המהדורה ה-66 של האירוויזיון התקיימה בטורינו, איטליה והורכבה משני חצאי גמר ב-10 במאי וב-12 במאי 2022, ומגמר ב-14 במאי 2022. על פי כללי האירוויזיון, כל מדינה משתתפת, למעט המדינה המארחת וחמש המדינות הגדולות (גרמניה, צרפת, איטליה, ספרד והממלכה המאוחדת), נדרשת להיות אחת מעשר המדינות שיעפילו מאחד משני חצאי הגמר לגמר. ב-26 בינואר 2022 נקבע בהגרלת חצאי הגמר כי סרביה תופיע בחלק הראשון של חצי הגמר השני.
לאחר שפורסמו כל השירים המתחרים לתחרות של 2022, סדר השירים לחצי הגמר הוחלט על ידי מפיקי התוכניות ולא באמצעות הגרלה נוספת, כך ששירים דומים לא הוצבו זה ליד זה. סרביה הופיעה שלישית, לאחר ישראל ולפני אזרבייג'ן. ב-12 במאי 2022 ביצעה קונסטרקטה את "In corpore sano" על בימת חצי הגמר השני של אירוויזיון 2022. עם הקראת התוצאות של שלב זה היא נמנתה בין האמנים שהעפילו לגמר. הופעתה הייתה דומה מאוד להופעה בקדם הסרבי, אך הוקרנו במהלך השיר מספר כתוביות באנגלית שמתרגמות את מילות השיר. לאחר מכן הוכרזה קונסטרקטה כנציגה הראשונה שביצעה שיר שכלל מילים מהשפה הלטינית על בימת האירוויזיון. ב-13 במאי פורסם סדר ההופעות של הגמר, שנקבע פעם נוספת על ידי מפיקי התחרות. סרביה הופיעה כמדינה ה-24, לפני אסטוניה ואחרי פולין. ב-14 במאי, לאחר ספירת הקולות, הגיע השיר למקום החמישי עם 312 נקודות (87 מהשופטים ו-225 מהקהל). זהו מספר הנקודות הגבוה ביותר שנציג סרבי צבר במהלך התחרות מאז ניצחונה של מריה שריפוביץ' באירוויזיון 2007 עם 268 נקודות.
לאחר האירוויזיון.
יום לאחר הגמר שבה קונסטרקטה לבלגרד שבסרביה. את פניה קיבלו צוות התפעול של המטוס בה טסה חזרה למדינתה עם פרחים ועוגה, עליה הודפס דיוקן שלה מהופעתה באירוויזיון. היא נחתה בנמל התעופה בלגרד ניקולה טסלה ממילאנו בשעה 11:08 בצהריים. קונסטרקטה מיד החלה להתראיין לכלי התקשורת המקומיים, והצהירה כי היא לעולם לא תשכח את החוויה של ההשתתפות באירוויזיון ואת הזכייה שלה בפרס האמנותי של פרסי מרסל בזנסון. בנוסף אמרה כי בכוונתה לקחת הפסקה מהקריירה המוזיקלית שלה. לדבריה, במהלך החודשים שקדמו להופעתה באירוויזיון היא הרגישה לחץ עצום. היא הוסיפה ואמרה כי לאחר ההפסקה תצא לסיבוב הופעות עם להקת "Zemlja gruva".
ביקורות.
טנה שרצ'ביץ' מהפורטל הקרואטי "Glazba.hr" שיבח את מילות השיר, שלטענתו, זועקות מסר חברתי ופוליטי רב עוצמה באמצעות שימוש בעשרות סאטירות משעשעות. הוא הוסיף ותיאר אותו כ"יצירת מופת". חרבוייה חורבאט מ-"Večernji list" טען כי "In corpore sano" הוא שיר הומוריסטי וקאמפי, ואף הצהיר כי הוא אוהב אותו יותר מאשר את השיר הקרואטי לתחרות, "Guilty Pleasure" של מיה דימשיץ'. זוראן סטייצ'יץ' מעיתון "Ravno Do Dna" כתב ש-"In corpore sano" הוא דוגמה נפלאה ליצירת פופ אינטליגנטית ומקורית, ולא שיר שטחי וזול בהתאם לסטריאוטיפים על סוגת הפופ. אדו פלוביץ' מ-"Muzika.hr" ציין לטובה את המוטבים האתניים מהמוזיקה המסורתית של יוגוסלביה, וטען כי היא מתקשרת היטב לסיפור המפעלים ולעבודה הכפויה בה נשים נאלצו לעסוק. בשבועון החדשות האמריקאי "ניוזוויק" תיארו את "In corpore sano" כשיר פופ מוזר. ודרנה רודן שמפרסמת בלוג יומי על האירוויזיון כינתה את קונסטרקטה כאמנית "פנומנלית", שמאדירה את ערך האמנות בחברה. לעומת זאת, איבן טומשיץ' מ-"Index.hr" כינה את קונסטרקטה "צבועה" על כך שביקרה את מעמד הביניים בהתמקדותו באישים שמופיעים בכלי התקשורת. הוא טען שהופעתה לא הייתה זוכה לתשומת לב אילו היא הייתה נערכת במוזיאון לאמנות עכשווית בבלגרד, ולא ב-Pesma za Evroviziju '22.
