במהלך ההפגנות נורו ונהרגו ארבעה מתושבי הכפר ביתא. ב־28 במאי נהרג זכריה חמאייל, וב־11 ביוני נהרג מוחמד חמאייל, בן 15. ב-14 ביוני נהרג פלסטיני שהגיע לאזור במכוניתו כדי לפנות פצועים. לפי עדות פלסטינים, הוא נורה ממרחק של כ-200 מטר. ב-16 ביוני נורה פלסטיני נוסף, שלפי דובר צה"ל השליך חפץ חשוד שהתפוצץ לעבר חייל.
במסגרת מאבקם החלו תושבי הכפר לקיים הפגנות שכונו בפיהם "הטרדה לילית". הם הבעירו צמיגים ודברי פלסטיק והרוח נשאה את העשן שגרם לזיהום אוויר באזור המאחז, יידו מטעני צינור שהשמיעו פיצוצים חזקים, והאירו בפנסים רבי עוצמה ופנסי לייזר כדי לסנוור את תושבי המאחז.
בליל 26 ביולי 2021 השליכו פלסטינים בקבוק תבערה שגרם נזק לשני מבנים.
בליל 27 ביולי 2021 ירה כוח של צה"ל למוות ליד ביתא בשרברב פלסטיני בן ארבעים. הכוח היה במארב והתפרס בשטח בשתי קבוצות, אחת לתצפית והשנייה לירי. לפי צה"ל האיש הלך במהירות לכיוון הכוח כשבידו חפץ החשוד כמוט ברזל. לדברי החיילים הם ירו באוויר והאיש לא עצר. לדברי הפלסטינים הוא שב הביתה עם כלי מלאכתו כשנורה.
ב-6 באוגוסט וב-24 בספטמבר ירו חיילי צה"ל למוות בשני אזרחים פלסטינים נוספים במהלך עימותים אלימים שכללו זריקת אבנים על החיילים, באזור המאחז.
מחאת ארגוני השמאל.
ב-18 בפברואר 2022 נערכה במקום הפגנת מחאה של פעילי שמאל (בהם ח"כ מוסי רז, גבי לסקי, יאיר גולן ועופר כסיף) נגד המאחז.
מצב משפטי.
צו תיחום.
בעקבות צו תיחום שהוציא אלוף פיקוד מרכז תמיר ידעי ב-6 ביוני, נאסרה הכנסת חומרי בנייה למאחז ומחסום משטרתי הוצב בכניסה לו.
ראש ממשלת ישראל, בנימין נתניהו, הורה להקפיא את פינוי המקום עד השבעת ממשלת ישראל השלושים ושש. בהמשך, טען במכתב ששלח לשר הביטחון בני גנץ, כי צו תיחום לאדמות סקר, שעליהן הוקם אביתר, שניתן בידי מפקד צבאי ללא אישור ראש ממשלה – אינו תקף. בתגובה טען גנץ כי אין הוראה בדין המחייבת הסכמת ראש הממשלה להוצאת צו תיחום. צו התיחום הורה על פינוי היישוב לאחר כשבוע, ב-13 ביוני, אולם בהמשך הקפיא גנץ את הריסת היישוב לפחות למשך שבוע נוסף.
ההשגה על הצו.
אנשי המאחז הגישו השגה משפטית על צו התיחום, מלווה בטענות לראיות לאי-תקפותו. ההשגה מתבססת על היות השטח אדמת סקר, כשבמקרה כזה נקבע בעבר בידי בית המשפט העליון שכאשר ישנה כוונה של הדרג המדיני להסדיר את הבנייה, אין לאכוף את צו התיחום. את ההוכחה לכך שבמקרה המדובר ישנה כוונה כזו סיפקו העותרים מהמכתב של משרד ראש הממשלה מ-9 ביוני בו נאמר שיש כוונה לבחון את הסדרת היישוב. בנוסף, הזכירו את הנטען באותו מכתב - שצו תיחום דורש אישור ממשרד ראש הממשלה, וכאשר הוא יוצא ללא אישור כזה, מדובר בצו חסר סמכות ואין לו תוקף חוקי.
ההשגה כללה גם טענות לאכיפה בררנית במקרה זה, זאת על ידי הצגת ראיות לפיהן בשטחי יהודה ושומרון ישנם מאחזים פלסטיניים בכמות של פי עשרה יותר ממאחזים ישראלים, וזאת בשטחי C בלבד (74 מאחזים ישראלים מול 800 מאחזים פלסטינים), כאשר עד היום הוצאו 15 צווי תיחום נגד מאחזים ישראלים לעומת 2 בלבד נגד מאחזים פלסטינים, כשאף שני אלו בוטלו.
