הסרט מסתיים בסצנה מתקופת מלחמת העולם השנייה - ארוחה משפחתית של האחים למשפחת קורליאונה, שעה שסאני מציג את קרלו (בעלה לעתיד של קוני) בפני שאר האחים. באותה ארוחה, מייקל מספר לסאני שהוא התגייס לחיל הנחתים האמריקני, וזאת לנוכח פניהם ההמומות של המשפחה.
בזמן ששאר בני המשפחה יוצאים לברך את ויטו לרגל יום הולדתו, מייקל נשאר לבד בחדר האוכל, כפי שהוא לבד בתמונה האחרונה בסרט, ישוב בכיסא.
הסנדק 2
הסנדק חלק שלישי
הסנדק חלק שלישי (The Godfather Part III) הוא סרט גנגסטרים אמריקאי משנת 1990 אותו ביים פרנסיס פורד קופולה, בכיכובם של אל פצ'ינו ואנדי גרסיה.
זהו סרט המשך לסרטים הסנדק, והסנדק חלק שני. עלילת הסרט מספרת על האירועים במשפחת הפשע של קורליאון בסוף שנות ה-70 ובתחילת שנות ה-80 וקושרת אותם לאירועים ידועים כגון מותו של האפיפיור יוחנן פאולוס הראשון.
הסרט היה מועמד לשבעה פרסי אוסקר (ביניהם לסרט הטוב ביותר) ולשבעה פרסי גלובוס הזהב, אך לא זכה בשום פרס מהם. הסרט נחשב לפחות איכותי לעומת שני הסרטים הראשונים בטרילוגיה, וקופולה אף העיד כי עשה את הסרט אך ורק ממניעים כספיים.
עלילה.
בשנת 1979, מייקל קורליאונה מתקרב לגיל 60 והוא בשיא כוחו עם עלייה אכזרית לשלטון (רציחת אחיו פרדו בסרט הקודם הוזכרה פעם נוספת בסרט זה). כעת, הוא אינו מתעסק בענייני המאפיה אשר אותם השאיר לאחיינו וינסנט, ומשתמש בעושרו העצום וכוחו הרב במטרה לשחזר את המוניטין שלו באמצעות מספר רב של מעשי צדקה. מייקל וקיי כבר התגרשו בשנת 1960, ומשמורת הילדים (אנתוני ומרי) ניתנה לקיי.
עלילת הסרט מתמקדת בשני תהליכים: התהליך הראשון הוא קשרי הפשע בין משפחת קורליאונה לבין הכנסייה הקתולית ומוסדותיה - קשרים המגיעים עד האפיפיור עצמו. התהליך השני קורה בתוך המשפחה עצמה: מרי, בתו של מייקל קרובה אליו ועוזרת לו רבות לנהל את המשפחה (אך לא מעורבת בעשייה הפלילית של המאפיה). לעומתה, אנתוני עסוק בקריירה המוזיקלית שלו, ואינו רוצה להתקרב לעסקים השחורים של משפחתו. המנהל הפלילי של המשפחה הוא וינסנט, בנו של סאני ואחיינו של מייקל, אשר מנהל רומן עם בת דודתו מרי בניגוד לרצונו של מייקל, אשר מנסה להפריד ביניהם במהלך הסרט.
בסוף הסרט, לאחר שמשפחת קורליאונה יוצאת מקונצרט חשוב של אנתוני בסיציליה (הגעת מייקל לקונצרט מראה את הסכמתו לקריירה המוזיקלית של בנו, והוא מבין בצער כי בנו לא יירש אותו בניהול המשפחה), מגיח מתנקש במטרה לחסל את מייקל. המתנקש יורה בטעות במרי, והיא מתה. מייקל נזכר בכל הנשים שאיבד בחייו - קיי, מרי ולבסוף נזכר באפולוניה - אשתו הראשונה שאיתה התחתן בסיציליה ומתה כמו מרי - בחיסול שנועד לו.
בסצנה האחרונה בסרט, מייקל הקשיש יושב על כיסא בכפר בסיציליה. הוא אוכל תפוז (מוטיב למוות עוד מהסרט הראשון) ולאחר מכן מתמוטט ומת, ובכך מסתיימת הטרילוגיה.
קבלה.
ביקורות.
שלא כמו קודמיו, הסנדק החלק השלישי קיבל תגובות מעורבות מהמבקרים. באתר Rotten Tomatoes, הסרט קיבל תגובות מעורבות עם דירוג של 67%, המבוסס על ביקורות של 57 מבקרים. באתר Metacritic אשר מקצה דירוג מתוך 100, הסרט קיבל ציון ממוצע של 60, המבוסס על 19 ביקורות, דבר המצביע על "ביקורות מעורבות או ממוצעות".
