השיר הגיע למקום הראשון במצעד שירי הדאנס של ארצות הברית, ולמקום ה15 במצעד הבילבורד הוט 100. השיר נכנס לעשרת המקומות הראשונים במגוון מדינות כגון אוסטרליה, בריטניה, קנדה, יפן ופינלנד. במצעד מדיה פורסט בישראל הגיע השיר למקום העשירי.
פתקים (יישום)
פתקים (באנגלית: Notes) הוא יישום מובנה הנכלל במכשירי ה-iOS של חברת אפל, וכן במחשבי ה-OS X, החל מגרסת מערכת ההפעלה OS X Mountain Lion 10.8. היישום מתפקד ברובו כמו פנקס. בגרסה של האייפד קיימים כמה הבדלים בעיצוב (יש מסגרת עור), וכן יש הדגשה של סקאומורפיזם במכשירי iOS, שהוצגה על ידי סקוט פורסטול. גרסת ה-OS X דומה מאוד לגרסת ה-iPad, אולם ההבדל היחיד הוא שקיים כפתור סגירה נוסף בפינה השמאלית העליונה ב-OS X.
גרסת ה-iOS.
במכשירי ה-iOS, שהם האייפון, האייפד וה-אייפוד טאץ', קיים היישום באופן בסיסי. כלומר, לא ניתן למחוק את היישום מהמכשיר, בשונה מיישומים שמורידים מה-App Store.
ביישום, יש באפשרות המשתמש לפתוח "פתקים"- מעין רשימות שבהן ניתן לכתוב תזכירים, מתכונים וכיוצא בזה. למשתמש אין הגבלה של פתיחה של פתקים חדשים, והוא יכול לדפדף ביניהם על ידי לחיצה על המקשים ו-. בנוסף, המשתמש יכול למחוק פתקים ישנים או כאלה שלא בשימוש יותר, על ידי לחיצה על המקש בצורת פח הזבל.
באפשרותו של המשתמש "לשגר" פתקים בשלוש דרכים: הראשונה היא באמצעות הודעת טקסט ביישום ההודעות. על המשתמש ללחוץ על המקש שנמצא משמאל לפח הזבל (ראה תמונה). לאחר מכן, עליו לבחור את איש הקשר או המספר שאליו תישלח ההודעה. הדרך השנייה היא באמצעות דוא"ל. בדומה לדרך הראשונה, על המשתמש לכתוב כתובת אימייל שאליה תישלח הודעת הדואר האלקטרוני. הדרך השלישית היא באמצעות הדפסה. כדי להדפיס, צריך המשתמש שבקרבתו תהיה מדפסת תומכת, בשם AirPrint.
גרסת ה-OS X.
לפני מערכת ההפעלה OS X Mountain Lion, הדואר על ה-OS X נתמך דרך תיבת דואר שהכילה פתקים. תיבת הדואר סונכרנה עם פתקים שהיו ביישום הפתקים במכשיר ה-iOS. ב-Mountain Lion, הפתקים הועברו ליישום חדש ונפרד באותו השם.
יצירה של פתקים מסונכרנת עם כל מכשירי אפל של המשתמש באמצעות שירות ה-iCloud. פתקים ניתן לארגן בתיקיות, ולהצמיד לשלוחן העבודה של המשתמש. כאשר היישום סגור, הפתק הצמוד עדיין נשאר. בנוסף, בשונה מה-iPhone, ה-iPad וה-iPod Touch, היישום פתקים ב-OS X Mountain Lion מאפשר להטביע תמונות בתוך פתקים.
פתקים ניתן ליצור בשלושה גופני ברירת מחדל שונים, שהם: "Noreworthy", "Marker Felt" ו-"Heletica". המשתמש יכול להוסיף גופנים מותאמים אישית על ידי ביקור בתפריט "הצגת גופנים". התפריט מאפשר למשתמש לשנות את גודל הטקסט, רשימות של הפורמט, בחירה של יישור הטקסט (שמאל, מרכז או ימין), הקצאת כיוון כתיבה והכנסת טקסט. קבצים מצורפים, תמונות וקישורים ניתן גם כן להוסיף לפתק. לא ניתן לצפות בקבצים מצורפים במכשירי ה-iOS.
אקזופלנטה
שאול סוקניק
שאול ("שאלול") סוקניק (25 באוקטובר 1943 - 12 בינואר 2013) היה רופא ישראלי, פרופ' לראומטולוגיה ומומחה ברפואה פנימית, מנהל מחלקה פנימית ד' במרכז הרפואי האוניברסיטאי סורוקה, שימש כיושב ראש חטיבת הפנימיות בבית החולים ויושב ראש האיגוד הישראלי הארצי לראומטולוגיה.