בנוסף הוזכרה בהשגה חשיבותו האסטרטגית של השטח לכוחות הישראליים בשל מקומו, בהיותו שוכן במיקום החולש על כביש חוצה שומרון, ומהווה נקודת אחיזה ישראלית כמעט יחידה המחברת בין מרכז הארץ לבקעת הירדן.
מפקד פיקוד המרכז דחה את ההשגה. התשובה שניתנה בשמו כללה נימוקים לדחייה על הסף של ההשגה, משום ש"לא צורפו האסמכתאות והמסמכים הנדרשים", וגם דחייה תוך התייחסות לגופה של ההשגה, בנימוק שהמאחז אוכלס "בניגוד מוחלט לדין וללא כל הסדרה קניינית או תכנונית" ו"מחייב הקצאת כוחות רבים שמוסטים ממשימות מבצעיות אחרות". מפקד הפיקוד הדגיש כי מקימי המאחז "הפרו את הדין בצורה בוטה וחמורה, הקימו תוך זמן קצר ביותר עשרות מבנים שאוכלסו על-ידי עשרות משפחות, ואף המשיכו להקים בשטח המאחז מבנים ותשתיות לאחר החתימה על ההכרזה על שטח מתוחם, חרף העובדה שההכרזה אוסרת באופן מיידי על המשך הבנייה בשטח המתוחם. מדובר בהתנהלות בוטה וחמורה ביותר, שמצביעה על חוסר תום לב ותורמת להפרת הסדר הציבורי ושלטון החוק באזור, ובשום דרך לא ניתן להשלים עימה."
בקשת תב"ע.
ב-20 ביוני 2021 הגישה מועצה אזורית שומרון בקשה למנהל האזרחי לאשר תוכנית בניין עיר ליישוב אביתר, שעשויה לעכב את הליך פינוי המאחז.
עתירות פלסטינים.
עתירת פלסטינים לבג"ץ.
פלסטינים מהכפרים באזור אביתר, הטוענים לבעלותם על השטחים שבהם הוקם המאחז, עתרו לבג"ץ ב-8 ביולי 2021, בדרישה לבטל את ההסכם שנחתם בין המדינה למתנחלי אביתר, לפנות את המבנים שהוקמו במאחז ולבטל את צו התפיסה הצבאי שהוחל על האזור. העתירה נדחתה פה אחד ב-15 באוגוסט.
עתירת פלסטינים לבית הדין בהאג.
באוגוסט 2021 פרסם משרד החוץ הפלסטיני הודעה בה הזהיר את הקהילה הבינלאומית מפני ההשלכות של קיום המאחז על האפשרות ליישום פתרון שתי המדינות והסיכוי להקים מדינה פלסטינית בת קיימא. בנוסף הגישו הפלסטינים תביעה לבית הדין הבינלאומי בהאג נגד קיומו של המאחז.
הסכם בין המדינה לתושבי המאחז.
על פי הסכם בין ממשלת ישראל לבין תושבי המאחז, פינו התושבים את המקום עד יום שישי, 2 ביולי 2021 אחר הצהריים, והוא הועבר לשליטת צה"ל, ללא הריסה של המבנים שהוקמו בו. מעמד הקרקע שעליה הוקם המאחז ייבחן על ידי גורמים משפטיים במנהל האזרחי ואם יימצא מתאים, תוקם במקום ישיבה ויאושרו מגורים לצוות הישיבה והתלמידים ובהמשך תתאפשר נוכחות אזרחית מלאה.
באוקטובר 2021 המנהל האזרחי סיים את בדיקת הסקר באדמת "אביתר" סמוך לצומת תפוח בשומרון, ומצא כי כ-60 דונמים מהשטח התגלו כאדמות מדינה שניתן להקים עליהן יישוב חדש. על אף סיום הסקר, אדמות המדינה לא הוכרזו בפועל.
ב-2 בפברואר 2022, ביומו האחרון בתפקיד, אישר היועמ"ש אביחי מנדלבליט את המתווה לפיו יוכרזו האדמות שעליהן יושב המאחז כאדמות מדינה. אך בשונה מהמתווה עליו הסכימו המתיישבים - רק לאחר 45 יום, בהם יהיה ניתן להגיש ערעור על ההכרזה, ולאחר טיפול בערעורים אם יוגשו - תתאפשר הקמת הישיבה בצו תכנון מיוחד של מפקד פיקוד המרכז. לאחר מכן יחל תהליך של קידום תב"ע ליישוב חוקי.
אליוט קנדי
אליוט קנדי (נולד ב־29 במרץ 1969) הוא פזמונאי ומפיק מוזיקלי בריטי. במרוצת השנים, עבד קנדי עם מספר אמנים מוכרים דוגמת להקת הספייס גירלז, מרי ג'יי בלייג', בריאן אדמס, לולו, פייב, גארי בארלו, דלתא גודרם והוונטד.