"In corpore sano" זכה לשבחים מפיהם של מוזיקאים נוספים, דוגמת ביליה קרסטיץ', לנה קובאצ'ביץ', ילנה טומשביץ' ובורה דורדביץ'. "Ćorđević" השוו אותו ליצירותיו של רמבו אמדאוס, במיוחד לשירו לאירוויזיון 2012 "Euro Neuro". מריה שריפוביץ', זוכת אירוויזיון 2007, שיבחה את קונסטרקטה ואת שירה בציוץ שפרסמה בעמוד הטוויטר שלה. כשנשאלה על בחירתה של סרביה ב-"In corpore sano" לייצוג המדינה באירוויזיון טענה המוזיקאית הקרואטית אידה פרסטר כי מדובר בשיר ציני וגאוני. שרה ג'ו, שהגיעה למקום השני ב-Pesma za Evroviziju '22 עם השיר "Muškarčina", בירכה את קונסטרקטה על ניצחונה וכינתה אותה כ"מילה נרדפת לאותנטיות" וכ"השראה לדימוי יופי נכון".
הצלחה מסחרית.
יממה לאחר זכייתה ב-Pesma za Evroviziju '22 הגיע הסרטון של הופעתה של קונסטרקטה בקדם למקום הראשון בדירוגי הצפיות של יוטיוב במדינות יוגוסלביה לשעבר (קרואטיה, מונטנגרו, סרביה, מקדוניה הצפונית, בוסניה והרצגובינה וקוסובו), למעט סלובניה שם הגיע הסרטון למקום השלישי. במהלך היומיים הראשונים לפרסומו הוא צבר 3.5 מיליון צפיות בפלטפורמה, ולאחר כמה שבועות הגיע למקום הראשון בנתוני הצפיות בפלטפורמה גם בסלובניה, אוסטריה, שווייץ ומלטה. ביישומון הטיקטוק פרסמו מספר משתמשים סרטונים בהם הם מחקים את תנועות הידיים של קונסטרקטה תוך שימוש באודיו של השיר. ב-Genius הגיעו מילות השיר למקום השני במדד הפופולריות השבועי של האתר.
לאחר הופעתה של קונסטרקטה באירוויזיון נכנס "In corpore sano" לחמישים השירים הפופולריים ביותר בספוטיפיי במספר רב של מדינות אירופה: בפולין הוא כבש את המקום הראשון של המצעד באפליקציה, ואילו ביוון, איטליה, פינלנד, פורטוגל, שוודיה, רומניה, בלגיה, בולגריה, צרפת, לטביה, אוקראינה, ליטא, טורקיה, אסטוניה, דנמרק, נורווגיה והולנד נכנס "In corpore sano" לעשרת השירים הפופולריים ביותר באפליקציה. הוא גם הגיע למקום השביעי בדירוג של ספוטיפיי העולמי.
תמצית ווניל
פצצה מונחית
פצצה מונחית ( הידועה גם כפצצה חכמה) היא פצצה (בדרך כלל פצצת שימוש כללי) עליה מורכבת ערכת הנחיה הכוללת מחשב טיסה או חיבור למחשב המטיל וסנפירי זנב מתמרנים שבאמצעותם היא מתקנת את מסלולה וגולשת למטרה.
יצירת תחמושת מונחית מדויקת הביאה לשינוי רטרואקטיבי של שמות של פצצות ישנות יותר ל"פצצות מטומטמות".
תכולה.
פצצה מונחית מורכבת משני חלקים:
ראש ביות.
פצצות מונחות נושאות מערכת הנחיה שבדרך כלל נשלטת ממכשיר חיצוני.
הנחיה מרחוק.
