בימי האינטרנט המוקדמים, תכנות צד שרת בוצע כמעט אך ורק על ידי שילוב של תוכנית ב-C, סקריפט ב-Perl וסקריפט shell באמצעות Common Gateway Interface. מערכת ההפעלה הייתה מריצה את הסקריפטים הללו והתוצאות היו מתקבלות משרת האינטרנט. אתרים דינמיים משתמשים לפעמים ביישומי שרתי אינטרנט מותאמים, כמו ספריית "Base HTTP Server" של פייתון. במהלך עיצוב תוכנה הכולל שימוש בטכניקות תכנות דינמי מבוסס אינטרנט, כמו ASP או PHP, למפתח חייבת להיות הבנה עמוקה של ההפרדה הלוגית, הזמנית והפיזית בין הלקוח לשרת. כאשר המשתמש מבצע פעולה שצריכה להגיע לשרת ולהתבצע בו, למשל, מפתח ב-ASP חייב לגרום לדפדפן בצד הלקוח באופן מפורש ליצור בקשה לשרת. יצירת קשרים כאלו בין הלקוח לשרת מגדילה את זמן הפיתוח ועלולה לגרום לקוד לא קריא. תוכנת צד שרת פועלת על השרת בלבד. אין כל פעולה של התוכנה על מחשב הלקוח. כאשר לקוח מבקש לקבל עמוד הכולל בתוכו תכנות צד שרת, השרת מריץ תחילה את התוכנה, ורק לבסוף מחזיר את עמוד ה-HTML ללקוח. למשל, עמוד ASP לא מעובד על ידי הדפדפן; שרת ASP מעבד אותו ומחזיר ללקוח עמוד HTML.
היסטוריה.
חברת נטסקייפ הציגו מימוש javaScript עבור תכנות צד שרת עם שרת הנטסקייפ, לראשונה בדצמבר 1994 (מיד לאחר הצגת המימוש של javaScript עבור דפדפנים).
Fred DuFresne השתמש בתכנות צד שרת בתחילת 1995 במהלך פיתוח אתר האינטרנט הראשון לערוץ הטלוויזיה מבוסטון, מסצ'וסטס WCVB. הטכנולוגיה מתוארת בפטנט האמריקאי 5835712. הפטנט הוגש ב-1998 ונמצא כיום בבעלות Open Invention Network - OIN. ב-2010 OIN קרא ל Fred DuFresne "ממציא נכבד" על עבודתו בנושא תכנות צד שרת. כיום, מגוון שירותים משתמשים בתכנות צד שרת על מנת לשלוח תשובות ללקוחות, אם שירות בתשלום או בחינם. למשל, אתר האינטרנט wolframAlpha, מנוע ידע חישובי, אשר מחשב את התוצאות מחוץ למחשב הלקוח, ומחזיר לו רק את התוצאה הסופית. שירות נפוץ יותר הוא מנוע החיפוש של גוגל, אשר מחפש מיליוני תוצאות אשר קשורות למילת המפתח שהמשתמש הזין במנוע, ומחזיר רשימה ממוינת של קישורים ללקוח. יישום Siri של אפל משתמש גם כן בתכנות צד שרת. השרת מקבל קלט, מחשב תוצאה, ומחזיר אותה למשתמש.
צ'נגדו (חברה)
אוסקר אמבון
אוסקר אמבון (נולד ב-1 בספטמבר 1947) הוא רופא ישראלי, פרופסור לרפואה שכיהן כמנהל בית החולים רבקה זיו בצפת.
ביוגרפיה.
אמבון נולד בארגנטינה. למד רפואה באוניברסיטת בואנוס איירס ועלה לישראל בשנת 1973. התמחה באורולוגיה בבית החולים מאיר בכפר סבא במקביל ללימודי המשך באוניברסיטת תל אביב וקיבל תואר מומחה ב-1982. כמו כן יצא להשתלמות באורולוגיה בלונדון (1988). מ-1982 היה רופא בכיר במחלקה לאורולוגיה בבית החולים רבקה זיו, היה סגן ראש המחלקה ובהמשך מנהל היחידה לאורולוגיה פולשנית, עד 1993. בשנים 1987–1988 שימש כסגן מנהל בית החולים ובין השנים 1993–2014 כיהן כמנהלו. סמוך לעזיבתו את בית החולים זיו עבר לנהל את בית החולים לה פאז בגינאה המשוונית.
אמבון הוא פרופסור חבר אמריטוס של הפקולטה לרפואה של אוניברסיטת בר-אילן וכיום פרופסור חבר במכללה אקדמית צפת.
