הקמת הקניון החלה בשנת 1994 על ידי חברת חברת "מקרקעי מרכז בע"מ", מיזם משותף של קבוצת "אפריקה ישראל להשקעות" חברת "שיכון ופיתוח" וחברת הביטוח "מגדל". תחילת הקמתו של הקניון התעכבה כשנה, לאחר שכ-30 מתושבי האזור עתרו לבג״ץ והוציאו צו נגד עיריית תל אביב, למניעת הוצאתו של היתר הבנייה לקניון. זאת בטענה שהקניון יפגע באופי השכונה, יגדיל את עומסי התחבורה ואת מצוקת החנייה באזור. במאי 1993 החליט בג״ץ להסיר את צו המניעה, לאחר שמצא את תביעות התושבים בלתי מוצדקות. בעקבות זאת, פנתה חברת "אפריקה ישראל" לעיריית תל אביב בבקשה להיתר בנייה. אך ראש עיריית תל אביב שלמה להט החליט על הקמת ועדה, שתבדוק את תלונות התושבים ותגיש המלצות. חברת "אפריקה ישראל" הודיעה שתתבעה את עיריית תל אביב לפיצוי על הנזקים שנגרמו לחברה בשל העיכוב בבניית הקניון, אך לבסוף הושגה פשרה.
בינואר 1997, זמן קצר לפני סיום בניית הקניון, רכש איש העסקים לב לבייב מבנק לאומי את השליטה בחברת "אפריקה ישראל". מיד אחר כך לביב הכריז, שבניגוד לתוכנית העסקית המקורית של הקניון, המסעדות ובתי הקולנוע שבו לא יהיו פתוחים בשבת, מפני שהוא שומר מצוות. החברות השותפות לפרויקט "מגדל" ו"שיכון ופיתוח" התנגדו, וגם שוכרים שכבר חתמו על חוזים. ההחלטה עוררה חששות מפני פגיעה אפשרית בהכנסות הקניון, והעלתה את השאלה של חובת הנאמנות של מנהלי חברת "אפריקה ישראל" כלפי החברה וכלפי בעלי מניותיה, מאחר שמחיר המניה שלה בבורסה צנח. המנכ"ל החדש שמינה לביב אביגדור קפלן טען שהגידול בביקושים בימים א'-ה' יכסה על אובדן ההכנסות בסוף השבוע. מנכ"ל "שיכון ופיתוח" הכריז שההחלטה אינה תקפה מאחר שהתקבלה על ידי דירקטוריון "אפריקה ישראל" ולא על ידי הדירקטוריון ובעלי המניות של חברת "מקרקעי מרכז בע"מ" המחזיקה בפרויקט. בנוסף התלוננו השותפים על התנהגותו של לבייב בפרשה, מאחר שהיה ידוע לו מראש (לפני רכישת "אפריקה ישראל") שהקניון מתוכנן לפעול בשבת, וכי סגירתו תפגע ברווחיות ובהכנסות. בשלב זה הוצע שלבייב ימכור את חלקו בקניון, אך הוא סירב.
בנוסף ביקש לבייב כי כל המסעדות בקניון יהיו כשרות, זכיין רשת מקדונלד'ס בישראל עמרי פדן סירב לבקשה ואמר: .
ב-5 בספטמבר 1997, נפתח הקניון לתקופת הרצה, שבמקביל החל תהליך בוררות עם חברת תיאטראות ישראל, מפעילת בתי הקולנוע, על הפרת חוזה, מאחר שהם היו אומרים להיות פתוחים בשבת. חודש אחר כך פסק הבורר, שופט בית המשפט העליון בדימוס דב לוין, כי בתי הקולנוע בקניון לא יפעלו בשבתות. לוין קיבל את עמדת אפריקה-ישראל, לפיה לא ניתן להפעיל את בתי הקולנע בקניון על פי דין, הסיבה לפי חוק העזר העירוני של תל אביב, מנועות חברות, המפעילות בתי קולנוע ותיאטראות, לפעול בימי מנוחה. במקרה של קניון רמת אביב, מנועה תיאטראות ישראל לפתוח את בתי הקולנוע, "אף על פי שזו זכותם לפי החוזה. עוד טען הבורר, שאם ישנה אי סבירות במצב, היא נמצאת לפיתחה של עיריית תל אביב, שצריכה להתאים את החוק לאופי החיים בעיר ולאופי התושבים. חוק העזר העירוני של תל אביב בנושא לא נאכף על ידי העירייה עשרות שנים, ובתי קולנוע ותיאטראות אכן פועלים בעיר בשבת. ראש העירייה רוני מילוא הודיע אחר כך שיפעל לשינוי חוק עזר זה. במקביל פנתה חברת "מקרקעי מרכז" לבית המשפט המחוזי בדרישה להורות לעיריית תל אביב לאפשר לחנויות ובתי העסק בקניון לפעול עד השעה 10 בלילה, ולבתי הקולנוע והמסעדות לפעול עד חצות. עיריית תל אביב סרבה מאחר שהקניון נמצא באזור מגורים וכך הוסכם עם התושבים בעת רישוי הקניון.
