במכביה החמישית שנערכה בשנת 1957 ייצגה מרכוס את בריטניה וזכתה בשתי מדליות זהב, בריצת 100 מטר בשיא מכביה חדש של 12.1 שניות לפני פרידה ברמן מקנדה (12.3 שניות) ורודה אייבל מדרום אפריקה (12.3 שניות) ובקפיצה לרוחק בתוצאה של 5.06 מטר, לפני ג'. קלרמן מאוסטרליה (5.03 מטר) ונועה זילברמן מישראל (4.89 מטר).
במכביה השישית שנערכה בשנת 1961 ייצגה מרכוס את בריטניה וזכתה ב-3 מדליות, 2 זהב ו-1 כסף. שתי מדליות זהב, בריצת 100 מטר בתוצאה של 12.1 שניות, לפני לוריין לוצוף מדרום אפריקה (12.3 שניות) ומדלין ברגמן מאוסטרליה (12.4 שניות) ובריצת שליחות 4x100 מטר בשיא מכביה חדש של 49.8 שניות ומדליית כסף, בריצת 200 מטר בתוצאה של 25.9 שניות, אחרי מדלין ברגמן שקבעה שיא מכביה חדש של 25.1 שניות ולפני לוריין לוצוף (25.9 שניות).
ביולי 1964 החליטה מרכוס לעלות לישראל.
במכביה השביעית שנערכה בשנת 1965 זכתה מרכוס לכבוד להדליק את לפיד המשחקים בטקס הפתיחה.
באליפות ישראל באתלטיקה שנערכה בשנת 1966 זכתה מרכוס בשתי מדליות זהב, בריצת 100 מטר בתוצאה של 12.5 שניות ובריצת 200 מטר בתוצאה של 26.0 שניות. בתחרות שנערכה בקופנהגן שבדנמרק בספטמבר אותה שנה היא ניצחה בריצת 80 מטר משוכות בתוצאה של 12.2 שניות, בריצת 100 מטר קבעה תוצאה של 12.1 שניות והשיגה את המינימום למשחקי אסיה ובריצת 200 מטר בתוצאה של 25.9 שניות.
אלופת משחקי אסיה.
בתחרויות האתלטיקה של משחקי אסיה שנערכו בבנגקוק שבתאילנד בדצמבר אותה שנה זכתה מרכוס בשתי מדליות, זהב וארד. מדליית זהב, בריצת 200 מטר בתוצאה של 25.3 שניות, שתי מאיות השנייה לפני מיוקו צוג'ישיטה (25.3 שניות) וקישיקה איקדו (25.7 שניות) שתיהן מיפן ולאחר מכן היא התעלפה ומדליית ארד בריצת 100 מטר בתוצאה של 12.5 שניות, אחרי מיהו סאטו (12.3 שניות) וריצוקו (12.4 שניות) סוקגאווה (12.4 שניות) אף הן מיפן. בשלב חצי הגמר היא קבעה תוצאה של 12.4 שניות.
עבדה כמורה לחינוך גופני באוניברסיטה העברית בירושלים.
אינוורסיה מרינית
אורית קולודני
אורית קולודני (נולדה ב-14 בדצמבר 1965) היא אתלטית ישראלית בעבר. אלופת ישראל בריצת 100 מטר, בריצת 200 מטר ובריצת 400 מטר, שיאנית ישראל, אלופת המכביה השתים עשרה (1985) ושיאנית המכביה הנוכחית (2017) בריצת 400 מטר. היא ייצגה את ישראל באליפות העולם באתלטיקה (טוקיו 1991)
ביוגרפיה.
קולודני התאמנה בקבוצת הפועל כפר סבא.
באליפות ישראל שנערכה באצטדיון הדר יוסף בתחילת יולי 1984 זכתה קולודני בשתי מדליות, זהב וכסף. מדליית זהב בריצת שליחות 4x100 מטר ומדליית כסף בריצת 200 מטר בשיא אישי חדש של 25.25 שניות, אחרי דלית בונין (25.07 שניות) ולפני סיגל קוגון (25.88 שניות), חברותיה לקבוצה.
באליפות ישראל באתלטיקה שנערכה באצטדיון שבהדר יוסף בתחילת יולי 1985 זכתה קולודני בשתי מדליות זהב, בריצת 200 מטר בתוצאה של 24.99 שניות, לפני דלית בונין (25.10 שניות) ודליה נבות (25.59 שניות) ובריצת 400 מטר בשיא אישי חדש של 56.68 שניות, לפני עידית מורלי (57.69 שניות) ופועה נייגר. נוסף לכך, היא קבעה בשלב המוקדמות בריצת 100 מטר שיא אישי חדש של 12.29 שניות, התוצאה השנייה בטיבה בתחרות, אך פרשה על מנת להתרכז בריצת 400 מטר.