אמבון חבר האיגוד האורולוגי הישראלי וחבר הוועדה להכרה, ביקורת ואבטחת איכות במועצה המדעית של ההסתדרות הרפואית בישראל. הרצה במספר קורסים לרופאים ואחיות בבית החולים זיו ובמכללת צפת. זכה במספר מלגות מחקר והיה חתן הפרס על שם חנוך מילוויצקי (1988). היה שותף בכתיבת 36 מאמרים מדעיים.
בשנים 1990–1991 למד לתואר מוסמך במינהל ציבורי באוניברסיטת הרווארד בארצות הברית. כמו כן היה עמית בתוכנית החינוכית של המזרח התיכון במכון למדיניות חברתית וכלכלית של המזרח התיכון שליד בית הספר למינהל ע"ש קנדי באוניברסיטת הרווארד.
חיים אישים.
אמבון נשוי לד"ר רבקה אמבון ואב לשלושה ילדים. אחד מהם הוא איש ההנפשה והקריאייטיב נדב אמבון.
עושים הסטוריה
המרכז לענייני חינוך
סטנלי סקיוז
סטנלי סקיוז (באנגלית: Stanley Skewes; 1899–1988) היה מתמטיקאי דרום-אפריקני.
ביוגרפיה.
הוריו של סקיוז, הנרי ואמילי היו מקורנוול, אנגליה. הם היגרו לרפובליקה הדרום-אפריקאית בשנת 1894. סקיוז נולד בעיירה הקטנה גרמיסטון ליד יוהנסבורג, שם אביו עבד במכרות הזהב של ויטווטרסראנד. כאשר היה בן שישה שבועות, עברו הוריו להתגורר בקייפטאון, שם אביו נפטר מסיליקוזיס. סקיוז היה לבן יחיד לאמו שעבדה כמורה.
סקיוז השתתף בשירות פעיל במלחמת העולם הראשונה וחזר לביתו בשנת 1918.
סקיוז קיבל תואר מהנדס אזרחי מאוניברסיטת קייפטאון אך התעניינותו במתמטיקה וכישוריו זיכו אותו במלגת המלכה ויקטוריה ללימודי מתמטיקה באוניברסיטת קיימברידג'. בשנת 1925 סיים את התואר הראשון שלו, ואת התואר השני בשנת 1929. את מספר סקיוז הוא גילה בשנת 1932 אך פרסם מאמר אודותיו רק ב־1933 וב־1955.
בקיימברידג', היה סקיוז תלמידו של ג'ון אדנזור ליטלווד. סקיוז היה חבר בנבחרת החתירה ביחד עם המתמטיקאי אלן טיורינג. את תואר הדוקטורט שלו הוא קיבל בשנת 1938 על התזה: "(On the difference π("x") − Li("x""
בשנת 1953 זכה סקיוז במדליית ההכתרה של המלכה אליזבת השנייה.
עבודתו המתמטית.
ממשפט המספרים הראשוניים עולה שהאינטגרל הלוגריתמי ההפוך formula_1 הוא קירוב טוב למאוד ל-formula_2 - מספר הראשוניים שקטנים מ-x. קרל פרידריך גאוס וברנהרד רימן, שניים מן המתמטיקאים הבולטים ביותר במאה ה-19, שיערו שלכל x גדול מספיק מתקיים formula_3. השערה זו נראתה סבירה והתקיימה לכל מקרה שניתן היה לחשב באופן מעשי. אולם למרבה ההפתעה ב-1914 הוכיח ג'ון אדנזור ליטלווד שהאי-שוויון מתהפך אינסוף פעמים. ליטלווד לא ידע לומר מתי האי-שוויון מתהפך לראשונה.
סקיוז, שהיה תלמידו של ליטלווד התפרסם ב-1933 בזכות מציאת חסם מלעיל לנקודה שבה האי-שוויון מתהפך. סקיוז הוכיח, שבהנחת השערת רימן, האי-שוויון חייב להתהפך לפני המספר formula_4 (e הוא בסיס הלוגריתם הטבעי). מספר זה ידוע כמספר סקיוז והוא גדול לאין שיעור מכל מספר הנתפס בדמיון. במשך שנים נודע המספר כמספר הגדול ביותר בעל שימוש של ממש במתמטיקה (אולם מאז צצו במתמטיקה מספרים גדולים ממנו בהרבה, כגון מספר גרהאם). סקיוז זיקק את החסם מתוך ההוכחה של ליטלווד. בשיטתו נעשה שימוש כדי להפיק חסמים קונקרטיים נוספים מתוך הוכחות קיום אחרות.
