בליל ל' באדר א' ה'תשס"ח (6 במרץ 2008) רצח מחבל שמונה מתלמידי ישיבת מרכז הרב וישיבת ירושלים לצעירים בשכונת קריית משה בירושלים - יונדב חיים הירשפלד, רועי אהרון רוט ויונתן יצחק אלדר בפנימיית הישיבה, ושגב פניאל אביחיל, נריה כהן, יוחאי ליפשיץ, דורון מהרטה ואברהם דוד מוזס - בספריית הישיבה (שלושה מתלמידי הישיבה הגבוהה מרכז הרב וחמישה מתלמידי ישיבת ירושלים לצעירים). תשעה תלמידים נוספים נפצעו. פיגוע הירי נפסק כאשר אברך בישיבה וקצין צה"ל שלמד בישיבה ירו במחבל וחיסלוהו.
בעקבות הפיגוע ביקשו חברי הנרצחים להנציח את חבריהם על ידי המשכת לימוד התורה והעצמתו, ולשם כך הקימו קבוצת תלמידים בישיבה את מיזם בשביל הנשמה.
העמותה ומטרתה.
העמותה מדפיסה חוברות לימוד יומי שמופצות באלפי עותקים, בנוסף לתפוצת מייל רחבה. החוברות בנויות בצורה של "לימוד יומי", כשהתוכן מחולק לקטעים קצרים המסודרים לפי תאריכים, כך שבתקופה של לימוד קבוע יקיפו הלומדים נושא מסוים. הרעיון הגיע מתוך דברי הראי"ה קוק שהרבה להדגיש את החשיבות שבלימוד מקיף ומעמיק בענייני האמונה, ובעקבות כך מבקשים יוצרי הפרויקט "לעודד ולהרבות לימוד אמונה בכל שדרות הציבור, והנגשת העומק האמוני של בית המדרש".
הפרויקט הוקם בראשית שנת ה'תשס"ט ובשנת ה'תשע"ב הפך לעמותה מוכרת.
את הפרויקט מלווים הרבנים אלישע אבינר, יצחק שילת ואברהם ישראל סילבצקי.
לפרויקט שתי שלוחות עיקריות: "הלימוד היומי לצעירים", ו"הלימוד היומי באמונה". על פי רישום העמותה, נכון לשנת ה'תשפ"א הופצו במסגרת הפרויקט מאות אלפי חוברות.
חוברות 'בשביל הנשמה' - לימוד יומי לנוער.
תחילתה של העמותה הייתה בפרויקט זה – במסגרתו הודפסו חוברות העוסקות בנושאי הליבה של נוער דתי ו"עבודת השם" שלו, ביניהם: תפילה, צניעות, אמונה, תורה, גאולה ועוד. חוברות אלו נכתבות בסגנון אטרקטיבי ומעוצבות באופן קליל, בצורה המותאמת לבני נוער, ונוגעות בשאלות יסוד בחייהם האמוניים לאור משנתו של הרב קוק. החוברת חולקה ללימוד יומי. בכל פרק יומי ישנם כמה מדורים – קטע הלכתי סביב הנושא, ביאור של פסקה הגותית בנושא מאת אחד מגדולי הדורות, מאמר קצר של התבוננות בנושא, סיפור, שאלות ותשובות, ועוד. החוברות מחולקות לחודש לימוד אחד או חודשיים, באופן שלאחר תקופה של לימוד מתמיד יקיפו הלומדים נושא מסוים משלל זוויותיו. בשנתיים הראשונות המיזם הופעל באופן בלעדי על ידי תלמידי הישיבה שהפיצו בעצמם את החוברות בקרב הנוער, אך לאחריהן, בעקבות הפופולריות שצבר המיזם, מינהל החינוך הדתי במשרד החינוך לקח חלק בפרויקט והחל להפיץ את החוברות לכלל תלמידי החמ"ד מדי שנה לקראת החופש הגדול, בחלוקת לימוד מיוחדת לפי ימי החופשה.
לימוד יומי באמונה.
לאחר מספר שנים התווסף לפרויקט מערך נוסף – לימוד יומי באמונה, שנועד להקיף את כתבי וספרי היסוד בענייני אמונה של הוגי היהדות מקרב הראשונים והאחרונים, כגון רס"ג, הרמב"ם, ריה"ל, המהר"ל ועוד. על ידי הדפסתן במהדורות נוחות המחולקות אף הן ללימוד יומי כשאליהן מצורפים ביאור קצר ובהיר. מערך זה נועד לגילאים המתקדמים יותר, וגם הוא מכוון באופן כזה שלאחר לימוד מתמיד במשך תקופה – יקיפו הלומדים את הספר הנבחר בשלמותו.
