גלובל רקורדס (באנגלית: Global Records) היא חברת תקליטים עצמאית רומנייה שנוסדה בשנת 2008 על ידי לוצ'יאן שטפן. החברה החלה לפעול כחברת ניהול, והאמנית הראשונה שהוחתמה בה הייתה הזמרת-יוצרת הרומנייה אינה, שהוציאה את הלהיטים הבינלאומיים "Hot", "Love", "Déjà Vu", "Amazing" ו-"Sun Is Up". השירים דורגו בעשירייה הפותחת במצעד האלבומים הבריטי ובמצעד הדאנס/מיקס שואו איירפליי של בילבורד, והפכו אותה לאמנית המצליחה ביותר במרכז ומזרח אירופה, המזרח התיכון ואפריקה בין 2008–2018.
בשנת 2015, הפכה גלובל רקורדס לחברת תקליטים עצמאית שמטרתה למצוא, לפתח ולהשיק אמנים חדשים בשוק הרומני והבינלאומי. מאז, היא חברת התקליטים העצמאית הגדולה ביותר במזרח אירופה, עם עשרות להיטים שהגיעו ל-20 מצעדי שזאם בעולם ולמעלה מ-2 מיליארד השמעות בשנה אחת בפלטפורמות דיגיטליות.
הפורטפוליו שלה מורכב מיותר מ-30 אמנים ו-45 מלחינים ומפיקים ובבעלותה 13 אולפני הקלטות מאובזרים. חברת האם שלה, גלובל גרופ, כוללת גם חברת הפקת וידאו, סוכנות אירועים וגלובל טאלנט יונייטד; סוכנות השיווק המקוונת הגדולה ביותר במרכז ומזרח אירופה, עם פורטפוליו של למעלה מ-150 בעלי מקצוע.
בנוסף לרשימת האמנים החתומים בה, גלובל רקורדס כוללת מפיקים וכותבי שירים שעבדו על שירים עם אמנים בינלאומיים כדוגמת סלינה גומז, אלישה קיז, ניקי מינאז', ניק ג'ונאס ואייקון.
היסטוריה.
2008–2019.
הזמרת-יוצרת הרומנייה, אינה, זכתה לפופולריות רבה ברחבי העולם, כאשר הוציאה שלל להיטים ואלבומים מצליחים במהלך הקריירה שלה. היא הוציאה סדרה של להיטים בינלאומיים כמו "Hot", "Sun Is Up" ו-"More than Friends" והקליטה שיתופי פעולה עם מוזיקאים כדוגמת דדי יאנקי וג'יי באלווין.
2020–הווה.
בינואר 2020 הודיעה הטלוויזיה הרומנית (TVR) על שיתוף הפעולה עם חברת התקליטים, תוך שרוקסן נבחרה לייצג את רומניה בתחרות הזמר של האירוויזיון שאירעה בשנת 2020 עם שירה "Alcohol You". התחרות בוטלה ב-18 במרץ 2020 בעקבות מגפת הקורונה ועל כן, נאלצה רוקסן להקליט שיר חדש לתחרות שתוכננה להיערך בשנה שלאחר מכן. לבסוף, באירוויזיון 2021 ייצגה את רומניה עם השיר "Amnesia".
מאוגוסט 2020, גלובל רקורדס משתפת פעולה עם וורנר מיוזיק גרופ כדי לקדם את האמנים החתומים בה ברחבי בעולם. כמו כן, חברת התקליטים הנפיקה רישיון להשתמש בשם של וורנר מיוזיק ברומניה. הקמפיין המשותף הראשון היה עבור רוקסן והסינגל האחרון שלה, "How to Break a Heart". גלובל רקורדס פתחה חברות תקליטים בכמה מדינות שונות: פולין (גלובל רקורדס פולין), רוסיה (גלובל רקורדס רוסיה) וטורקיה (גלובל רקורדס טורקיה).
מאז תחילת שנות ה-20 של המאה ה-21, הופצו במסגרת חברת התקליטים להיטים נוספים כדוגמת "Flashbacks", "Papa" ו-"Up".
זורה סמברובה
זורה סמברובה (בצ'כית: Zora Šemberová 13 במרץ 1913 - 9 באוקטובר 2012) הייתה רקדנית מורה וכוריאוגרפית צ'כית. היא הייתה הראשונה שרקדה את תפקיד יוליה ברומיאו ויוליה של סרגיי פרוקופייב. היא נחשבת לאחת הפרשניות החשובות ביותר בבלט הצ'כי.
ביוגרפיה.
