ספרה השני של ניצן, 'תפילת קומראן ושירתה' (1996), תורגם ועובד לאנגלית בשם Qumran Prayer and Religious Poetry, שהופק בהוצאת בריל, ליידן (1994). ספר זה נכתב לאחר פרסום טקסטים ליטורגיים ופיוטיים שנתגלו במערה מס' 4 מקומראן בסדרת הפרסומים של מגילות מדבר יהודה Discoveries in the Judaean Desert כרך שביעי ב-1982, והחיבור 'שירות עולת השבת' שפורסם בידי קרול ניוסם ב-1985. חיבורים אלו שהגיעו לידינו בנוסף למזמורים, אמירות לטקסים כיתתיים, וקטעי תפילות שנתגלו כבר במערה מס' 1 מקומראן, אפשרו לעמוד על הנסיבות למעבר מתפילות מזדמנות בימי בית ראשון, שנלמדו מן המקרא, לראשיתה של התפילה הקבועה, שנחשבה בידי מחבריה ומקיימיה מעדת היחד הקומראנית כשקולה לפולחן הקרבנות, שבו לא השתתפו חברי העדה בשל ביקורת על טהרתה ועל זמניה.
יתירה מכך, סדרי התפילות הללו שנועדו לזמנים קבועים – ימי השבוע, שבתות, ימי חג ומועד – כתובים בשיטות ספרותיות, המלמדות על ההתפתחות שחלה ממבנה התפילות המקראיות לליטורגיה קבועה, שנקבעה סופית בתפילת ישראל רק בימי הגאונים.
עיקר תרומתו של מחקרה של ניצן בספר זה לחקר תולדות התפתחות התפילה בישראל הוא בהבהרת שלבי המעבר לתפילה קבועה, כפי שנתגלו במגילות הליטורגיות מקומראן. שלבים אלו כוללים: (א) סדר עתים לברכות לאל, החל ממועדי היממה עד למועדים השנתיים, ואלו הולמים את מועדי פולחן הקרבנות. (ב) עריכת התפילות בדפוסים קבועים, המכתיבים את העקרונות של ניסוח התפילות הקבועות, בעיקר בקביעת נוסח הברכה לאל בלשון 'ברוך' ומקומו בתפילה. בעניין זה ניכרת התפתחות מן המקרא, שם עדיין לא קיים עיקרון זה, אלא בסופי הספרים המרכיבים את ספר תהלים, ואפשר שזאת בעריכה מאוחרת של המקרא, דרך מגילות קומראן, שם לכל סדר תפילות דפוס קבוע נפרד, ועד לתפילת ישראל בה קבעו חז"ל דפוס אחיד לברכות בניסוח הפתיחה והחתימה של כלל התפילות.
ממצאי התפילה הנסקרים בספר זה הם תפילות מסוגות שונות ששימשו את עדת היחד, והן הולמות את השקפת עולמה הדואליסטית. בהם אמירות ששימשו בטקסים שונים של העדה. כגון ברכות לבני אור וקללות לבני חושך המבוססות על דגם ברכת הכוהנים המקראית (במדבר ו, כד-כו) ועל ניגודה; תחינות והודיות שנועדו לאמירה במלחמת אחרית הימים בין בני אור לבני חושך; שירות הנאמרות בשיתוף אנשי העדה בארץ עם מלאכים בשמים בשבתות, בזכות טהרת אנשי העדה מכל טומאה. המשקפות מיסטיקה קדומה לזו של 'יורדי המרכבה' הרבניים, שהתיימרו להגיע אל כיסא הכבוד השמימי; ואמירות מאגיות להגנה מפני פגיעתם של רוחות דמוניות בהסתמכות על כוחות אלוהיים, ולא על השבעות של כוחות דמוניים כבטקסטים מאגיים עממיים.
הנסיבות הללו שבהן נועדו לשמש תפילות קומראן וברכותיה קשורות בהתפתחויות היסטוריות שחלו בימי בית שני, ובהן גם השפעות זרות שאליהן נחשפה היהדות לאחר חורבן הבית הראשון. לתפילות וברכות אלו ערך חשוב בחקר התפתחות הליטורגיה היהודית במהלך ההיסטוריה.