סוקניק חקר את ים המלח כאתר מרפא ייחודי למחלות מפרקים, בעל שם בינלאומי בשטח הבלניאותרפיה ותיירות המרפא.
ביוגרפיה.
סוקניק נולד בתל אביב, בנו של הרופא שמואל סוקניק. הוא נקרא על שמו של המשורר שאול טשרניחובסקי. הוא למד בבית הספר היסודי הר נבו ובנעוריו היה שחקן בנבחרת ישראל הצעירה בכדורסל.
סוקניק החל את לימודי הרפואה באוניברסיטת סיינה שבאיטליה בשנת 1964, כעבור שנתיים חזר לארץ וסיים את לימודיו באוניברסיטת תל אביב. בשנת הסטאג' שלו עבד בבית חולים בילינסון. לאחר מכן, עבד בבית חולים סורוקה. במלחמת יום הכיפורים השתתף בקרבות ליד אסמאעיליה. את תת-ההתמחות בראומטולוגיה סיים באוניברסיטת טורונטו בשנת 1983. בשנת 1989 מונה לנהל את מחלקה פנימית ד' בסורוקה. שימש מספר שנים כיו"ר חטיבת הפנימיות.
סוקניק הקים את עמותת ענבר התומכת בחולי מחלות מפרקים.
סוקניק נפטר ב-12 בינואר 2013. הוא ומשפחתו התגוררו בעומר.
אחותו היא פרופ' סימה הלוי, מומחית לרפואת עור ומין, מייסדת ומנהלת מחלקת עור ומין בית חולים סורוקה.
ואדי למון
ואדי למון הוא יובלו של ואדי חנין המנקז את אזור באר יעקב והוא אשר נתן לה את שמה הראשון. הואדי הוא חלק מאגן הניקוז של נחל שורק.
מהלך הנחל.
תחילתו של הנחל היא ממזרח לעיר רמלה בגובה של כ-85 מטר מעל פני הים, כיוונו ממזרח למערב והוא מנקז את מערב העיר רמלה (שכונות גני דן וג'ואריש) ואת השטח שבינה ובין באר יעקב. ראשית הוואדי בין רחוב ז'בוטינסקי שברמלה מצפון, קריית דן ממזרח ושכונת ג'ואריש בדרום, ובצידו המערבי באר צלבנית עתיקה-ביר למון. בהמשך הוא חוצה את מסילת הרכבת בגובה של 65 מטר וממשיך לאורך כביש באר יעקב-נס ציונה (רחוב חיים מרגולין) מצידו הצפוני של הכביש, ומשם חוצה את מסילת הרכבת באר יעקב-ראשון לציון וכביש 431. באזור זה מתמתנת ירידתו ונוצר אגן סגור למחצה הגורם להצפות ויצירת שלוליות ענק לאורך הכביש. בערבית נקרא קטע זה של הנחל ואדי שאללה, כלומר נחל השלוליות.
אפיק הנחל ממשיך לאורך הרחובות מנור ועצמון בנס ציונה ובצידו הצפוני של רחוב העצמאות הנחל עובר בצינור ניקוז תת-קרקעי שמעליו גן ציבורי, היוצר ריאה ירוקה קטנה המתמזגת עם גן ראשונים בנס ציונה. בהגיעו לכביש ראשון לציון-נס ציונה נפגש הנחל עם הערוץ המנקז את צידה הדרומי של ראשון לציון והזורם ממזרח לכביש. הערוץ חוצה את רחוב ויצמן ועובר לאורך רחוב עמק שושנים עד אשר הוא נפגש בגובה של 23 מטר מעל פני הים עם ואדי פארש (שהיה נקרא גם ואדי נידא) המגיע ממזרח. הערוץ המשותף נקרא ואדי חנין ועובר מדרום לבית עובד ומצפון לעיינות עד הגיעו לנחל שורק.
חי וצומח.
בתחילתו של ואדי למון בצמוד לקריית דן שלולית חורף ובה צומח .
בעמק שבין רמלה ובאר יעקב שרידים רבים של צמחיית גבעות חמרה ובניהם תורמוסים ושיח אשחר.
באזור באר יעקב ניטעו לאורך אפיק הנחל אקליפטוסים וצומחות קבוצות קנה המעידות על מי תהום גבוהים והמסמנים את התוואי המקורי של הנחל המטושטש כיום עקב הבנייה.
הערוץ המנקז את ראשון לציון משמש כבית גידול לצמחייה אוהבת לחות.