בעקבות שיתוף פעולה עם אתר ישיבה ניתן למצוא את חוברות הלימוד באתר ואף להירשם ללימוד ולקבלו באימייל.
מיזמים נוספים.
לימוד אמונה בוואטסאפ.
בשנת ה'תשע"ח פתחה העמותה עשרות קבוצות וואטסאפ לבני נוער ולמבוגרים. הקבוצות מהוות בית מדרש וירטואלי, שבו אפשר לשאול שאלות, להשתתף בדיונים ולקבל תשובות לשאלות באמונה ממתנדבים בעמותה. כמו כן מדי יום נשלחים בקבוצות הלימוד קטעי לימוד לנוער וקטעי לימוד מתוך 'לימוד יומי באמונה'. חלק מהקבוצות הן ייעודיות לנושאים ספציפיים, כגון: חיזוק יומי לתקופת הקורונה, מבט אמוני על הדף היומי בגמרא, לימוד על ארץ ישראל ועוד.
מדרשה וירטואלית.
בקיץ תשפ"א פתחה העמותה את המדרשה הווירטואלית לבנות 'שלהבת הנשמה'. המדרשה משלבת לימודי אמונה, חסידות ועוד, בשיעורים המועברים בפלטפורמת זום. במדרשה מסלול לבנות נוער (14–18) ומסלול לבוגרות (18 ומעלה). בין פעילויות המדרשה מתקיימים ימי עיון לקראת החגים, וכן דיונים בין התלמידות ותוכנית שאלות ותשובות עם רבני המדרשה.
מורשתו של הרב וישליצקי.
הרב אלישע וישליצקי היה רבם הרוחני ומורה דרכם של כותבי התוכן בעמותה. לאחר פטירתו בכ"ה טבת ה'תשע"ט ביקשו חברי העמותה להמשיך את מורשתו של הרב. לשם כך החלו בהפצת תורתו ובהפקת דפי מקורות בסוגיות מרכזיות במשנתו של הרב.
העמותה הוציאה לזכרו את חוברת 'אמת בלבבו' לנוער, ואת הספר 'בגבורתו'.
מדי שבוע מפיצה העמותה הודעה שבועית עם פנינים מתורתו, סיפורים עליו ועוד, בקבוצות וואטסאפ ייעודיות.
בעיית חופש הרצון
בעיית הדטרמיניזם-רצון חופשי
המלחמות הפרתיות
המלחמות הפרתיות הן מסעות מלחמה שערך הקיסר טראיאנוס כנגד האימפריה הפרתית בין השנים 114–117. במהלך המלחמות כבש טראיאנוס את בירת האימפריה הפרתית, קטסיפון. הוא נאלץ להפסיק את המלחמה כתוצאה מפריצת מרד התפוצות ברחבי הפרובינקיות החדשות שהוקמו, וכן במצרים, לוב ויהודה.
בשנת 114 יצא טראיאנוס למסע המלחמה האחרון שלו, המלחמות הפרתיות. על פי הסכמים קודמים, היה על האימפריה הפרתית להתייעץ עם רומא בטרם ימונה מלך ארמניה. הפרתים הפרו הסכם זה ומינו מלך שלא היה מקובל על הרומאים. בשנת 114 כבש טראיאנוס את ארמניה והדיח את מלכה. משם המשיך דרומה אל האימפריה הפרתית עצמה, וכבש את צפון מסופוטמיה, חדייב ודרום מסופוטמיה בשנת 115, ולבסוף את הבירה קטסיפון בשנת 116. הוא המשיך דרומה אל המפרץ הפרסי, והכריז על מסופוטמיה כפרובינקיה חדשה באימפריה. בשנת 116 חצה את הגבול לתוך פרס וכבש את העיר סוסה, הדיח את מלך הפרתים אוסורס הראשון והציב במקומו שליט בשם פרתמספטס . היה זה ההישג הגדול ביותר שהשיגו הרומאים בהתקדמותם במזרח, הישג שאף שליט רומי מאוחר יותר לא הגיע אליו.
מרד התפוצות.