אחת הביקורות הנפוצות על הסרט היו על משחקה של סופיה קופולה.
בסקירתו, מבקר הקולנוע רוג'ר איברט, אמר כי "אפילו לא ניתן להבין את הסרט הזה בלי להכיר את שני הראשונים". עם זאת, איברט כתב ביקורת נלהבת, העניק לסרט שלושה וחצי כוכבים, דירוג טוב יותר ממה שהוא נתן לחלק השני שבסדרה בסקירתו הקודמת. בשנת 2008 חידש את הדירוג שלו, שבו נתן 4 כוכבים לסרט השני בטרילוגיה וכלל אותו ברשימה של הסרטים הגדולים לדעתו, אבל לא כלל את החלק השלישי ברשימה. כמו כן, הגן על הליהוק של סופיה קופולה, וטען כי היא מביאה איכות משלה ופשטות אל משפחת קורליאונה.
עמיתו של איברט, ג'ין סיסקל, שיבח את הסרט וציין אותו ברשימה של עשרת הסרטים הטובים ביותר של 1990 (במקום העשירי). סיסקל הודה כי הסוף היה החלק החלש ביותר של הסרט, וטען כי האיפור של אל פצ'ינו גרוע מאוד. בנוסף, העביר ביקורת על משחקה של קופולה בסרט.
לאונרד מלטין, נתן לסרט שלושה מתוך ארבעה כוכבים, וציין כי הסרט "מסופר בצורה וירטואוזית", אבל ליהוק סופיה קופולה היה "פגם כמעט-קטלני".
בעקבות התגובות לפרק השלישי, קופולה ציין כי תוכנן פרק רביעי לסדרה, אך מריו פוזו נפטר לפני שהוא וקופולה הספיקו לכתוב פרק חדש. לפי קופולה, העלילה בסרט הרביעי הייתה אמורה להיות דומה לעלילה בסרט השני: רוברט דה נירו יחזור וישחק את תפקיד ויטו קורליאונה בעליית כוחו בשנות ה-30, יחד עם בנו סנטינו קורליאונה הצעיר. הסיפור השני בסרט היה אמור להתרחש במהלך שנות ה-80 שבו אנדי גרסיה ימשיך את תפקידו כווינסנט קורליאונה, רדוף על ידי מותה של בת דודתו האהובה מרי, אשר מוביל את עסקי המשפחה ומנהל מלחמה הרסנית בת עשר שנים, בה מאבד את כבוד המשפחה ועסקיה. בסוף הסרט הרביעי הייתה אמורה להיות סצנה שבה וינסנט מת כמו מייקל. אנדי גרסיה טען כי סרט שכזה היה קרוב מאוד לכדי הפקה.
מועמדויות לפרסים.
למרות שהתגובות לסרט היו מעורבות מאוד, הסרט היה מועמד לשבעה פרסי אוסקר כולל לסרט הטוב ביותר, לבמאי, לשחקן המשנה (עבור משחקו של אנדי גרסיה), לצילום, לעריכה, לשיר המקורי ולעיצוב האומנותי. חלק זה הוא הסרט היחידי בסדרה בו אל פצ'ינו לא היה מועמד לאוסקר על משחקו. זהו הסרט היחידי בטרילוגיה שלא זכה בשום אוסקר. מאידך, הסרט היה מועמד לשני פרסי פטל הזהב - "שחקנית המשנה הגרועה ביותר" ו"הכוכב/ת החדש/ה הגרוע/ה ביותר" שניהם לסופיה קופולה ובשניהם, היא גם "זכתה". כמו כן, הסרט היחידי בסדרה שלא נשמר בספריית הקונגרס.
הסנדק 3
מחשוב פוטוני
מחשוב פוטוני הוא תחום מחקר טכנולוגי השואף לפתח מעבד מחשב המשתמש באור לצורך פעולתו, במקום בזרם חשמלי. מעבד כזה יהיה, תאורטית, הרבה יותר מהיר מהמעבדים הזמינים כיום. המחקר מתמקד בפיתוח טרנזיסטור הממתג קרני אור, וכך אפשר יהיה לבצע פעולה לוגית במעבד בעזרת אור. כלומר פיתוח רכיב שיאפשר לקרן אור אחת להדליק ולכבות קרן אור אחרת. בשנת 1989 הצליחו חוקרים בהרי הרוקי לייצר טרנזיסטור פוטוני - פיתוח זה הגביר את ההתעניינות בתחום.
