הראשון שדן בשאלה זו ביחס לנישאוין האזרחיים בהונגריה היה הרב אברהם קארפלס, שפרסם דעתו על גבי הביטאון התורני תל תלפיות. היה זה עוד טרם החוק התקבל והיה בשלבי הצעה. הוא נטה לחשוש בנישואין אלו לקידושין התקפים על פי ההלכה כך שבמקרה של גירושין הזוג יצטרכו גט. הנימוק לכך היה שעל אף שהריב"ש קבע כי נישואין אצל הגויים אינם נחשבים כקידושין על פי ההלכה, מכל מקום לפי החוק המוצע שכל יהודי יהיה מחויב להינשא אצל השלטונות, אין במעשה זה הוכחה ברורה לכך שאינו מתכוון גם לקדש האישה כדת משה וישראל. זאת בניגוד למקרה עליו דיבר הריב"ש, שם האדם בוחר מעצמו להתחתן שלא כדת משה וישראל, ולכן יש במעשה זה הוכחה ברורה לכך שאין לו שום כוונה לקדש האישה. עוד יש לחשוש שגם אם באמת מלכתחילה לא הייתה לאדם כוונה לקדש האישה כדת משה וישראל, עדיין ייתכן ויחזור בתשובה ואז יהיה חשש כי חיי האישות שלו יחשבו לקידושי ביאה (מחמת חזקה אין אדם עושה בעילתו בעילת זנות). גם הרב מרדכי ליב וינקלר צידד בדברי הרב קארפלס לחשוש לקידושין ופרסם דעתו על גבי תל תלפיות. אם כי דחה מקצת טענותיו הסכים כי המקרה הנדון אינו דומה לדברי הריב"ש כפי שטען הרב קארפלס.
אמנם הרב אליעזר חיים דייטש (אב"ד בונהאד) טען כי אין בנישואין אלו חשש של קידושין על פי ההלכה, שכן גם כאן כאשר הזוג מסרב להינשא כדת משה וישראל לאחר שנישאו בנישואין אזרחיים, מוכח שאין הם חוששים לעבור עבירות וממילא אין בהם שום כוונה להתקדש כדת משה וישראל, ועל זה לא נאמר חזקה אין אדם עושה בעילתו בעילת זנות.
מילת בן מנישואי תערובת
הדיון לגבי מילת בן מנישואי תערובת, ובכלל לגבי היחס ליהודים שנישאו בנישואי תערובת, החל כבר בשנת 1874 (תרלה) 20 שנה טרם התקבל החוק בהונגריה. את הדיון עורר הרב שלמה צבי שיק (הרשב"ן שיק), רבה של קהילה קרצג בהונגריה, בעקבות מקרה שקרה באוסטריה, שם החוק כבר התקבל שנים קודם לכן, של אישה אלמנה ישראלית ונישאה על פי חוקי המדינה לגוי, ובאה להתגורר בקהילה היהדוית בקרצג. הרשב"ן שיק שאל לרבו הרב חיים צבי מנהיימר כיצד להתייחס אל אישה זו שמצד אחד מתנהגת על פי כללי ההלכה, אוכל, בשר כשר ומגיעה לבית כנסת, בעודה נשואה לגוי.
בשאלתו הרשב"ן שיק מעלה את האפשרות של להחרים את האישה מן הקהילה, ולמנוע ממנה לבוא לבית הכנסת ולקנות בשר כשר, ואף אם יוולדו לה בנים מנישואי התערובת, שלא ימולו אותם (או לכל הפחות לא ימולו אותם בשבת). מאידך הרב מאנהיימר אינו ראה לנכון להטיל עונשים מעין אלו. ביחס לבן האישה כתב כי יש למולו, שהרי חובת המילה חלה על הבן בלבד ולא על אמו או על אביו שאינו יהודי, ואין סיבה למנוע מן הילד לקיים המצווה ולגרום לו לעבירה בהיותו ערל. ואפילו בשבת אין שום איסור למולו. וכן ביחס לאישה אין נכון למנוע ממנה לקנות בשר כשר, שהרי אסור לתת ליהודי אוכל לא כשר.
כדעת הרשב"ן שיק אחז גם הרב ישעיה זילברשטיין במאמר שפרסם בביטאון תל תלפיות, שם כתב כי אין חיוב מצד ההלכה למול בן מנישואי תערובת, ומן הראוי שלא למולו כלל כדי לגדור הפרצה להתבוללות.