סמברובה נולדה בווישקוב, גדלה בברנו והחלה את לימודי המחול בגיל תשע אצל מאדאם גוגנמוז ואחר אצל יארוסלב הלדיק. משם המשיכה סמברובה ללימודים בבתי הספר של אולגה פראוברז'נסקה בפריז, טטיאנה גזובסקה בברלין רוזליה כלאדק באוסטריה. היא למדה פנטומימה בפריז אצל מרסל מרסו וא. יארוז'ביץ'. היא הושפעה גם בן הרקדנית המודרנית יארמילה קרשלובה. סמברובה רקדהעם להקת הבלט של התיאטרון הלאומי בפראג מ-1928 עד 1930 ומ-1943 עד 1959. היא הופיעה בגאמון-פאלאס בפריז והייתה סולנית בברנו מ-1932 עד 1941 ובתיאטרון הגרמני החדש בפראג בעונת 1943-1942.\
סמברובה לימדה בקונסרבטוריון של פראג ובאקדמיה חאמנויות הבמה בפראג. ב-1968 עברה לאוסטרליה ללמד באוניברסיטת פלינדרס. אחרי הפלישה לצ'כוסלובקיה של ברית ורשה, החליטה להישאר באוסטרליה. היא לימדה באוניברסיטת אדלייד וייסדה להכקת פנטומימה, "תיאטרון הפנטומימה האוסטרלי". היא חזרה פעמים אחדות לרפובליקה הצ'כית
אחרי 1989. סמברובה קיבלה את פרס תאליה ב-1999 ופרס "גרטיאס אגיט" ב-2005.
היא נישאה לד"ר וצלב הולוב, רופא מנתח; הנישואים הסתיימו בגירושין.
כמורה פיתחה סמברובה ונתנה השראה לרקדנים צ'כים, בהם יז'י קיליאן. היא לימדה גם בדרנים אוסטרלים כגון סקוט היקס ואשתו קרי הייסן ועוד.
זורה סמברובה מתה באדלייד בגיל 99.
אם (שיר)
"אִם–" (באנגלית: ) הוא שיר מאת הסופר הבריטי חתן פרס נובל רודיארד קיפלינג. הוא נכתב בערך בשנת 1895 וראה אור לראשונה בשנת 1910 בספר "פרסים ופיות". השיר כתוב בצורה של עצה מאב לבנו הצעיר. סגנונו הלירי מאפיין את האסכולה הסטואית ואת התקופה הוויקטוריאנית.
רקע השיר.
בספר פרסים ופיות מופיע אוסף של שירים וסיפורים קצרים שכתב קיפלינג ואשר פורסמו ב-1910, ביניהם השיר "אם—" המופיע בעקבות הסיפור "אח רבוע-בהונות". השיר נכתב כמחווה לקולוניאליסט הסקוטי ליאנדר סטאר ג'יימסון . קיפלינג, אשר נודע בתמיכתו בשלטון קולוניאליסטי והרבה לפאר את גדולת האימפריה הבריטית (כמו גם בשיר "הדרך למנדליי"), סיפר באוטוביוגרפיה שפורסמה לאחר מותו "Something of Myself" (פורסמה ב-1937) כי בכתיבת השיר קיבל השראה מדמותו של ליאנדר סטאר ג'יימסון, מנהיג הפשיטה הכושלת נגד הרפובליקה הטרנסוואלית ואשר מטרתה הייתה להפיל את הבורים ואת ממשלו של פול קרוגר. הכישלון של אותה הפיכה החמיר את המתיחות הפוליטית בין בריטניה הגדולה לבין הבורים, ומתיחות זו היא שהובילה למלחמת הבורים השנייה (1899–1902).
תוכן השיר.
בשיר "אִם—" מעביר אב לבנו מסר לגבי מודל האדם האידיאלי בעיניו, ומעניק לו שיעור כיצד עליו להתנהג. המודל שמשרטט האב מהווה דוגמה ספרותית לסטואיות מהתקופה הוויקטוריאנית. על פי תאוריה זו, האדם האידיאלי אינו נוטה לקיצוניות, אלא הוא מיושב בדעתו ומאוזן. התכונה העליונה שלו היא התבונה, שהיא בהכרח מוסרית (אמירה ברוח סוקרטס), היא השולטת על תשוקות ודחפים, והיא המכתיבה את התנהגות האדם. כל אלה יוצרים את ה"אטרכסיה" ("היעדר הזעזוע"), שהייתה לתכונתם הנודעת ביותר של הסטואיקנים.
