קים דוטקום (נולד ב-21 בינואר 1974, בשם קים שמיץ), ידוע גם בשמות קימבל וקים טים ג'ים וסטור, הוא יזם אינטרנט, איש עסקים ופעיל פוליטי גרמני-פיני, המתגורר כיום בניו זילנד. קים ידוע בתור המייסד של אתר שיתוף הקבצים Megaupload.
דוטקום עלה לתהילה בגרמניה בשנת 1990 כהאקר מוצהר וכיזם אינטרנט. הוא הורשע בכמה פשעים ובין היתר בשנת 1994 נגזר עליו מאסר על תנאי בעקבות הונאה וריגול ומאסר על תנאי בשנת 2003 על סחר במידע פנים ומעילה.
בחודש ינואר 2012, הוחזק קים במעצר על ידי משטרת ניו זילנד בתגובה להאשמות פליליות על ידי ממשלת ארצות הברית בנוגע להפרת זכויות יוצרים הנוגעים לאתר Megaupload. על פי הצו, הפר האתר זכויות יוצרים וגרם לנזק של 500 מיליון דולר לבעלי הזכויות באמצעות תוכן פיראטי שהועלה לאתר, אשר תמך באותו הזמן בכ-180 מיליון משתמשים רשומים. דוטקום הכחיש את ההאשמות נגדו ונלחם בניסיון להסגירו לארצות הברית.
למרות צעדים משפטיים תלויים ועומדים מעל Megaupload, בינואר 2013, בדיוק שנה לאחר סגירת האתר, השיק דוטקום את אתר שיתוף הקבצים Mega. ביממה הראשונה להפעלתו נרשמו לאתר כ-500,000 משתמשים.
ב-23 בדצמבר 2015 קבע בית המשפט בניו זילנד שקים יוסגר לארצות הברית, ועורכי דינו הודיעו שיערערו.
מגה פאונה
מגה-פאונה
מגה-פאונה (הלחם בסיסים של יוונית עתיקה ולטינית: חיות גדולות) היא פאונה המורכבת מבעלי חיים גדולים במיוחד. הגדרת "גדולים" אינה מוחלטת, ונעה בין בעלי-חיים בעלי משקל גדול יותר מ-40 או 100 קילוגרמים. עם זאת, המונח משמש בדרך כלל במחקר לבעלי חיים בטבע הגדולים מבני האדם (למעט בעלי-חיים מבויתים).
מגה-פאונה בולטת במיוחד, היא המגה-פאונה של הפליסטוקן, כאשר מרבית היונקים בתקופה זו היו גדולים יותר ממקביליהם כיום. מרביתם נכחדו לפני 120 אלף עד 20,000 שנים לפני זמננו.
חלק מהחיות שבקבוצה (בעיקר יונקים גדולים) זו הם בעלי אסטרטגיית רבייה K, בה יצורים גדולים מאריכי ימים מולידים פחות ולדות ומטפלים בהם לאורך יותר זמן עד הבגרות אך יש להם פחות טורפים בבגרותם. עם זאת האדם פוגע ברבים מהם ואסטרטגיית רבייה זו מקשה עליהם להתאושש. זאת בנוסף לאתגרים נוספים שגורם גופם הגדול כמו שרידה של בצורת, רעב ושינויים אקולוגים קיצוניים, אשר גרמו למינים גדולים בכל התקופות להיכחד במהירות רבה מאלה של מינים בעלי גוף קטן יותר. כמו כן, יש מספר סיבות נוספות, כגון אובדן בתי גידול, שנגרם בגלל ההתרחבות של התרבות האנושית מתרחבת, והעדר גיוון גנטי, כך שכאשר מין מתחיל להתמעט בפרטים, יש מאגר קטן יותר של בני זוג זמינים, ולעיתים קרובות חוסר מקביל בגיוון גנטי. לדוגמה, אוכלוסיית הצ'יפ האפריקאית של היום סובלת מגיוון גנטי נמוך במיוחד, ולכן היא עלולה לחוסר הגמישות לשרוד.
רוזי הנטינגטון
קרינה של גוף שחור
Better Call Saul
קוצ'י (יפן)
קוצ'י (יפנית: 高知市) היא עיר ביפן, בירת מחוז קוצ'י. העיר ממוקמת על האי שיקוקו.
היסטוריה.
העיר החלה כמבצר קוצ'י ששימש בתור ביתם של מנהיגי מחוז טוסה, למעשה שמה של העיר לקוח משמו של המבצר.
העיר הוכרזה ב-1 באפריל 1889.
ב-2 במאי 1904 החלה לפעול בעיר רשת חשמליות, וב-12 בנובמבר 1951 חוברה העיר לרשת הרכבת הארצית של יפן.