באותה העת החלו היהודים במרד המכונה "מרד התפוצות", שכלל התקוממות כנגד התושבים היוונים וכנגד הרומאים בערים רבות במסופוטמיה, לוב, אלכסנדריה וקפריסין. טראיאנוס נאלץ להקצות רבים מכוחותיו לדיכוי המרד. המרד פרץ, כפי הנראה, בקירנאיקה, היא לוב של ימינו. חבל ארץ זה הוחזק על ידי חיילים רומים מעטים, שכן הלגיונות ששהו בו דרך קבע נשלחו למלחמה במזרח. המורדים המשיכו מלוב מזרחה, והגיעו לאלכסנדריה. במקביל התקוממו יהודי קפריסין. כן התקוממו יהודי מסופוטמיה, אשר נכבשה זמן לא רב לפני המרד על ידי צבאות טראיאנוס.
לדיכוי המרד במצרים נשלח קווינטוס מרקיוס טורבו, שהצליח בעזרת כוח רב לחסל את המרד. הקהילה העשירה והמשגשגת ביותר בתפוצות, קהילת אלכסנדריה, חרבה, ובית הכנסת המפואר שהיה בה הושמד. רבים מאוד נהרגו, והקהילה לא שבה לעולם למצבה הקודם. גם קהילת קפריסין חרבה, וכן חרבו קהילות נוספות, מארם נהריים ועד לוב. מדכא המרידה הפרתית במסופוטמיה היה לוסיוס קווייטוס. קווייטוס ויחידתו לקחו חלק בפלישה של טראיאנוס לאימפריה הפרתית בשנת 115, הוא הצליח ללכוד את העיר סינגרה ללא קרב והוביל את דיכוי המרד של האוכלוסייה בארם נהריים (שסופחה לא מכבר כפרובינקיה "מסופוטמיה"). במסעו טבח קווייטוס מספר רב של יהודים, ככל הנראה כדי שלא יתמרדו בדומה לשאר היהודים בתפוצות. במהלך דיכוי המרד הוא כבש מחדש את נציבין והחריב את אורפה. מרד התפוצות פגע בסיכויי הקיסר טראיאנוס להכות בפרתים ולכבוש את המזרח.
פולמוס קיטוס.
באותו הזמן בפרובינקיה יודיאה התרחש פולמוס של קיטוס – הכינוי מדברי חז"ל להתקוממות שהתרחשה בזמן מרד התפוצות בארץ ישראל. המרידה התרחשה במקביל למרד התפוצות, והמקורות על אודותיה הם קלושים ביותר. התלמוד מזכיר מרד יהודי שהתרחש בין המרד הגדול למרד בר כוכבא; ה"היסטוריה אוגוסטה", שלרוב אינה נחשבת כמקור מהימן, מזכירה שארץ ישראל "גילתה רוח מרדנות" באותה העת. לבסוף קיימת עדות אפיגראפית על כך שהתנהלה לחימה בארץ ישראל בשנים הללו. מכיוון שהמרד לא הותיר את רישומו בהיסטוריה יש הסכמה בקרב החוקרים שהיה מדובר במרד בעל היקף קטן. לא ידוע לנו על סדר המאורעות המדויק, אולם ידוע כי בשנת 116 נשלחה יחידה של הלגיון השלישי 'קיראניקה' לירושלים, לחזק את חיל המצב המקומי. אולם העדות החשובה ביותר למהומות בפרובינקיה היא השינוי המנהלתי שחל בה לאחר מכן.
בשנת 117 מינה הקיסר טראיאנוס את לוסיוס קווייטוס, שדיכא את המרידות במסופוטמיה, למושל יהודה, והוא הגיע עם חייליו המאורים הנאמנים והוסיף לגיון שני למצבת כוח האדם הרומאי בפרובניקיה (ככל הנראה היה זה הלגיון השני 'טראיאנה'). יש להניח שקווייטוס קיבל את מינויו כדי להשקיט את יהודה ולדכא את המרד היהודי. דבר זה הפך את יהודה לפרובינקיה פרו-קונסולרית (כלומר פרובינקיה שנציבה היה קונסול לשעבר). בשלב זה התערערה בריאותו של טראיאנוס עד כדי שנאלץ לפרוש מן המלחמה, והוא מת ב-9 באוגוסט 117 בטרסוס שבקיליקיה.
נמל התעופה רמון
נמל התעופה הבינלאומי רמון – אילת הוא נמל תעופה בינלאומי בישראל על שם אילן ו, הממוקם בערבה הדרומית, צפונית לבאר אורה. הנמל הוא השני בגודלו בישראל (אחרי נמל התעופה בן-גוריון) והוא משמש כנמל התעופה העיקרי בישראל לנחיתות חירום. הנמל החליף את נמל התעופה הישן של אילת וכן גם את נמל התעופה עובדה ששימש כנמל תעופה בין-לאומי. נמל התעופה נפתח ב-21 בינואר 2019.
הפרויקט.