בדבריו של קיפלינג המבוגר אל בנו הצעיר, הוא מצביע על תכונות שאם הבן יסגל לעצמו, הרי שהוא יצליח "לרשת את הארץ ואת כל העולם, ועוד יותר מזה, ילדי - תהיה אדם". הציטטות לקוחות מתוך תרגום השיר שנעשה על ידי יאיר לפיד.
בין תכונות אלה ניתן למנות:
בסיום השיר "אם—" נאמרות המילים "!you'll be a man, my son" בהן קיימת פנייה אל בן זכר. עם זאת, התרגום לעברית "ילדי - תהיה אדם" מאפשר לחתור כנגד נימה זו, ולעשות את הדמות שמתווה השיר לאידיאל כלל-אנושי.
השפעות השיר.
לדמות המופת ששורטטה בשיר "אם—" מאת קיפלינג הייתה השפעה חינוכית עצומה בבריטניה האימפריאלית ומחוצה לה. היא זכתה לפופולריות רבה ברחבי העולם, וידועה היטב גם כיום. בסקר הארצי של ה-BBC משנת 1996, נבחר "אם—" לשיר האהוב ביותר בבריטניה.
רוברט באדן פאוול, מייסד תנועת הצופים, היה ממעריציו של קיפלינג וחיזק את השפעת הדמות המשורטטת בשיר על חברי תנועת הצופים לדורותיהם בעולם ובכלל זה גם בישראל. בישראל היה השיר נפוץ גם בקרב מחזורים רבים של מתבגרים ושל צוערי בית הספר לקצינים של צה"ל, והיה להם למוטו.
טי אס אליוט כלל את השיר באוסף שלו משנת 1941, "A Choice of Kipling's Verse".
בהודו, עותק ממוסגר של השיר הודבק על הקיר לפני שולחן העבודה בבקתות הצוערים של הקצינים באקדמיה להגנה הלאומית בפונה ובאקדמיה הימית ההודית באז'ימאלה. בבריטניה, השורות "אם אתה יכול לפגוש בניצחון או באסון ומול שני המתחזים האלו לנהוג בהיגיון" כתובות על הקיר של כניסת השחקנים למגרש המרכזי באצטדיוני הטניס בווימבלדון, שם נערכת אליפות וימבלדון. אותן שורות מופיעות גם במועדון הטניס ווסט סייד בפורסט הילס, ניו יורק, שם מתקיימת אליפות ארצות הברית הפתוחה.
הסופר ההודי חושוונט סינג ראה בשיר "מהות המסר של הגיטא באנגלית".
צ'ארלס מקגראת', סגן עורך הניו יורקר לשעבר ועורך ה-New York Times Book Review, כתב שכאשר היה תלמיד בבית הספר, "הם היו צריכים לדקלם את 'אם—' של קיפלינג בכל יום, מיד לאחר שבועת האמונים האמריקאית: "אם תוכל למלא כל דקה במדויק, בשישים שניות שלמות של ריצה אל המרחק, תוכל לרשת את הארץ ואת כל העולם ועוד יותר מזה, ילדי - תהיה אדם".
המשורר הצ'יליאני וחתן פרס נובל פבלו נרודה, מצא עותק מקושט וממוסגר של השיר ליד מיטתו של הדוכס מאלבה בארמון דה ליריה. עם זאת, נרודה לא העריך במיוחד את השיר והתייחס אליו כאל "השירה הולכת-הרגל והקדושה הזו, הגרסה הקדומה ל-Reader's Digest, שרמתה האינטלקטואלית נראית לי לא גבוהה מזו של מגפיו של הדוכס מאלבה".
תרגומים לעברית.
השיר זכה במשך השנים לתרגומים רבים לעברית, בין היתר מידיהם של זאב ז'בוטינסקי, יאיר לפיד וחנניה רייכמן (בספרו "משירת העולם" שיצא ב-1942). קריאה השוואתית בהם מאלפת מבחינות רבות, הן מצד גלגוליה של העברית והן מצד השתקפותן בתרגומים של התמורות באידיאל האדם בישראל. תרגומים נוספים נעשו על ידי משה הנעמי, צור ארליך וראובן וימר.
גזה ברנאואר
גזה ברנאואר בשמו העברי "צדוק" (בהונגרית: Bernauer Géza; בודפשט, 13 בספטמבר 1874 – בודפשט, 15 בינואר 1945) היה מהנדס מכונות, מהנדס חשמל, יהוד-הונגרי, מנהל מפעל. מנהל העסקים של חברת אריקסון בהונגריה.
ביוגרפיה.