חוקי פרנל
חוקי פרנל הם כללים פיזיקליים המתארים כיצד גל אלקטרומגנטי ובפרט אור, מוחזר ונשבר במפגש בין שני חומרים בעלי תכונות אופטיות שונות, כגון זכוכית ואוויר. החוקים נקראים על שם אוגוסטן ז'אן פרנל אשר הגה אותם ברבע הראשון של המאה ה-19. חוקים אלו הם מעמודי התווך של האופטיקה ומשמשים כבסיס להסבר תופעות אופטיות רבות כגון, החזרה פנימית מלאה, זווית ברוסטר, התאבכות משכבות והקיטובים של אופנים מולכים.
היסטוריה.
חוקי פרנל באו כ-200 שנה אחרי שהריוט, סנל ודקארט גילו את חוקי ההחזרה והשבירה לעולם האירופאי. פרנל עשה את הצעד הבא כאשר בעזרת חוקיו, תיאר לא רק את הכיוון אליו האור יוחזר ויישבר, אלא גם את חלוקת העוצמה של הגל הפוגע בין הגל הנשבר והמוחזר. המרכיבים החסרים ב-200 שנה אלו היו הבנת הקיטוב של האור, ותכונותיו הגליות. אף על פי שבעזרת גבישי קלציט איסלנדי כבר בשנות ה-70 של המאה ה-17 ידעו הויגנס וברתולין שלאור השמש קיימת תכונה חבויה לה קראו קיטוב, אף אחד לא ידע לתאר פיזיקלית את מקור תכונת הקיטוב. בנוסף לכך העולם המדעי במאה ה-18 קבל כמעט באופן מוחלט את תפיסתו של ניוטון בה האור הוא זרם חלקיקים, על פני התפיסה הגלית של הויגנס. פרנל ויאנג גילו באופן בלתי תלוי גם את תכונותיו הגליות של האור בניסויים שונים של התאבכות, וגם את קיטובו הרוחבי של אור השמש. חוקי פרנל הם תלויים בכיוון התנודות של הגל האלקטרומגנטי (דהיינו הקיטוב), לתנודות אלו אין מקום בתורה החלקיקית של ניוטון. פרנל בחייו הקצרים הבין את תכונותיו הגליות של האור ביניהן הקיטוב, ועם הבנה זאת ידע לפתח את חוקי פרנל מתאוריה מכנית של ויברציות בחומר. כיום מקובל להוכיח את חוקי פרנל תאורטית ממשוואות מקסוול אשר נולדו לעולם רק כמחצית המאה לאחר מכן.
הסבר.
כאשר גל אלקטרומגנטי הנע בחומר בעל מקדם שבירה formula_1 פוגע בזווית כניסה formula_2 בגבול של חומר שני בעל מקדם שבירה formula_3, חלקו מוחזר בזווית שווה לזווית הפגיעה וחלקו נשבר על פי חוק סנל (ראו איור 1). מתמטית ניתן לרשום את הגל בתווך הראשון כסכום של הגל הפוגע והגל המוחזר.
כאשר formula_5 מסמן את פעולת ההחזרה אשר יכולה לשנות את המשרעת, מופע וקיטוב של השדה החשמלי הפוגע formula_6.
בתווך השני קיים רק הגל הנשבר.
formula_7
כאשר formula_8 מסמן את פעולת השבירה.
חוקי פרנל מתארים כמותית את פעולת ההחזרה והשבירה על מנת שיהיה ניתן לחשב את המשרעת, המופע והקיטוב של הגל המוחזר והנשבר ביחס לגל הפוגע. לדוגמה כאשר אור הנע באוויר פוגע בניצב במשטח זכוכית 4% מהעוצמה תוחזר והקיטוב יהיה זהה לקיטוב של האור הפוגע (בגלל הפגיעה המאונכת). מתמטית חוקים אלו מגולמים במשוואות פרנל אשר מחשבים את מקדמי ההחזרה והשבירה כתלות במשתנים הבאים:
משוואות פרנל מתארות את ההחזרה והשבירה של גל מישורי על ידי משטח אינסופי שטוח ואחיד. בפועל משוואות פרנל נותנות תוצאות שימושיות ברמת דיוק גבוהה עבור קרני אור מקבילות אשר פוגעות במשטח הגדול מכתם האור ושטוח ביחס לאורך הגל של האור. בערך זה נתאר את השדה החשמלי של הגל רק כגל מישורי אידיאלי, כלומר גל בעל קיטוב רוחבי.
קיטוב.