ביוגרפיה.
קנדי החל לכתוב שירים בגיל 13, יחד עם אחיו. באותו גיל, הקים להקה הפועלת בבית ספרו "Dinnington". לאחר שסיים את תקופת התיכון, הוסמך קנדי לטכנאי קול. לאחר שרכש ציוד הקלטה, החל לעבוד כטכנאי קול עצמאי. הצלחתו הראשונה הייתה הפקת הסינגל "Independence", של הזמרת הבריטית לולו. לאחר הוצאת הסינגל, זכה קנדי לפרסום בתעשיית המוזיקה, ואף החל לעבוד עם אמנים נוספים דוגמת דני מינוג וטייק ד'את.
במרוצת השנים, כתב קנדי מספר שירים לפסקולים של סרטי טלוויזיה דוגמת "אמא חורגת", "" ו"לרדת מהפסים". השיר "Never Gonna Break My Faith", שכתב קנדי יחד עם בריאן אדמס לפסקול הסרט "בובי", הועמד לפרס גלובוס הזהב בקטגוריית "השיר המקורי הטוב ביותר".
בשנת 2011, עבד קנדי עם המתחרים של "The X Factor בריטניה". לאחר העונה, כתב קנדי מספר שירים עם האמנים דוגמת ג'נט דבלין, שהגיעה למקום התשיעי וקרייג קולטון, שהגיע למקום השישי. בשנת 2012, קיבל קנדי דוקטורט כבוד מאוניברסיטת שפילד, על תרומותו לעולם המוזיקה.
באפריל 2006, נישא קנדי לבת זוגו נטלי מנדוזה. ב-2010, התגרשו השניים.
בפברואר 2021, הוציא קנדי לאור את אלבום הבכורה שלו, "A Yacht named sue".
טמאש ראי
הרב טמאש ראי (בהונגרית: Raj Tamás; בודפשט, 9 בפברואר 1940 – בודפשט, 8 במרץ 2010) היה היסטוריון יהודי-הונגרי, ורב. הוא פרסם ספרים רבים במהלך חייו, רובם במטרה לקרב את הדת היהודית ולהכיר אותה לאלה של דתות אחרות.
ביוגרפיה.
טמאש ראי למד בבית המדרש לרבנים בבודפשט (1964) ובאוניברסיטת יוזף אטילה בסגד (1968). בין השנים 1964–1970 היה רב מוביל בסגד ובדרום מזרח הונגריה. הוא הושעה מתפקידו בשנת 1970 לאחר הטרדות ממושכות מצד המשטרה. משנת 1971 עד 1985 היה העורך הראשי של ה"הוצאה לאור אקדמיה" (Akadémiai Kiadó), ואחר כך בין 1985 לבין 1996 שוב כיהן כרב, ומ-1996 היה הרב הראשי בבודפשט.
משנת 1986 לימד באוניברסיטת יאנוש פאניוניוס בפץ' ובמחלקה לפילוסופיה של הדת בבית המדרש לרבנים בבודפשט, בתפקיד הראשון עד 1991, ובתפקיד השני ארבע שנים לאחר מכן. משנת 1991 היה פרופסור ליהדות בפקולטה למדעי הרוח באוניברסיטת מישקולץ (עד 1999) וחבר הנהלת החברה היהודית-נוצרית. בין 1990 לבין 1994 היה חבר האספה הלאומית ההונגרית מטעם מפלגת ברית הדמוקרטים החופשיים (SZDSZ). בין השנים 1995–2005 היה ראש חוג היהדות ב"בית הספר הקהילתי היהודי יבנה" על שם לאודר. עד מותו היה מנהל ההוצאה לאור מכבי בבודפשט. הוא היה גם חבר בחברת צ'מה קרש (חברת מזרחנות במסגרת האקדמיה ההונגרית למדעים) וב"חברה למדע של העת העתיקה".
טמאש ראי השתתף בסרט סאנשיין - (Sunshine (1999 - בבימויו של אישטוואן סאבו בתפקיד רב.
Boosey &amp; Hawkes
Boosey &amp; Hawkes (מאנגלית: בוזי והוקס) היא הוצאה לאור של תווים אשר בסיסה בלונדון, בריטניה. זוהי אחת מההוצאות הגדולות והוותיקות בעולם של תווים.
החברה נוסדה בשנת 1930 כחיבור בין שתי הוצאות תווים גדולות וידועות. ההתמקדות של החברה היא בעיקר בתווים של מוזיקה קלאסית, אך לא רק.