בתחילת 2005 מינה לבייב את בתו רותי לבייב-יליזרוב, בגיל 24, למנכ"ל הקניון, תפקיד אותו מילאה במשך שנתיים עד שמונתה למנהלת חטיבת הקניונים של קבוצת "אפריקה ישראל".
במאי 2008 רכשה חברת "אפריקה ישראל" באמצעות חברת הבת "אפריקה ישראל נכסים" שהחזיקה בקניון, את חלקה של חברת "אזורים" (החלק שהוחזק במקור על ידי חברת הבת "שיכון ופיתוח") 11.6% בתמורה ל-85 מיליון שקל, מה ששיקף לקניון אז שווי של 733 מיליון שקל. אולם באפריל 2009 מכרה "אפריקה ישראל", לאחר שנקלע לקשיים כספיים, 73.4% מהקניון לחברת "מליסרון", לפי שווי כולל של כ-1.5 מיליארד שקלים. תחת הבעלות "מליסרון" הוא מותג מחדש כקניון יוקרה; השוכרים ביצעו שיפוצים ושדרוגים; ונכנסו רשתות יוקרה בינלאומיות דוגמת "לואי ויטון" ו"קרולינה הררה"; הקניון שמר על תפוסה של 100% והוא הוערך על ידי שמאים נכון לסוף 2013 בשויי של 2.02 מיליארד שקל.
בדצמבר 2019, רכשה "מליסרון" את גם את חלקה של חברת הביטוח "מגדל" בקניון ( 26.6%) תמורת 425 מיליון שקל.בדצמבר 2020, הציגה "מליסרון" תוכנית להקמת קומה שלישית לקניון וארבעה מגדלים. מגדל מגורים של 15 קומות הפונה לכיוון רחוב ברזיל, במקום מבנה השופרסל הקיים. מגדל שני שישמש כמלון, בגובה 15 קומות בחזית רחוב איינשטיין שיפנה לצומת הטאגור. שני המגדלים האחרים יהיו מגדלי משרדים של 32 קומות, הפונים לרחוב ברודצקי ויוקמו על בניין החניון הקיים.
מבנה.
בקניון כ-20 אלף מטר רבוע שטחים מסחריים, וכ-120 חנויות בשתי קומות מסחר. מעליו הוקם בשנת 2000 מגדל משרדים המתנשא לגובה של 58 מטר ובו 15 קומות בשטח 9,600 מ"ר. במגדל שוכנות, בין היתר, שגרירויות נורווגיה, פינלנד וקרואטיה בישראל, ומרפאות מומחים רבות. סך השטח הבנוי של המגדל והקניון הוא כ-27,500 מ"ר. בקניון פועלות בעיקר חנויות אופנה רבות של מותגים ובתי אופנה בינלאומיים וישראליים. לקניון קומת חניה תת-קרקעית בודדת וגג המבנה משמש גם הוא כמגרש חניה הנגיש באמצעות רמפה בצידו המערבי של הבניין.
בינואר 2006, נפתח אגף חדש בקניון, בהשקעה של 6 מיליון שקל.
בסוף 2007 סגרה הנהלת הקניון את מתחם קולנוע לב, ובמקומו פתחה חנות של רשת "זארה" שבעלת הקניון "אפריקה ישראל" הייתה זכיינית שלה. לצרוך פינוי בתי הקולנוע העלה הקניון את דמי השכירות שלהם פי 5, ולאחר שלא הסכמו לתנאים החדשים פינה אותם.
בספטמבר 2017 נפתח מתחם החנייה החדש בחלקו המזרחי של הקניון הכולל כ-300 מקומות חנייה נוספים.
במהלך 2021 פעלה בקניון חנות פופ-אפ של חברת הרכב "טסלה".
הבית ברחוב פין
השערת ביל
השערת ביל היא בעיה פתוחה בתורת המספרים, המכלילה את המשפט האחרון של פרמה.
ההשערה קובעת כי במידה ומתקיים השוויון formula_1, כאשר formula_2 מספרים שלמים ו- formula_3, אזי למספרים formula_4 יש מחלק משותף מקסימלי גדול מ-1. משפט פרמה הוא מקרה פרטי של השערה זו, בה formula_5.