הדעה המחמירה ביחס לגיור בני זוג מנישואי תעורבת היא של הרב עמרם בלום (מחבר "שו"ת בית שערים"), שנשאל על אישה אינה יהודייה שנישאה ליהודי בנישואין אזרחיים ובאה להתגייר. הגם שהיא מתנהגת על פי ההלכה היהודית סירב הרב בלום לגיירה שלא לפתוח פתח לנישואי תערובת.
דעה מקילה ביחס לגיור בני זוג שאינם יהודים היא של הרב משה שמואל גלזנר, שדן בשאלת הנישואין האזרחיים בקונטרס "חקור דבר". הוא סבר כי ניתן לגייר בני זוג מנישואי תערובת ואין בכך בעיה של גיור לשם אישות שנאסר על פי ההלכה. משום שמאחר ובני הזוג כבר חיים יחד כנשואים, הגיור לא נעשה לשם האפשרות להינשא אלא רק לשם עשיית רצון בן הזוג החפץ בגיור. ולכן אין זה נקרא גיור לשם אישות. הרב גלזנר ראה להקל בפרט במקום בו כבר נולדו להם ילדים כדי לפתוח פתח לקרבם ולמנוע מהם להתבולל. על דברים אלו הגיב הרב ישעיה זילברשטיין בקונטרס "משיב דבר", שם האריך לחלוק על הרב גלזנר וצידד בדעתו של הרב בלום.
ספריית האנימה
ספריית האנימה היא ספריית תוכן של סדרות טלוויזיה מסוגת האנימה, אשר זמינה ב-VOD של חברות התקשורת הישראליות HOT ו-Yes החל מ-11 באפריל 2022.
היסטוריה.
ב-11 במרץ 2022 עלתה לאוויר ספריית אנימה ב-VOD של חברות התקשורת הישראליות HOT ו-Yes. כחלק מהשקת הספרייה, בכנס הארוקון שהתקיים ב-17 במרץ 2022, נעשה סיקור שלה על ידי יובל סגל, כמו כן היה חדר צפייה עם תכנים ממנה. תחילה הספרייה נקראה ערוץ האנימה, אך לאחר מכן שמה השתנה לספריית האנימה.
ב-4 באפריל 2022 נודע שהספרייה תעלה ב-11 באפריל, כאשר מאז תאריך ההכרזה עד שהספרייה עלתה, פורסמו טריילרים לחלק מהסדרות שיהיו בה ברשתות החברתיות, ביניהן טוקיו גול, אססיניישן קלאסרום, פיוטצ'ר דיירי, מיי ליטל מונסטר ומגאלובוקס. כמו כן, נודע שהסדרות יהיו בדיבוב אנגלי או יפני עם תרגום עברי ושהספרייה תהיה כרוכה בתשלום חודשי.
הדיוויזיה ה-213 (האימפריה הגרמנית)
הדיוויזיה ה-213 (בגרמנית: 213. Division) הייתה דיוויזיה של צבא הקיסרות הגרמנית. הדיוויזיה לחמה במלחמת העולם הראשונה, ופורקה עם סיומה.
היסטוריה.
הדיוויזיה הוקמה ב-6 בספטמבר 1916 בחזית המערבית, ולחמה בקרבות המאוחרים של הקרב על הסום. בשנת 1917 היא לחמה במהלך הקרב השני על האן, ולאחר מכן הוצבה באזור ריימס, שם לחמה בקרבות השונים ובמתקפת מאה הימים עד סוף המלחמה. לאחר המלחמה חזרו חיילי הדיוויזיה לגרמניה, וב-12 בינואר 1919 פורקה הדיוויזיה.
רכבת על גלגלים
"רכבת על גלגלים" (באנגלית: Autonomous Rail Rapid Transit – ART) היא סוג של מערכת הסעת המונים באמצעות אוטובוסים מונחי לידאר. המערכת פותחה על ידי CRRC הסינית והוצגה ב-2 ביוני 2017.
המוצר תואר כ"קרוסאובר" בין אוטובוס וחשמלית. ההופעה החיצונית של הרכב, המורכב משלושה עד חמישה קרונות המחוברים במפרקים משלבים את הגמישות של אוטובוס דו-מפרקי עם הקיבולת של רכבת קלה או חשמלית. למרות שהמערכת מוגדרת "אוטונומית" באנגלית, הדגמים שיוצרו עד כה כוללים תא נהג ודורשים הפעלה של אדם.
תיאור.