ב-1955 מצא סקיוז חסם אחר, ללא הצורך להניח את השערת רימן. מתמטיקאים אחרים שיפרו את תוצאתו של סקיוז ומצאו חסמים קטנים יותר ממספר סקיוז.
היהדות במוסיקה
היהודים במוסיקה
שמואל נבון
שמואל נבון (קליגמאן) (ה' באלול תרס"ד, 16 באוגוסט 1904 – 7 באפריל 1996) היה מחנך, סופר, מלחין ומחזאי ישראלי.
ביוגרפיה.
נבון נולד בקיץ 1904 בעיירה דונייבצי שבפלך פודוליה בדרום-מערב רוסיה (אוקראינה), בנם של מלכה בת הרב יצחק מאיר מאוסטבורג, ומשה הכהן בן יצחק קליגמאן, סוחר.
הוא קיבל חינוך עברי-ציוני. למד בחדר מתוקן בעירו, ובמהלך מלחמת העולם הראשונה עזב עם משפחתו לעיר אודסה, שם למד ב"ישיבה הגדולה" של הרב חיים טשרנוביץ.
נבון ייסד, בשיתוף עם בנו של רבהּ הראשי של אודיסה, את אגודת הנוער הציונית "צעירי ציון", בעזרתו של חיים נחמן ביאליק.
בשנת 1919, בגיל 15, עלה לארץ ישראל באונייה "רוסלאן". תחילה עבד בפרדסו של י. ל. גולדברג, ולאחר מכן עבר לירושלים, שם למד בבית המדרש למורים בראשות דוד ילין, והתמקד בטיפול בחינוך האמנותי והעברת ידיעת החגים בגנים ובבתי ספר. הוא עבד בהנהגת הצופים והיה בין מייסדי תנועת הנוער החלוצית של בתי הספר התיכוניים בעיר.
לאחר שסיים את לימודיו, החל לעבוד בהוראה ב"חברה החינוכית של ההורים". מאוחר יותר עבר לתל אביב והשתתף ביסוד בית חינוך לילדי עובדים שהיה המשכו של בית הספר העמלני שבראשו עמדו יהודה רון-פולני ודוד אידלסון.
בשנות העשרים עבר השתלמות בסטודיה הדרמטית של התיאטרון הארץ ישראלי בהדרכתו של מנחם גנסין, והיה בין מייסדי "הבימה לילדים" בהנהלתו של צבי פרידלנד, עד לבואה של הבימה לארץ. התיאטרון התמקד בעיצוב דמות אמנותית-פדגוגית עבור תיאטרון ילדים מקורי.
נבון היה עוזרו של ביאליק באירועי עונג שבת וקבלות שבת שהתקיימו באהל שם בתל אביב. היה שותף לכינוס "קול האדמה" בבן שמן בו הרצה על הקרן הקיימת לישראל בבתי הספר של ההסתדרות ושימש חבר הוועד הפועל של מועצת המורים למען הקרן הקיימת לישראל. בין היתר, עמד בראש הוועדה לטיפוח אמנות וחגים.
נבון חיבר את תוכנית חגיגת הביכורים הראשונה עבור הילדים שנערכה במגרש באצטדיון בתל אביב בהשתתפותו של אלכסנדר זיסקינד רבינוביץ' ובביצועה של הבימה לילדים.
בין השנים 1933–1934 היה דוקטורנט באוניברסיטת וינה. את הדיסרטציה כתב על "המחזה הדרמטי וחינוך". הוא השתלם בתחומי הפסיכולוגיה והפדגוגיה באוניברסיטאות קניגסברג, ציריך וגרץ ועסק בעבודה חינוכית בתנועות נוער חלוציו בגולה.
נבון נשא לרות בת מאיר קובנר, סופר ומראשי הציונים בקניגסברג. לאחר שסיים את עבודת המחקר חזר לארץ בשנת 1935 והמשיך בעבודתו החינוכית כמרצה בכנסי מורים, גננות והורים. פרסם מאמרים העוסקים בשאלות חינוך והוראה.)|
במשך שנים רבות היה מורה ומנהל בית ספר. הדריך מורים וגננות ועסק בפיקוח פדגוגי עד פרישתו לגמלאות.
היה חבר הוועדה הפדגוגי של המרכז לחינוך של הגנים ומועצת מערכת "אורים".
כמו כן, היה שותף ליצירת בסיס מדעי לערכו של גן הילדים על ידי הבלטת ערכו כיסוד לבית הספר ולחינוך בכלל. היה ממבססי הגן והכרתו על ידי השלטונות והרמת קרנו.