הגרמנים היו הראשונים שהציגו תחמושת מדויקת (PGMs) בלחימה, תוך שימוש בפצצה מונחית פריץ X כדי לתקוף בהצלחה את ספינת הקרב האיטלקית "רומא" בספטמבר 1943. בשנות ה-60, "הפצצה האלקטרו-אופטית" הוצגה מחדש. הם היו מצוידים במצלמות טלוויזיה וסנפירים שבאמצעותם ינווט הפצצה עד שתתפצץ על המטרה. פצצות המצלמות שידרו "מבט עין של פצצה" של המטרה בחזרה למטוס שולט. לאחר מכן, מפעיל במטוס זה שידר אותות בקרה לסנפירים הניתנים לכיוון שהוצמדו לפצצה.
לייזר.
בשנת 1962, צבא ארצות הברית החל במחקר על מערכות הנחיית לייזר ועד 1967 חיל האוויר האמריקאי ערך הערכה תחרותית שהובילה לפיתוח מלא של הפצצה הראשונה בעולם מונחית לייזר. כל הפצצות הללו פועלות במידה רבה באותו אופן, תוך הסתמכות על כך שהמטרה תהיה מסומנת על ידי מסמן מטרות לייזר על הקרקע או על כלי טיס. יש להם את החיסרון המשמעותי שהם לא שמישים במזג אוויר גרוע שבו לא ניתן לראות את תאורת המטרה, או שבו לא ניתן להשיג מציין יעד ליד המטרה. מייצב הלייזר שולח את האלומה שלו בסדרה של פולסים מוצפנים כך שלא ניתן לבלבל את הפצצה בלייזר רגיל, וכך גם מספר כוננים יכולים לפעול בסמיכות סבירה.
הלקחים שנלמדו במהלך מלחמת המפרץ הראשונה הראו את הערך של תחמושת מדויקת, אך הם גם הדגישו את הקשיים בשימוש בהם - במיוחד כאשר הראות של הקרקע או המטרה מהאוויר נפגעה. בעיית הראות הלקויה אינה משפיעה על כלי נשק מונחי לוויין כגון JDAM העושים שימוש במערכת ה-GPS לצורך הנחיה. ניתן להשתמש בנשק זה בכל תנאי מזג האוויר, ללא כל צורך בתמיכה קרקעית. מכיוון שניתן לתפוס את ה- GPS, מערכת ההנחיה חוזרת לניווט אינרציאלי במקרה של אובדן אות GPS. ניווט אינרציאלי פחות מדויק באופן משמעותי.
מערכות הנחיה לווייניות צבאיות נוספות כוללות: GLONASS (רוסית), גלילאו אירופאי, BeiDou סינית, מערכת לווין ניווט אזורי (הודית), מערכת לוויין אזורית קוואזי-זניט יפנית.
חומר הנפץ.
פצצות חכמות מחולקות לשני סוגים סוג אחד הוא פצצה עם מערכת הנחיה מובנית והסוג השני הוא פצצה ועליה מרכיבים מערכת הנחיה כגון פצצות סימן 80 ומערכת ההנחיה ספייס.
היסטוריה.
מלחמת העולם השנייה.
במלחמת העולם השנייה, פריץ X שהוזכר לעיל שימש בלחימה על ידי גרמניה הנאצית נגד ספינות, כפי שחיל האוויר האמרקאי היה עושה עם ה-Azon בפגיעה בגשרים ובמטרות אחרות שקשה לפגוע בהן, הן במערב אירופה והן בורמה. מאוחר יותר, ועדת המחקר הלאומית להגנה של ארצות הברית פיתחה את ה- VB-6 Felix, שהשתמש באינפרא אדום כדי להתבית על ספינות. בזמן שהוא נכנס לייצור ב-1945, הוא מעולם לא היה מבצעי.
מלחמת וייטנאם.
השימוש המסיבי הראשון בפצצות חכמות היה בשנים האחרונות של מלחמת וייטנאם חיל האוויר האמרקאי השתמש בהן מכיוון שהעולם הפך לפחות סובלני לנפגעים אזרחיים, ומכיוון שניתן היה לפגוע במטרות קשות (כגון גשרים) ביעילות במשימה אחת; גשר Thanh Hoa ("הלסת של הדרקון") למשל הותקף שוב ושוב עם פצצות כבידה ללא תוצאות רק יעף הפצצה אחד עם פצצות מונחות הופל הגשר.
מלחמות המפרץ.
השימוש הראשון בקנה מידה גדול בנשק חכם הגיע ב-1991 במהלך מבצע סערת מדבר כאשר הם שימשו את כוחות הקואליציה נגד עיראק. למרות זאת, רוב התחמושת שהוטלה באוויר במלחמה ההיא הייתה "מטומטמת", אם כי האחוזים מוטים בגלל השימוש הרב בפצצות מצרר שונות (לא מונחות) .
אלכסיי קוזמיצ'ב
אלכסיי קורז'וקין