אורכו של אוטובוס ART הוא כ-30 מטרים ועלותו היא כ-2.2 מיליון דולר ליחידה. הכלי יכול לנסוע במהירות של עד 70 קמ"ש ויכולה לשאת בין 250 ל-500 נוסעים. ל-ART עיצוב בעל רצפה נמוכה, דבר המאפשר זמן עלייה וירידה קצר, ועמו המתנה קצרה בכל תחנה. בנוסף, בכל ART קיימים שני תאי נהג, אחד בכל צד, המאפשרים נסיעה לשני הכיוונים.
בשנת 2018 נחנך מסלול ART ראשון במרכז העיר זוזו שבסין ואורכו 6.5 ק"מ.
חיישנים וסוללות.
ה-ART מצויד בחיישנים המאפשרים לו לעקוב אחרי הסימונים בכביש. ההגה שבתא הנהג מאפשר לו לנהוג ולעקוף בעת הצורך. ב-ART קיימות גם מערכות למניעת סטייה מנתיב, מערכת התראת התנגשות ואמצעים אחרים. עוד קיימת גם תוכנת ניווט המתריעה מפני עומסים ומתכננת מסלולים שמאפשרים לעקוף אותם.
ה-ART מופעל באמצעות סוללות ליתיום-טיטאנט המספקות טווח נסיעה של 40 ק"מ. ניתן להטעין את הכלים באמצעות קבלים הממוקמים בתחנות קצה או בתחנות לאורך הדרך, דבר שיכול לאפשר במסלול מרובה תחנות טווח בלתי מוגבל. בתוך 30 שניות של טעינה מתקבלים 3–5 ק"מ של נסיעה, ו-25 ק"מ בתוך 10 דקות טעינה.
שימוש.
כמה הצעות לקווי רכבת קלה זכו לתחייה כשהן הוחלפו בקווי ART. ממשלת ניו סאות' ויילס שקלה את המערכת כחלופה לרכבת קלה שתחבר בין הפארק האולימפי של סידני ופרמאטה. עם זאת, הועלו חששות בשל העובדה שקיים יצרן אחד בלבד בשוק וגם בגלל שהפיתוח של "אוטובוסים מפרקיים ארוכים" היה "בשלב מוקדם מדי" מכדי שיעמוד ביעדי הפרויקט. בשל כך, הוחלט לסלול קו רכבת קלה שיתחבר לרכבת קלה אחרת שכבר בסלילה.
קבוצת הרכבת הקלה של אוקלנד במחקר על חשמליות ללא פסים מצאה של-ART קיבולת נמוכה יותר ממה שנטען. המפרט הרשמי של ה-ART מניח צפיפות של 8 אנשים למ"ר, בעוד שבמערכות תחבורה מערביות רבות הצפיפות היא של 4 נוסעים למ"ר.
בישראל.
בעבר תוכנן בישראל הקו החום כקו רכבת קלה שתחבר בין לוד, רמלה, באר יעקב וראשון לציון, אולם ב-2019 הוחלט להעביר את הפרויקט מנת"ע לנתיבי איילון ולתכנן מחדש את הקו. במסגרת התכנון מחדש, הוחלט לעשות שימוש במערכת ART. בדצמבר 2021 זכתה CRRC במכרז לאספקת מספר קרונות לניסויים בישראל והקו צפוי להיפתח ב-2025. עם זאת, הקו דורש התאמות תכנוניות ותקינה ישראלית שלא קיימת כיום למערכת ה-ART, דבר שעלול לעכב את הפרויקט בשנתיים לעומת קו BRT. בנוסף, הרכבת דורשת נתיב רחב יותר ב-25 ס"מ.
הארדיס
הארדיס (באנגלית: Hardee's) היא רשת מזון מהיר אמריקאית ואחת מרשתות המזון המהיר הגדולות בארצות הברית. נכון ל-2016, הרשת מנהלת מעל 5,000 סניפים ברחבי העולם.
היסטוריה.
מייסד הרשת, ווילבר הארדי, פתח את המסעדה הראשונה שלו בגרינוויל, צפון קרולינה, ב-3 בספטמבר 1960. לאחר שנה של הצלחה, החליט ווילבר לבחון את הרחבת המסעדה שלו ופתיחת מיקום אחר, אז הוא נפגש עם ג'יימס גרדנר ולאונרד רולס לדון בכך. זמן קצר לאחר מכן, החנות הראשונה של החברה נפתחה ברוקי מאונט, צפון קרוליינה, במאי 1961 על ידי ג'יימס קרסון גרדנר ולאונרד רולס ברחוב מקדונלד ברחוב נורת' צ'רץ' ברוקי מאונט, המכונה בתוך הרשת בניין מספר 1, המקום נהרס ב-2007 והוחלף בפארק שנקרא על שמו של מנהל הרשת לשעבר.