רק כעבור כעשרים דקות מתחילת האסון החלו כוחות ההצלה והשיטור לקלוט את ממדיו, כוחות רבים הוזעקו למקום, המוזיקה בהר כבתה וכלל הנוכחים בהילולה התבקשו לפנות לגמרי את גזרת ההר בשל התרחשות אסון כבד.
מיד לאחר תחילת האסון, קרסה התקשורת הסלולרית במקום בשל העומס, והשוהים במקום לא יכלו לתקשר עם קרוביהם כדי לעדכן אותם לגבי מצבם.
באסון נפגעו 147 גברים, רובם צעירים. 38 נהרגו במקום ומותם של שבעה נוספים נקבע בבית החולים, 22 נפגעו במצב קשה, 3 בינוני ו-2 קל.
הנפגעים באסון פוזרו בין בתי החולים: זיו, פוריה, המרכז הרפואי בנהריה ורמב"ם. לאחר מכן הועברו נפגעים גם להדסה עין כרם, בילינסון ותל השומר. בנוסף לצוותי מד"א ואיחוד הצלה, השתתפו בפינוי הפצועים גם כוחות אלונקאים מחיל הים,מסוקי חיל האוויר ולוחמי יחידה 669.
לאחר האסון.
לאחר האסון, הכריז שמעון לביא מפקד מחוז צפון של משטרת ישראל על סיום האירוע. דרכי הגישה להר נחסמו, הבאים בשערי ההר הונחו לחזור על עקבותיהם ומרבית החוגגים פונו מן ההר.
גופות 45 ההרוגים, הועברו למכון לרפואה משפטית לשם זיהויים. ביום שישי זוהו 36 מההרוגים, ו-22 מתוכם הובאו לקבורה באותו היום, הליך הזיהוי והלוויות נמשכו במוצאי שבת וביום ראשון.
ב-18 ביולי 2022 התפטר ניצב שמעון לביא מתפקידו תוך שהוא מציין במכתבו כי הוא נושא באחריות לאסון.
חקירת האירוע.
בעקבות מעורבות שוטרים באירוע, פתחה המחלקה לחקירות שוטרים בחקירת האירוע. השר לביטחון פנים אמיר אוחנה לקח אחריות על המקרה, אך כתב כי אחריות אין פירושה אשמה. בהמשך, היועץ המשפטי לממשלה אביחי מנדלבליט, הודיע על מתווה, שבמסגרתו צוות משולב של המחלקה לחקירות שוטרים והמשטרה יחקור את האסון.
ב-3 במאי 2021, הודיע מבקר המדינה מתניהו אנגלמן, כי בכוונתו לפתוח בביקורת מדינה מיוחדת בעקבות האסון במירון.
ועדת נאור.
ב-20 ביוני 2021, החליטה ממשלת ישראל ה-36, על הקמת ועדת נאור – ועדת חקירה ממלכתית לחקירת האסון.
ב-22 בנובמבר 2021 פרסמה הוועדה את המלצות הביניים. בין ההמלצות הוועדה העיקריות היו: 1. מינוי שר אחראי, שיישא באחריות הכוללת על ההילולה. 2. שיפור תשתיות האתר והסרת מפגעים. 3. מניעת צפיפות חריגה, פיזור הקהל בהר ומניעת מוקדי צפיפות.
עם פרסום המלצות הביניים, אישרה אותן הממשלה בישיבתה השבועית והחלה ביישומן. ב-16 בדצמבר 2021 אישרה הממשלה את מינויו של השר מתן כהנא לממונה על קיום הילולת הרשב"י במירון. השר מינה את צבי טסלר לפרויקטור ההילולה, וב-10 בינואר 2022 נהרס חלקית 'שביל רֶבּ דֹב' שעליו התרחש האסון.
ההחלטות שהתקבלו לקראת ל"ג בעומר תשפ"ב: 1. תתקיים הדלקה אחת ויחידה של חסידות בויאן. 2. כניסה לאירוע תותנה ברכישת כרטיס נסיעה שיהווה כרטיס שהייה בהר. 3. השהות בהר תוגבל לזמן קצוב בהתאם לכרטיס שנרכש. 4. איסור על חלוקת המזון בהר. 5. איסור הצבת דוכנים ובניית מאהלים סביב הקבר.
במקביל סוכם מתווה פיצויים למשפחות. במסגרת המתווה הוצע להעניק סכום של כחמש מאות אלף ש"ח לכל משפחה כסיוע ראשוני. ככל שיתקיימו הליכים משפטיים, יקוזזו סכומים אלו מהסכומים שיפוצו המשפחות, כאשר ייקבע מי יהיה הגורם המפצה.
