוקדם מדי ממקומה. הגם שנדיר לראות מט זה במשחקים תחרותיים, הרעיון הבסיסי מאחוריו (ניצול חולשת הערוגה ו7 המוגנת רק על ידי המלך השחור ולכן מהווה מטרה טובה להתקפה) מניע מספר פתיחות בשחמט. לדוגמה, בהגנת שני הפרשים
המסע הרביעי הנפוץ ביותר הוא 4. פז5 התוקף את ו7. בנוסחים מסוימים הלבן מקריב את הפרש על ידי פ:ו7. גם בפתיחה האיטלקית מונע הרץ הלבן לג4 במטרה לאיים על ו7.
שם המהלך בשפות שונות.
למט זה כינויים שונים בארצות שונות: בצרפת, טורקיה, גרמניה, הולנד, ספרד, ברזיל ופורטוגל המט מכונה "מט הרועים". באיטליה "מט הספרים", באיראן, יוון ומרבית ארצות ערב מכונה "תוכנית נפוליאון". ברוסיה הכינוי הוא "מט הילדים". בפולין, הונגריה, סלובניה וישראל "מט הסנדלרים". כמו כן באנגלית הוא מכונה "מט מלומדים" ולעיתים "מט תלמידים" ו"Blitzkrieg" (מלחמת בזק).
לעיתים משתמשים במונח "מט סנדלרים" לציון מט טיפשים (Fool's mate), המט הקצר ביותר האפשרי בשחמט:
מט כזה מחייב שיתוף פעולה של הלבן עם השחור.
ערפילית החזרה
ערפילית החזרה היא סוג של ערפילית המורכבת מענני גז ואבק המחזירים ומפזרים אור של כוכבים קרובים. האנרגיה של אור הכוכבים אינה מספיקה על מנת ליינן את מולקולות הגז וליצור ערפילית פליטה, אך אם יש מספיק אור שמתפזר אז ניתן להבחין בערפילית. ספקטרום הקרינה שמוחזר מהערפילית זהה לספקטרום הפליטה של הכוכבים המאירים אותה. ההבחנה בין ערפיליות החזרה וערפיליות פליטה נעשתה על ידי אדווין האבל בשנת 1922.
הצבע של ערפיליות החזרה הוא בדרך כלל כחלחל, שכן אור כחול מתפזר יותר בקלות מאשר אור אדום (בדומה לפיזור האור הכחול על ידי האטמוספירה של כדור הארץ). בתוך ענני הגז ניתן למצוא אבק של יסודות שונים, ביניהם פחמן, ברזל וניקל. חלקיקי הברזל והניקל נוטים להתיישר עם השדה המגנטי של הגלקסיה ולגרום לאור המפוזר מהם להיות מקוטב מעט. בתוך ערפיליות החזרה יש לעיתים אזורים בהם נוצרים כוכבים חדשים מהגז והאבק של הערפילית.
ידועות כיום כ-500 ערפיליות החזרה, הידועות ביותר הן הערפילית שמקיפה את הפליאדות וחלקים מערפילית אוריון (חלקים אחרים שלה הן ערפיליות פליטה ובליעה). סביב כוכבים בהירים רבים, כגון אנטארס ואלנילם, ניתן להבחין בערפיליות החזרה.
דדי בורוביץ
ימי הבינים
ערפילית בליעה
ערפילית בליעה היא ערפילית המורכבת מענני אבק בין-כוכבי קרים וצפופים המסתירים את האור של ערפילית פליטה או החזרה הנמצאת מאחוריהם או אפילו את כוכבי הגלקסיה שמאחוריהם. לערפיליות בליעה אין צורה אופיינית או שוליים ברורים, שכן צורתה תלויה גם בצורת ענן האבק עצמו וגם ברקע שמאחוריה.
ענני אבק שאין בקרבתם כוכבים שיכולים להאיר אותם ולהפוך אותם לערפיליות פליטה או החזרה לא ניתנים לצפייה בדרך כלל. ניתן להבחין בהם רק כאשר הם מסתירים ערפילית בהירה וגדולה יותר שנמצאת מאחוריהם (כמו במקרה של ערפילית ראש הסוס) או כאשר הם נמצאים קרוב יחסית למערכת השמש ובכיוון של מישור הגלקסיה (כמו במקרה של ערפילית שק הפחם), שאז הם יוצרים אזור חשוך וריק מכוכבים בתוך הרצועה המוארת יחסית ועשירה בכוכבים של שביל החלב. למרות שערפילית בליעה נראית חשוכה באור נראה, קרינה בעלת אורך גל ארוך יותר מגודלם האופייני של חלקיקי האבק יכולה לעבור דרכה ולכן ניתן "לראות" דרך ערפיליות אלו באמצעות טלסקופים בתחום התת-אדום או באמצעות רדיו-טלסקופים.