ספרה השלישי של ניצן, 'הגות ומעשה במגילות קומראן: תאולוגיה, חכמה, חוק ופרשנות המקרא' יצא לאור ב-2014 בהוצאת יד יצחק בן-צבי. ספר זה הוא אסופה של מבחר מאמרים של ניצן, שהתפרסמו בבמות שונות, רובם בתרגום מאנגלית לעברית, ובעיבוד המעדכן אותם להתקדמות שהושגה בחקר המגילות. עשרת המאמרים הכלולים בספר זה ערוכים בארבעה שערים: שער א: ההגות של עדת היחד; שער ב: הגשמת ההגות בתורת החיים של אנשי עדת היחד; שער ג: תפיסת עדת היחד את מעמדה בעם ישראל; שער ד:פרשנות המקרא במגילות קומראן.
ההדרה של טקסטים ממגילות קומראן.
מאמרים
ניצן פרסמה עשרות מאמרים בנושאים שונים של חקר מגילות מדבר יהודה ממערות קומראן.
OnePlus
OnePlus (בעברית: ואן פלוס) היא יצרנית של טלפונים חכמים מסין. החברה נוסדה ב-17 בדצמבר 2013. בסיסיה של החברה נמצאים בשנג'ן והונג קונג.
מטרתה העיקרית של החברה היא לשווק טלפונים חכמים שיאזנו את האיכות הגבוהה עם מחיר נמוך יותר מאשר טלפונים אחרים בשוק.
היסטוריה.
החברה נוסדה ב-17 בדצמבר 2013, על ידי סגן המנהל לשעבר של חברת אופו, פיט לאו וקארל פיי.
טלפונים חכמים.
OnePlus 5T.
הושק בנובמבר 2017, מבחינת חומרה זהה לקודמו, אך חלו שינויים במסך, במצלמה ובתוכנה. המסך השתדרג למסך גדול יותר בגודל 6 אינץ' ביחס 18:9 ומסוג Optic AMOLED. בנוסף החברה הוסיפה תכונת "Face Unlock" המאפשרת לפתוח את המכשיר בעזרת זיהוי הפנים. המצלמה השתדרגה לתצורת עדשה כפולה עם חיישני 16 + 20 מגה פיקסל במפתחי צמצם של f/1.7 וחיישן טביעת אצבע עבר לצד האחורי של המכשיר נפח סוללה 3300
OnePlus 6.
הושק במאי 2018, חלו שינויים רציניים בחומרה ובמסך. החומרה השתדרגה וכעת מופיע במכשיר מעבד של חברת קוואלקום מסוג סנאפדרגון 845 והמסך עבר לתצורה מחודשת המכילה מגרעת בראש המסך ושוליים מצומצמים יותר. המצלמה נותרה ללא שינוי מהדגם הקודם. המכשיר עמיד כעת בפני השפרצות קלות של מים. הסוללה במכשיר זהה לזאת של הדגם הקודם, בקיבולת 3,300mAh.
OnePlus 6T.
הושק בנובמבר 2018, מבחינת חומרה זהה לקודמו, חלו שיינוים קלים במסך, בסוללה ובמחבר האוזניות. בגיזרת המסך היה שינוי קל כאשר המגרעת קטנה והפכה למגרעת בצורת טיפה והיא מכילה רק את המצלמה הקידמית, ורמקול האפרכסת עבר לצד המכשיר. בסוללה חלו שינויים קלים כאשר גדלה לסוללה בקיבולת 3,700 mAh. בדגם זה החברה החליטה להוריד את מחבר האוזניות.
OnePlus 8.
הושק באפריל 2020. מפרט טכני: מסך קמור בגודל 6.55 אינץ’ וקצב רענון של 90Hz, המעבד המתקדם ביותר לשנת 2020, סנאפדרגון 865, זיכרון עבודה של 8 או 12 גיגה-בייט, עמידות במים ואבק בתקן ip68. המכשיר הראשון שואן פלוס (OnePlus) מציעה עם עמידות בתקן רשמי. מערך צילום משולש, וטעינה מהירה עד 30 וואט.
OnePlus 8 pro.
הושק באפריל 2020. מפרט טכני: מסך קמור בגודל 6.78 אינץ’ ברזולוציה 1,440 3,168X, וקצב רענון של 120Hz עם סנאפדרגון 865, זיכרון עבודה של 8 או 12 גיגה-בייט, שטח אחסון של 128 או 256 גיגה-בייט מערך צילום מרובע.
חסין למים IP68 עם תמיכה בטעינה אלחוטית, וטעינה מהירה עד 30 וואט.
מכשיר זה יחסית יקר ביחס למוטו של החברה למחירים זולים. אך הוא מגיע עם פיצ'רים מתקדמים מאוד כגון טעינה אלחוטית, חסינות למים ואבק.
onePlus 8t.