בתחומי נס ציונה מקשר אפיק הנחל בין אתרי טבע עירוני שנסקרו במסגרת (האתרים יד אליעזר, פרדסי לב המושבה, גן המייסדים, פרדסי כפר אהרון) על פי הסקר מאופיין אזור האפיק בצמחיית גבעות כורכר וחמרה ובניהם צמחים נדירים כגון גלונית פלשתית, חוחן קרדני וקחוון פלשתי.
בחלקו התחתון נסקרו גם מגוון גדול של מיני בעלי חיים ובהם: צב-יבשה מצוי, שרקרק מצוי, נץ מצוי ושועל מצוי ומינים רבים של פרפרים.
ארכאולוגיה ושרידי אדם.
האקלים הים תיכוני הנוח, השפע היחסי של המשקעים והאדמה הנוחה לעיבוד משכו בני אדם לבקעה וסביבתה מאז ומתמיד, תקופות הפריחה של היישוב האנושי בבקעה היו (כמו במרבית הארץ) התקופות הביזנטית, האסלאמית הקדומה, העותמאנית המאוחרת, המנדט ומדינת ישראל.
באר יעקב.
ראשיתה של המושבה באר יעקב הוא בוואדי למון שנתן לה את שמה הראשון, ביר למון שאפשרה את קיום המושבה מצויה כיום ככל הנראה מתחת לרחוב איילה בבאר יעקב, בכיכר ראשונים באר יעקב קיים עדיין בית הבנוי מלבני בוץ ושימש ככל הנראה את ראשוני המושבה.
מעברת חוטר.
מעברת חוטר שימשה כביתם הראשון בארץ של אלפי עולים והייתה אחת המעברות הגדולות בארץ, בשנות השמונים של המאה העשרים פונתה המעברה לחלוטין ונבנתה במקומה שכונת חוטר בבאר יעקב.
שרידי סרפנד אל חרב וביר סלים.
חלק מהאזור שממזרח לבאר יעקב היה שייך לכפרים סרפנד אל חרב (נכתב גם כצרפנד אל חארב) וביר סלים. באזור הכפר סרפנד אל חרב היה יישוב בתקופות הביזנטית, האסלאמית הקדומה והעותמאנית.
בשדות ובפרדסים שמצפון לוואדי באזור כביש באר יעקב-נס ציונה ניתן עדיין לראות שרידי בתים מאבני כורכר שהחמרה משמשת ביניהם כחומר מלכד ששימשו כבתי אריזה ולמגורים לבעלי הפרדס, בחלק מהבתים ניתן לראות את שלבי התפתחות המבנה שתחילתו במבנה פשוט בן קומה אחת מאבני המקום, המשכו בהוספת חדרים מלבני סיליקט ובחלק מהמבנים הוספת קומה נוספת מבטון.
ואדי חנין.
הערוץ המשותף של ואדי למון וואדי פרש נקרא ואדי חנין ובו נוסדה נחלת ראובן ראשיתה של נס ציונה, בית ראשונים עומד בצמוד לאפיק הוואדי ונחלת ראובן היא מדרום לו.
דרכים.
תוואי הוואדי הנוח למעבר נוצל על ידי מייסנר לצורך הקמת המסילה המזרחית במלחמת העולם הראשונה באזור שממזרח לרמלה, תוואי שרכבת ישראל משתמשת בו עד היום.
בוואדי עברה גם הדרך מבקעת אונו (אזור) לכיוון יבנה שהפכה לכביש 412 ושהרחובות הראשיים הרצל בראשון לציון וויצמן בנס ציונה הם חלק ממנה.
חשיבות אקולוגית.
הערוץ עובר בנוף של גבעות חמרה שהוא נוף ייחודי לארץ ישראל, שפחות מאחוז אחד ממנו מוגדר כשמורת טבע.
באזור כביש 431, חלק קטן מהערוץ והגבעות שסביבו מיועדים לשימור כריאה ירוקה בתמ"א 35. בנוסף חלק קטן מהאזור הדרומי של ראשון לציון אותר על ידי העירייה כראוי לשימור.
בשדות שבאזור רמלה ובערוץ המגיע מאזור תחנת ראשונים בראשון לציון מצויות שלוליות חורף שבהם צמחים חובבי לחות ומתרבים דו-חיים.
בתחומי נס ציונה מקשר אפיק הנחל בין מספר רב של אתרי טבע עירוני וכך יוצר מסדרון אקולוגי בין מרחב עמק איילון והשפלה למרחב נחל שורק-פלמחים.
בין האתרים הרבים שהנחל עובר בקרבתם מצויה גבעת אירוסים[./ואדי_למון#cite_note-6 [6]] שבכניסה הצפונית לנס ציונה.
מסלולי טיול.