אלופת המכביה.
שבועיים לאחר מכן, בתחרות האתלטיקה של המכביה ה-12 שנערכה בהדר יוסף ביולי 1985 זכתה קולודני ב-4 מדליות, 2 זהב ו-2 כסף. מדליות זהב, בריצת 400 מטר בשיא מכביה חדש של 55.85 שניות ובריצת שליחות 4x100 מטר בשיא ישראלי ומכביה חדש של 47.45 שניות. מדליות כסף, בריצת 100 מטר בתוצאה של 12.35 שניות, אחרי ליזה גוריפ מבריטניה (12.00 שניות) ולפני דלית בונין (12.54 שניות) ובריצת 200 מטר בשיא אישי חדש של 24.69 שניות, התוצאה השלישית בטיבה בכל הזמנים של אתלטית ישראלית.
באליפות ישראל באתלטיקה שנערכה בשנת 1986 זכתה קולודני ב-3 מדליות זהב, בריצת 100 מטר, בריצת 200 מטר בתוצאה של 24.62 שניות ובריצת 400 מטר בתוצאה של 55.50 שניות. שנה לאחר מכן, באליפות ישראל באתלטיקה שנערכה בשנת 1987 היא זכתה בשתי מדליות זהב, בריצת 200 מטר בתוצאה של 24.22 שניות ובריצת 400 מטר בתוצאה של 54.15 שניות.
בתחרות שנערכה באולם בבודפשט שבהונגריה ב-22 בפברואר 1989 קבעה קולודני בריצת 200 מטר שיא אישי חדש של 25.34 שניות. יומיים לאחר מכן, בתחרות שנערכה באולם בקרלסרוהה שבגרמניה היא קבעה בריצת 60 מטר שיא אישי חדש של 7.71 שניות. שבועיים לאחר מכן, באליפות העולם באתלטיקה באולם שנערכה בבודפשט היא סיימה במקום 20 בריצת 60 מטר בתוצאה של 7.80 שניות ובמקום 14 בריצת 200 מטר בתוצאה של 25.35 שניות.
בתחרויות האתלטיקה של המכביה ה-13 שנערכו ביולי אותה שנה היא זכתה בשתי מדליות ארד, בריצת 100 מטר אחרי גילי דישון מישראל (12.13 שניות) וליזה גוריפ מבריטניה (12.22 שניות), בשלב המוקדמות היא קבעה תוצאה של 12.31 שניות ובריצת 200 מטר בתוצאה של 24.79 שניות, אחרי איריס גלעד מישראל (24.75 שניות) וליזה גוריפ (24.76 שניות).
שיאנית ישראל.
בתחרות שנערכה באתונה שבייוון ב-22 ביוני 1991 זכתה קולודני במדליית כסף בריצת 100 מטר בשיא אישי חדש של 11.84 שניות, התוצאה השנייה בטיבה של אתלטית ישראלית בכל הזמנים, באותה העת, אחרי השיא הישראלי של אסתר רוט-שחמורוב. חודש לאחר מכן, בתחרות שנערכה בשפילד שבאנגליה ב-22 ביולי היא סיימה במקום שמיני בריצת 400 מטר בשיא ישראלי חדש של 53.66 שניות. שלושה שבועות לאחר מכן, בתחרות שנערכה בלה שו דה פון שבצרפת ב-11 באוגוסט היא זכתה במדליית כסף בריצת 200 מטר בשיא אישי חדש של 23.59 שניות, שתי מאיות השנייה איטי משיאה הישראלי של רוט-שחמורוב.
שבוע וחצי לאחר מכן, באליפות העולם באתלטיקה שנערכה בטוקיו שביפן היא סיימה במקום 16 בריצת 200 מטר בתוצאה של 24.27 שניות. בשלב המוקדמות, היא קבעה תוצאה של 23.78 שניות ובשלב רבע הגמר תוצאה של 23.61 שניות ובמקום 25 בריצת 400 מטר בתוצאה של 54.26 שניות.
באליפות ישראל באתלטיקה שנערכה אותה שנה זכתה קולודני בשתי מדליות זהב, בריצת 100 מטר בתוצאה של 11.93 שניות ובריצת 200 מטר בתוצאה של 24.05 שניות.
1993 ואילך.
שיאנית המכביה.