הושק באוקטובר 2020. מפרט טכני: מסך שטוח בגודל 6.55 אינץ' ברזולוציה 1080x2400, וקצב רענון של 120Hz עם סנאפדרגון 865, זיכרון עבודה של 8 או 12 גיגה-בייט, שטח אחסון של 128 או 256 גיגה-בייט מערך צילום מרובע.
תומך מידית באנדרואיד 11 ללא תמיכה בטעינה אלחוטית, וטעינה מהירה עד 65 וואט כלול בקופסה.
מכירת יהודי רומניה
טרנסילבניה (אונייה)
טרנסילבניה (ברומנית: Transilvania) הייתה אוניית נוסעים רומנית, שהפליגה עם תיירים בים השחור, בים התיכון, בים סוף ובאוקיינוס ההודי. טרנסילבניה הובילה עולים חדשים שעלו לארץ ישראל לפני ואחרי מלחמת העולם השנייה ובהמשך למדינת ישראל.
טרנסילבניה הייתה אוניית פלדה באורך 132 מטר, רוחב 17.6 מטר, גובה 8.5 מטר ומשקל נטו 5,160 טונות. לספינה היו שלושה סיפונים, שני מנועי דיזל, 12 צילינדרים, שני מדחפים ועוצמה של 23,000 כוחות סוס. הספינה הייתה מיועדת להובלת 412 נוסעים, אך בהובלת עולים חדשים צופפו על סיפוניה עד אלפיים נוסעים.
הבנייה וההשקה.
בתחילת שנת 1936 יזם השירות הימי הרומני שני מכרזים פומביים, האחד ב-30 בינואר והשני ב-15 בפברואר, לבניית שתי אוניות נוסעים זהות. שש פירמות העוסקות בבניית אוניות, מחמש ארצות שונות, הגישו הצעות ולאחר בדיקת ההצעות נמצא שהפירמה Burmeister et Wain מקופנהגן הגישה את ההצעה הזולה ביותר, 114 מיליוני לאי לספינה וזכתה במכרז.
"טרנסילבניה", האונייה הראשונה, הורדה למים ביום 11 בפברואר 1938 וב-11 ביוני הסתיימו עבודות הפנים והוחלף הדגל הדני בדגל רומני. ב-17 ביוני הפליגה האונייה, תחת פיקודו של רב החובל אלכסנדרו שטיוביי ועגנה בקונסטנצה ב-26 ביוני. החנוכה הרשמית של האונייה התקיימה ב-8 בספטמבר, בנוכחות קרול השני, מלך רומניה ובנו מיכאי.
בשנות ה-20 הגיעה לנמל חיפה אנייה אנגלית בשם "טרנסילבניה".
תפעול האונייה.
לאחר שתי הפלגות בים השחור, ב-21 וב-22 באוגוסט, ב-13 בספטמבר 1938 הפליגה טרנסילבניה לראשונה בקו הקבוע שלה: קונסטנצה, אלכסנדריה, חיפה, ביירות, פיראוס, איסטנבול וחזרה לקונסטנצה.
בסרביה, האונייה התאומה, הצטרפה לקו ההפלגות באוקטובר. שתי הספינות, שהיו המודרניות ביותר באותה תקופה באזור, משכו אליהן את הנוסעים הפוטנציאליים וגרמו לספינות אחרות, ששטו בקווים אלה, לעבור למקומות אחרים. שתי הספינות התאומות, הצבועות לבן, כונו בשם "הברבורים הלבנים של הים השחור". פרוץ מלחמת העולם השנייה הוריד בצורה חדה את תנועת הנוסעים והסחורות וגרם לשינוי בקווי ההפלגה של הספינות. הצטרפות רומניה למלחמה גרם לעצירת הספינות באיסטנבול, שם שהו במהלך המלחמה עם צוות תחזוקה בלבד ותוך תשלום מיסי נמל.
בסיום מעורבות רומניה במלחמה שוחררו האוניות במהלך אוקטובר 1944. האונייה "בסרביה" עברה לבעלות של ברית המועצות (שמה שונה ל"אוקראינה") לפי תנאי הפסקת האש שבין רומניה וברית המועצות, תנאים שכללו תשלום פיצויי מלחמה. "טרנסילבניה" העבירה מברית המועצות לרומניה שבויי מלחמה רומנים ולאחר מכן חזרה לשוט במסלול מרומניה לים התיכון, בה הגיעו עולים בעלי סרטיפיקטים מרומניה לארץ ישראל. בשנים 1946–1947 המשיכה האונייה בהפלגה עד מרסיי. באוקטובר 1945 התקיימה הפלגה בה הביאה טרנסילבניה מעל אלף עולים לארץ ישראל.