מלחמת העולם השנייה.
קוצ'י נבחרה בתור מטרה להפצצות מן האוויר. ב-3 ביולי 1945 המריאו 129 מטוסים במטרה להפציץ את העיר. על העיר הוטלו 1,060 טונות של פצצות, 48 אחוזים מן השטחים הבנויים של העיר הושמדו כתוצאה מהפצצה זו.
השכלה.
בעיר ממוקמות 2 אוניברסיטאות ו-4 מכללות.
דיוף
דיופ
עבודה מעשית
קוק פיט
חברה נשלטת זרה
חברה נשלטת זרה (באנגלית: Controlled Foreign Corporation) היא שיטת מיסוי הנוגעת לחברה תושבת חוץ העונה לתנאים נוספים. הוראות החוק הנוגעות לחברות מסוג זה נועדו להפחית את כדאיות הסטת הכנסות מחוץ למדינה על מנת להפחית או להימנע מתשלום מס בגינן.
המדינות בהן קיימת חקיקה בנושא חברה נשלטת זרה כוללות בין היתר את ארצות הברית, גרמניה, יפן, אוסטרליה, שוודיה וישראל. קיימת שונות בין חוקי המדינות בנושא חברה נשלטת זרה.
רקע.
חוקי המס במדינות רבות לא מטילים חבות מס על מחזיקי מניות בגין רווחי החברה שבה הם מחזיקים מניות. חבות המס חלה רק ברגע שמחולק דיבידנד. במצב זה חלק הנישומים יכלו להקים ישויות תושבות חוץ במדינות בהן שיעור המס נמוך ולהסיט לישויות אלו את הכנסותיהם. מצב זה אפשר שוני במועד תשלום המס בין נישומים, לדוגמה, נישום הממוסה בישראל לפי השיטה הפרסונלית מחויב בתשלום מס מיידי על כל הכנסותיו מחוץ לישראל ואילו נישום אחר שיסיט את הכנסותיו לחברה תושבת חוץ יימנע מתשלום מס מיידי (עד למשיכת דיבידנד).
בישראל.
פקודת מס הכנסה בסעיף 75ב מגדירה חברה נשלטת זרה כישות העונה על התנאים הבאים במצטבר:
לאחר שנקבע בהתאם לתנאים שמדובר בחברה נשלטת זרה, מחויב כל תושב ישראל המוגדר לצורך הסעיף כבעל שליטה במס על חלקו היחסי ברווחיה של החברה הנובעים מהכנסה פסיבית. החריג לכך הוא רווח הנובע מדיבידנד שהתקבל מחבר בני אדם תושב חוץ, שמקורו בהכנסה שמוסתה על ידי מדינה זרה בשיעור גבוה מ-15%. שיעור המס החל על בעל השליטה הוא שיעור המס החל על הכנסה שמקורה בדיבידנד.
הסעיף כולל מספר הוראות שנועדו למנוע מצב של כפל מס.
קאונטרפאנץ'
קאונטרפאנץ' (באנגלית: CounterPunch) הוא כתב עת מקוון היוצא לאור בארצות הברית, העוסק בענייני פוליטיקה מתוך גישה שמאלית-רדיקלית.
עורכו של קאונטרפאנץ' היה אלכסנדר קוקבורן, עד למותו בשנת 2012. כיום עורכי העיתון הם ג'פרי סנט קלייר וג'ושוע פרנק. מתפרסמים בו מאמרי ביקורת על המפלגה הדמוקרטית ועל המפלגה הרפובליקנית כאחד. הנושאים העיקריים בהם עוסקים מאמרי קאונטרפאנץ' הם איכות הסביבה, זכויות העובדים, יחסי החוץ של ארצות הברית והסכסוך הישראלי-ערבי.
היסטוריה.
קאונטרפאנץ' נוסד כניוזלטר בוושינגטון בשנת 1994 על ידי התחקירן קן סילברסטיין. זמן קצר לאחר מכן הצטרפו אליו אלכסנדר קוקבורן וג'פרי סנט קלייר. סילברסטיין פרש בשנת 1996. המייסדים שאבו השראה מתחקירנים אמריקאים כדוגמת אדוארד אבי, שכתבו על נושאים סביבתיים וחברתיים.
סיקורי קאונטרפאנץ' עוסקים לעיתים קרובות בנושאים שלא זוכים לפרסום בעיתונות המיינסטרים. לדוגמה, בשנת 1997 זכה הירחון בפרסים על מאמרים בנושאים כמו הקשר בין סחר בטונה לסחר בקוקאין, מערכת יחסי הציבור של סין בארצות הברית, ואופן הטיפול בפסולת רדיואקטיבית.