ב-24 בינואר 2022 נפטרה יו"ר הוועדה מרים נאור, ובמקומה מונתה נשיאת בית המשפט המחוזי בתל אביב בדימוס, דבורה ברלינר.
תגובות לאירוע.
מנהיגים, ממשלות זרות ושגרירויות שיגרו לישראל הודעות תנחומים.
ב-2 במאי התקיים בישראל יום אבל לאומי לזכר קרבנות האסון. הציבור הכללי הביע סולידריות שהתבטאה בתרומת דם נרחבת לצורך הטיפול בפצועים, ובהמשך בהורדת הדגל לחצי התורן ובהימנעות מהשמעת מוזיקה. כמו כן, בערים רבות הודלקו נרות זיכרון במיקומים מרכזיים, וכך גם בבית הנשיא ובכנסת.
כיוון שנהרגו באירוע יהודים רבים, ובפרט היות שמדובר באירוע דתי, רבנים שונים הגיבו על האסון:
בתחילה, ובייחוד ביום האסון עצמו, היו שהגיבו בצידוק הדין. הראשון לציון הרב יצחק יוסף אמר ש"המשכיל בעת ההיא יידום, אין זו עת לחיפוש אשמים". הרבנים שמואל אליהו ויוסף צבי רימון ציינו בהקשר זה את שתיקתו של אהרן הכהן לאחר מות שני בניו – נדב ואביהוא.
בהמשך, קראו רבנים להתחזקות בעקבות האסון. הרבנים חיים קניבסקי ויצחק יוסף, האדמו"ר מוויז'ניץ ישראל הגר ואחרים קראו לחשבון נפש אישי ולהתחזקות כללית. הרב יוסף הדגיש את ההתחזקות באהבת חינם על רקע המסורת לפיה תלמידי רבי עקיבא מתו בתקופה זו "על שלא נהגו כבוד זה בזה". הרב שמואל אליהו, רבה של צפת ואחד ממדליקי המדורות בהר, והרבנים מאיר מאזוז ובן ציון קוק קישרו את האסון למחלוקת ולשנאת חינם, וקראו להוסיף אחדות ואהבת חינם.
לעומתם, הרבנים יעקב עדס, חגי לונדין ושאול אלתר הדגישו את חובת הזהירות מסכנות ובפרט מצפיפות. בדומה כתבו הרבנים יובל שרלו, רצון ערוסי וישראל אריאל נגד כמות הבאים: הרב שרלו הפנה את ביקורתו להנהגה המדינית, והמליץ להגביל את הכמות גם כנגד לְחצי העם; הרב ערוסי הפנה את ביקורתו להנהגה הרוחנית ויצא נגד המוניות העלייה למירון ביום זה, בציינו את דברי החת"ם סופר שרעידת האדמה בצפת התרחשה בשל ההתיישבות בצפת ובטבריה במקום בירושלים. הרב ישראל אריאל – ראש מכון המקדש – מיקד ביקורת דומה ברבנות הראשית שלא יצאה נגד העלייה ההמונית, והוסיף שקיום המנהג ערב יום שישי היה גורם בהכרח חילול שבת.
האדמו"ר מקרלין ברוך מאיר יעקב שוחט הציע לשפר את התשתיות בהר, והאשים חוגים חרדיים במניעת השיפורים ברמזו למאבקי השליטה במקום.
במקביל, בבוקר וביום לאחר האסון ולאורך כל סוף השבוע וביום האבל שנקבע על האסון תחנות הרדיו השמיעו שירים שקטים ורגועים בעקבות האירוע.
ניסאן אריה
ניסאן אריה (באנגלית: Nissan Ariya) היא מכונית חשמלית במרכב קרוסאובר בעלת חמישה מקומות, שמיוצרת על ידי ניסאן משנת 2020. היא הוצגה ביולי 2020. בשנת 2019 הציגה ניסאן דגם קונספט מקדים בשם ניסאן אריאה קונספט.
מפרט טכני.
הניסאן אריה משווק עם חמש גרסאות למנועים.
ביצועים.
בדגמי ההנעה הקדמית התאוצה מ-0 ל-100 קילומטרים לשעה בתוך 7.5 שניות ומהירות מרבית של 160 קילומטרים לשעה.בדגמי ההנעה הכפולה התאוצה מ-0 ל-100 קילומטרים לשעה בתוך 5.1 שניות ומהירות מרבית של 200 קילומטרים לשעה.
טעינה.
בדגמי ההנעה הקדמית יש מטען בהספק של 7.4 קילוואט ובדגמי ההנעה הכפולה יש מטען בהספק של 22 קילוואט. טעינה באמצעות עמדת טעינה ציבורית מספקת 130 קילוואט.