בתחרות האתלטיקה של המכביה הארבע-עשרה שנערכה בהדר יוסף בשנת 1993 זכתה קולודני במדליית זהב בריצת 400 מטר בשיא מכביה חדש של 54.27 שניות. באליפות ישראל באתלטיקה שנערכה בשנת 1996 זכתה קולודני במדליית זהב בריצת 400 מטר בתוצאה של 55.91 שניות. שנה לאחר מכן, באליפות ישראל באתלטיקה שנערכה בשנת 1997 היא זכתה במדליית זהב בריצת 400 מטר בתוצאה של 54.46 שניות.
חגי בן-ארצי
שפך נחל
רחמים (פירושונים)
בית לחם (סרט)
בית לחם הוא סרט קולנוע ישראלי בבימויו של יובל אדלר, יוצר רב תחומי שגם כתב את התסריט. הסרט יצא לאקרנים בשנת 2013. את התסריט כתבו הבמאי, יובל אדלר, והכתב הוותיק עלי ואקד, לאחר שנים של תחקיר מעמיק.
הסרט מספק הצצה לעולם האפל והמרתק של המודיעין האנושי, בו הדרך הטובה ביותר להפעיל מקור, היא להיות האדם הקרוב ביותר אליו. הוא זכה לשבחים גם מאנשי שטח בשב"כ בזכות אופן ההצגה הריאליסטי של הפרטים והמצבים. הבמאי אדלר הגדיר אותו כסרט לא פוליטי, אלא "סרט פעולה שמראה מה קרה לכמה דמויות בשטחים, ומנסה לעשות את זה הכי טוב ונאמן למציאות. והדגש פה על מראה."
הסרט הושווה על ידי מבקרים שונים לסרט הפלסטיני "עומאר", שעוסק בנושאים דומים. הסרט זכה בפרס אופיר לסרט הטוב ביותר לשנת 2013 ועוד 5 פרסי אופיר: לבמאי, לעריכה, לתסריט, לשחקן המשנה ולליהוק הטובים ביותר.
עלילת הסרט.
במרכז הסרט נמצאת מערכת היחסים המורכבת בין רזי (צחי הלוי), רכז נפת בית לחם בשב"כ לסנפור (שאדי מרעי), אחיו הצעיר של איברהים, מפקד גדודי חללי אל אקצא בעיר.
רזי גייס את סנפור כמקור כשהיה בן 15 והשקיע זמן רב בבניית הקשר ביניהם. סנפור, שגדל תמיד בצילו של אחיו, מצא ברזי חבר ודמות אב, מישהו שמאמין בו וסומך עליו.
עכשיו, כשהוא בן 17, מנסה סנפור לתמרן בין הדרישות של רזי לבין נאמנותו לאחיו ולממשיכיו. הוא חי חיים כפולים ומשקר לשניהם. כשבשב"כ מגלים את מידת מעורבותו של סנפור בפעילות של אחיו המבוקש, מוצאים רזי וסנפור את עצמם בסיטואציה בלתי אפשרית.
פרסים.
עוד לפני צאתו להקרנות בבתי הקולנוע, היה הסרט מועמד ל-12 פרסי אופיר (בין היתר לפרס הסרט הטוב ביותר), התקבל לפסטיבל טורונטו ולפסטיבל טליורייד היוקרתיים, ונרכש להפצה בארצות הברית. בכורתו העולמית של הסרט התקיימה בפסטיבל ונציה הוותיק וזכתה לביקורות אוהדות. כמו כן, הסרט זכה בפרס הסרט הטוב ב"ימי ונציה", המסגרת בה הוקרן בפסטיבל. הסרט זכה בפרס אופיר לסרט הטוב ביותר בספטמבר 2013. כמו כן זכה הסרט בפרסי התסריט, הבימוי והעריכה הטובים ביותר.
שמש אדומה
שמש אדומה (באנגלית: Red Sun) הוא מערבון משנת 1971 ובו מככבים מספר שחקנים בינלאומיים: צ'ארלס ברונסון, טושירו מיפונה, אלן דלון ואורסולה אנדרס. הסרט צולם בספרד על ידי הבמאי הבריטי טרנס יאנג. הסרט יצא לאור באירופה בשנת 1971 ובארצות הברית בשנת 1972.
עלילה.
סטיוארט (ברונסון) הוא פושע אכזרי המשתף פעולה עם אגוש (דלון), מנהיג עם כנופיית שודדים. הכנופיה ביצעה שוד מוצלח ולהפתעתם גילו כי אחת מהמכוניות נושאת שגריר יפני, שברשותו חרב טקסית במתנה לנשיא יוליסס גרנט. אגוש לוקח את החרב והורג את אחד משני שומרי הסמוראי, בעוד שחברי הכנופיה שלו נאשמים בניסיון לרצח.