נושאי הסיקור.
קאונטרפאנץ' מפרסם תחקירים של מגוון תורמים, בדרך כלל בעלי גישה שמאלית-רדיקלית. גישה זו בולטת במיוחד במאמרים על הסכסוך הישראלי-ערבי, שבהם לעיתים קרובות מובעת ביקורת על פעולותיה של ממשלת ישראל. בין המשתתפים ניתן למצוא דמויות שנויות במחלוקת, כמו האנטי-ציונים גלעד עצמון, נורמן פינקלשטיין, רון ג'ייקובס וישראל שמיר, וכן אנשי שמאל ישראלים, ביניהם אורי אבנרי וג'ונתן קוק. קבוצות יהודיות ואנטי-גזעניות מביעות לעיתים קרובות ביקורת על גישה זו.
קאונטרפאנץ' מפרסם באופן קבוע מאמרי ביקורת על מדיניות החוץ האמריקנית ועל מדיניותה של ארצות הברית בתחום הפיננסי והכלכלי, וכן מסקר נושאים סביבתיים. חלק מהתורמים הקבועים מכסים מגוון רחב של נושאים נוספים.
כותבים.
רוב כותבי המאמרים בעיתון הם אנשי שמאל ושמאל רדיקלי, וכותבים בו גם פעילים והוגי דעות אנטישמיים כגון ישראל שמיר וגלעד עצמון. בין הכותבים לקאונטרפאנץ' נמנו רוברט פיסק, אדוארד סעיד, ראלף ניידר, טארק עלי, טניה ריינהרט ונועם חומסקי. אחד הכותבים הקבועים הוא ישראל שמיר, שכתב בשנים 2010-2011 סדרת מאמרים המסקרים את המידע שפורסם בוויקיליקס בזמן פרשת קייבלגייט. פידל קסטרו פרסם בו מספר מאמרי אורח. בעיתון כותבים גם מספר קטן של שמרנים ואנשי ימין.
ביקורת.
באופן טבעי מבקריו של קאונטרפאנץ' מציינים את נטייתו הפוליטית. יחד עם זאת, במאמר בעיתון האובזרבר משנת 2003 נאמר שהוא פופולרי בקרב פוליטיקאים אמריקאים.
בשנת 2004 פורסם מאמר פרובוקטיבי המשווה בין ג'ורג' ווקר בוש להיטלר. המאמר עורר סערה בארצות הברית.
הליגה נגד השמצה תיארה בשנת 2007 את קאונטרפאנץ' כ"ידיעון שמאלני-רדיקלי אנטי-ציוני."
העיתון ספג ביקורת על כך שהוא נותן במה לכותבים אנטישמיים ולדעות אנטישמיות אנטי-יהודיות בפרסומיו.
הוצאת ספרים.
לקאונטרפאנץ' הוצאת ספרים, המוציאה לאור ספרים ואסופות מאמרים של התורמים הקבועים. בין הספרים שיצאו לאור נמנים שני ספרים על הסכסוך הישראלי-ערבי:
כמו כו יצאו לאור ספרים רבים בתחומי איכות הסביבה, פוליטיקה אמריקאית, כלכלה, וכן סיקורים של המלחמות בעיראק, אפגניסטן ויוגוסלביה.
CounterPunch
ECEF (ראשי תיבות של: Earth-Centered, Earth-Fixed, נקראת גם ECR - ראשי תיבות של Earth Centered Rotational) היא מערכת צירים קרטזית. היא מכונה לפעמים "מערכת ארצית קונבנציונלית".
וקטור ב-ECEF מוגדר על ידי הקואורדינטות formula_1. הנקודה formula_2 מוגדרת כמרכז המסה של כדור הארץ, ומכאן שמה "Earth-Centered". הצירים שלה מיושרים על פי "קוטב הייחוס הבינלאומי" (IRP) ו"מרידיאן הייחוס הבינלאומי"(IRM) הקבועים ביחס למישור כדור הארץ, ומכאן השם "Earth-Fixed".
השם עלול להיות מטעה מכיוון שכדור הארץ אינו סובב סביב ציר ה-Z שלו, בניגוד למערכת צירים ECI, ולכן נקראת בשם החלופי ECR.
המרה ממערכת הצירים "WGS84" ל-"ECEF" יכולה לשמש כאמצעי ביניים בהמרת מהירויות למערכת "North East Down" הנפוצה בתחום התעופה והניווט.
הצירים.
ציר ה-Z מצביע על הצפון אך אינו עולה בקנה אחד עם ציר הסיבוב של כדור הארץ. התנודות סביב ציר הסיבוב ידועות כ.