תצפיות העלו שבתוך ענני האבק המרכיבים ערפיליות בליעה מתרחשים תהליכי יצירת כוכבים חדשים.
רחרחן
רַחְרְחַן (באנגלית: Sniffer) או רַחְרְחַן מָנוֹת (באנגלית: Packet Sniffer) הוא תוכנה או חומרה המאפשרת להאזין ולתעד תקשורת מחשבים העוברת בנקודה כלשהי ברשת. הרחרחן קולט את חבילות מידע היוצרות את התקשורת, מנתח אותן בהתאם ל-RFC הרלוונטי ומציג אותן למשתמש לאחר הניתוח.
יכולות.
היקף חבילות המידע שנקלטות תלוי בנקודה שבה הרחרחן הותקן. אם הרחרחן הותקן כתוכנה על מחשב המהווה נקודת קצה ברשת, רק התעבורה שתגיע אליו תתועד. אם המחשבים ברשת מחוברים באמצעות רכזת (Hub), כל מחשב יוכל לקבל את התעבורה של כלל המחשבים המחוברים לאותה הרכזת. אם המחשבים מחוברים באמצעות מתג (switch), הוא לא יוכל לעשות זאת שכן המתג יעביר אליו רק את התעבורה המיועדת אליו (Broadcast לרשת שלו, Unicast אליו או Multicast לקבוצה עליה הוא רשום). כדי להתמודד עם בעיה זו, קיימות מספר שיטות המהתלות במתג או במחשב שאת התעבורה שלו מעוניינים לקבל:
כדי לאפשר לרחרחן לקבל גם תעבורה שלא מיועדת למחשב עליו הוא מורץ בלבד, יש להשתמש ברחרחן ב"מצב פרוץ" ("Promiscuous Mode"), כך שהוא יוכל לקבל גם את חבילות המידע שהגיעו לכרטיס הרשת של המחשב, אך לא היו מיועדות אליו, ולכן מערכת ההפעלה לא העלתה אותן לעיבוד. במצב כזה הרחרחן עובד ברמת כרטיס הרשת ולא ברמת מערכת ההפעלה.
על אף שניתן לעיתים לקבל ממחשב יחיד את התעבורה של כלל הרשת, כדי לנטר באופן קבוע את התעבורה ברשת עדיף להתקין את הרחרחן בנקודה מרכזית ברשת, למשל על גבי נתב או מתג מרכזיים, כך שכלל התעבורה שעוברת דרכם תתועד ותנותח. חלק מרכיבי הרשת הללו כוללים "שער ניטור" ("Monitoring Port") שמאפשר למחשב המתחבר לאותו השער לקבל שיקוף של כלל התעבורה העוברת על גבי הרכיב. אם רכיב הרשת לא מכיל "שער ניטור" שכזה, ניתן להשתמש ברחרחן חומרתי היושב על הרשת ולא מבצע אף פעולה למעט קבלת התעבורה, תיעודה, והעברתה הלאה.
ברשת אלחוטית, רחרחן המותקן על מחשב המחובר לרשת אלחוטית יכול לרחרח את כלל התעבורה שבערוץ מסוים.
שימושים.
רחרחן יכול לשמש במצבים שונים:
האיום האבטחתי והתמודדות עמו.
אחד משימושי הרחרחן הוא לצורכי תקיפת מחשבים וריגול אחר משתמשים ברשת. נוכחות של גורם תוקף ברשת מאפשרת לו במקרים מסוימים לקבל את תוכן התעבורה שמייצר משתמש אחר ברשת ולחקור אותה. האיום נובע מכך שקיימים פרוטוקולים המעבירים מידע רגיש כגון סיסמאות, מידע מסווג, מספר כרטיס אשראי וכדומה ללא הצפנה מתאימה. לעיתים הנתונים מוצפנים או מקודדים על ידי פונקציית גיבוב באופן שמאפשר פתיחה של הקידוד וחשיפת המידע הרגיש. הדרך להתמודד עם איום זה היא להקפיד להשתמש בחלופות המוצפנות: SSH (והאפליקציות המשתמשות בו: SCP ו-SFTP), ופרוטוקולים מבוססי SSL כגון HTTPS ו-FTPS ולהימנע מהעברת נתונים בפרוטוקולים הלא-מוצפנים.
תמר מוזס בורוביץ'
תמר מוזס בורוביץ
דוד בורוביץ
מחוז מונרו (ניו יורק)