אסון ל&quot;ג בעומר במירון 2021
האסון בהילולת רבי שמעון בר יוחאי
האסון בהילולת רבי שמעון בר יוחאי (1911)
האסון בהילולת רבי שמעון בר יוחאי אירע בליל ל"ג בעומר של שנת ה'תרע"א, 15 במאי 1911, כאשר קהל רב גדש את מתחם קבר רבי שמעון בר יוחאי בהר מירון בארץ ישראל העות'מאנית. מעקה שעליו נשענו אנשים רבים התמוטט, וקרוב למאה איש נפלו מגובה של כ־7–8 מטרים אל החצר למטה.
רקע.
העלייה השנתית לקברו של רבי שמעון בר יוחאי בל"ג בעומר בעת החדשה ידועה לראשונה מן המאה ה־17, אז החלו לערוך ביקור והילולה המונית על הקבר.
הילולת רבי שמעון בר יוחאי נערכה מאז מדי שנה ברציפות ומשכה אליה המונים. בשנים שלפני האירוע ולאחריו היה מרכז היישוב היהודי באזור בצפת והחגיגות החלו בתהלוכה מצפת למירון. בסביבת הקבר התגוררו מספר זקנים יהודיים במסגרת מושב זקנים או בית אבות שהחזיק ההקדש הספרדי הצפתי במקום.
האדמו"ר יצחק פרידמן, אבי חסידות בויאן האוקראינית שרכש את חזקת ההדלקה, מינה את הרב רפאל זילברמן (דיין) מצפת לשלוחו בהדלקת האש. קודם ההילולה נשלחו למקום נגר ובנאי שתקנו קירות רעועים בציון. בשנה זו הייתה במתחם הקבר נוכחות משטרתית ובה הפיקוד הבכיר של משטרת צפת העות'מאנית וכן רופא, אך לא היה בידיו ציוד רפואי.
האסון.
אותה השנה חלה ההילולה בלילה שבין שני לשלישי – ליל י"ח באייר ה'תרע"א, ה־15–16 במאי 1911. להילולה התקבצו כעשרת אלפים איש, רובם אנשי היישוב הישן אך גם עולי העלייה השנייה. בשעה הרביעית בלילה (בין 22:00 ל־22:30) נמכרה זכות ההדלקה, והרב דיין הדליק עבור הזוכה את המשואה. מייד לאחר מכן נוצר לחץ להתרחק מן האש, לחץ שגרם לקריסת המעקה שעל גג הציון. על אי־תקינות המעקה התריעו אחדים מתושבי המקום הזקנים בערב ההילולה.
כמאה מחמש־מאות העומדים על הגג נפלו לחצר שתחתיו, מגובה שבעה–שמונה מטרים. בנוסף, חלק מהעומדים בחצר נפגעו מהאבנים והאנשים שנפלו עליהם. עם זאת, מספר ההרוגים היה נמוך בהרבה ממאה, מפני שהגופות הראשונות ריככו את המכה לאלו שבאו אחריהם. היו מהנופלים אף כאלו שיצאו בלא פגע: מספר ההרוגים עמד, לדברי עדי ראייה, על כ־20–30 ומספר הפצועים עמד לדבריהם על כ־30–40.
מפקד משטרת צפת, קאימקאם חסין אפנדי אל־אחדב, שצפה בנעשה מגג סמוך, קפץ אל החצר והעמיד את אנשיו לחסום את הכניסה אליה על־מנת לאפשר את הטיפול בפצועים, ובמקביל שלח את אחד החיילים להזעיק עזרה רפואית מצפת. הוא ארגן את פינוי הפצועים לעבר צפת תוך שהוא מגייס לשם כך את תושביו הערביים של כפר מירון שאת חלקם כפה לתרום מיטות וקרשים מבתיהם לטובת מבצע הפינוי.
בית החולים החדש ע"ש רוטשילד בצפת (כיום המרכז הרפואי זיו), שעמד סגור מיום היווסדו ב־1907 משיקולי תקציב, נפתח באותו יום כדי לאפשר השגחה רפואית נאותה.
ארתור רופין, שנכח במקום, תיאר בזיכרונותיו את האירוע ומתח ביקורת על היערכות מארגניו:
השלכות.
הרב יונתן בנימין הלוי הורוויץ, נציג ארגון הפקידים והאמרכלים של אמסטרדם (פקוא"מ) בירושלים שנכח אף הוא במקום, לקח בשם הארגון את מימון פעולות החילוץ וההצלה והטיפול הרפואי, ואף קבע קצבה שבועית קבועה לפרנסת אלמנות ויתומי האסון.