את ההשערה ניסח ב-1993 הבנקאי ואיש העסקים אנדרו ביל (Andrew Beal). ב-1997 הקצה ביל פרס בסך $5,000, למי שיוכיח או יפריך את ההשערה. מאז העלה את סכום הפרס כמה פעמים, עד לסכום של מיליון דולרים. סמוך לזמן בו ניסח ביל את ההשערה, היא הוצעה באופן בלתי תלוי על ידי המתמטיקאי אנדרו גרנוויל (Andrew Granville).
טקלה מקאן
מדבר טקלה מקאן (באויגורית: تەكلىماكان قۇملۇقى), הידוע גם בשם טקלימאקן, הוא מדבר באזור מרכז אסיה, במחוז שינג'יאנג, המחוז האוטונומי של האויגורים ברפובליקה העממית של סין. המדבר הוא חלק מאגן טארים וגובל בדרום עם הרי קונלון, ובצפון ובמערב עם הרי פמיר והרי טיין שאן.
משמעות שמו של המדבר לא ידועה, אך אם מקורו בערבית, הרי שייתכן כי משמעות השם היא "מקום נטוש". אם המקור הוא טורקי, הרי שמשמעות היא "מקום ההריסות". סברה נוספת היא: "זה שנכנס, לעולם לא יצא".
טקלה מקאן הוא אחד ממדבריות החול הגדולים בעולם, והוא מדורג במקום ה-15 בדירוג המדבריות הלא ארקטים. שטחו הכולל של המדבר הוא 270,000 קמ"ר. ייחודו של טקלה מקאן הוא בהיותו מדבר חולי בעל מזג אוויר קריר. בימי החורף יכולה הטמפרטורה בו לצנוח אף לכ-20 מעלות צלזיוס מתחת לאפס.
בטקלה מקאן אין מקורות מים כלל ולכן מסוכן לחצות אותו מבלי להצטייד בכמות מים מספקת למסע כולו. מקורות המים הקרובים ביותר מצויים ב"ערי נווה מדבר" סמוכות.
קני ג'י
קנת' ברוס גורליק (באנגלית: Kenneth Bruce Gorelick; נולד ב-5 ביוני 1956), הידוע בשם הבמה קני ג'י, הוא סקסופוניסט יהודי-אמריקאי שזכה בפרס גראמי. פרסומו העיקרי התרחש ב-1986 לאחר צאת אלבומו הרביעי, Duotones. הכלי העיקרי שבו הוא מנגן הוא סקסופון סופרן, אך הוא מנגן גם על סקסופון אלט וטנור כמו גם על חליל צד. הוא האמן האינסטרומנטלי המודרני עם מספר התקליטים הנמכר ביותר בהיסטוריה.
עשו לו דמות בסדרה בובספוג בעלת אותה שם שמנגן קלרינט
נעוריו ותחילת דרכו.
קני נולד בסיאטל שבמדינת וושינגטון לזוג הורים ממוצא יהודי. הפעם הראשונה שבה היה לו מגע עם סקסופון הייתה כאשר האזין לנגן בתוכנית של אד סאליבן. הוא למד נגינה בהדרכתו של החצוצרן ג'רלד פפיסטר, התאמן בנגינה בעיקר בעזרת תקליטים (כגון אלו של גרובר וושינגטון הבן), וניסה לחקות את הקולות ששמע. בבית הספר התיכון פרנקלין הוא נכשל בניסיונו להתקבל ללהקת הג'אז בפעם הראשונה, אך בשנה שלאחר מכן הצליח בכך. הוא ניגן גם עבור נבחרת הגולף של בית ספרו. קני היה חובב גולף מאז שאחיו הגדול בריאן לימד אותו כיצד לשחק כשהיה בגיל 10. לאורך חייו השתתף בטורנירי גולף אחדים.
קריירה.
הקריירה שלו כמוזיקאי החלה כאשר קיבל עבודה כסקסופוניסט סולו ב-Barry White's Love Unlimited Orchestra ב-1973, לאחר שבארי וייט התרשם מכישרונו. באותה תקופה הוא למד לקראת קבלת תואר בחשבונאות. לאחר שלא התקבל ללימודי מוזיקה באוניברסיטת סנטרל וושינגטון, הוא החל ללמוד לקראת קבלת תואר באוניברסיטת וושינגטון וניגן בלהקת הפאנק Cold, Bold &amp; Together לפני שהצטרף לג'ף לורבר פיוז'ן. הוא החל את קריירת הסולו שלו לאחר התקופה שבה עבר עם לורבר.