לאורך השנים הוצעו טיפולים מבוססי קנאביס לטיפול בכמה בעיות נוירולוגיות, ובין אלו טרשת נפוצה, אפילפסיה, ובעיות תנועה, זאת למרות מחסור בנתונים לגבי יעילות הטיפול. תחילת טיפולים אלו הגדילו בהדרגה את כמות המידע הרפואי, וזו נסקרה בשנת 2017 על ידי מחקר חסר תקדים בהיקפו של האקדמיה הלאומית למדעים, הנדסה ורפואה, שבחן ממצאים של 20 שנה, ומצא מצד אחד ראיות חד משמעיות לשיפור חלק מהסימפטומים של תסמונת טרשת נפוצה במספר מקרים ספציפיים (נמצא עבור קנבינואידים בתרופה אוראלית), ומצד שני הראה שלא נמצאה עדות רצינית ליעילותן של תרופות מבוססות קנאביס לאפילפסיה, טרשת אמיוטרופית צידית, מחולית ותסמינים נוירופסיכיאטריים מסוימים הקשורים למחלת הנטינגטון, תסמינים הקשורים למחלת פרקינסון או לסוגים של דיסקינזיה, דיסטוניה.
השימוש בקנאביס רפואי לטיפול בטרשת נפוצה מאושר בלמעלה מעשר מדינות. בדיקה שנעשתה ב-2012 העלתה שלא נמצאו בעיות סבילות, שימוש לרעה או התמכרות.
מחקר, שנערך בבית החולים איכילוב תל אביב ופורסם בפברואר 2021, מצא, ששימוש בקנאביס הפחית באופן ניכר את חומרת התופעה של נוירופתיה פריפרית, אצל חולי סרטן העוברים טיפולים כימותרפיים, ואפילו מניעת התופעה אצל חולים שהשתמשו בקנאביס לפני הטיפולים.
תופעות לוואי.
שימוש בקנאביס רפואי לא פעם עלול להוביל להתמכרות אל הסם גם אם מתן התרופה ניתן בפיקוח רפואי. כך נמצא כי 3.4% מקרב בני הנוער בישראל, בשנת 1995 צרכו את הסם ו-4.6% מבוגרים, בעוד בשנת 2005 השתמשו 5.8 אחוזים מהנוער בקנאביס ו-8.5% מבוגרים. המאפיינים של ההתמכרות הם עיסוק מתמיד בהשגת הסם וצריכה כפייתית, וגמילות ממנו מסתיימות לרוב בחזרה לצריכה.
עם זאת, קיימות תופעות לוואי נוספות. נמצא כי קיימת עלייה של 40% בסיכון לפסיכוזה בקרב המשתמשים בקנאביס. קנאביס מעורר הפרעות נפשיות נוספות כמו פסיכוזות, בייחוד בקרב צעירים, הזיות, פרנויה, אשליות והפרעה סכיזואפקטיבית, אופוריה, אפתיה, בלבול, שכחה, אי שקט, התקפי פאניקה וחרדות ולהפרעה בתפיסת המציאות. בנוסף, הקנאביס מעורר תחושת דיכאון בקרב משתמשיו עד כדי התפתחות של מחשבות אובדניות.
קיימת עלייה בסיכון לחלות בדלקת גרון, דלקות סימפונות, דלקות מערכת הנשימה העליונה, התפתחות כרונית של אסתמה ואמפיזמה ולסרטן ריאות. כמו גם, יש פגיעה קוגניטיבית בזיכרון, בקשב, בריכוז, בלמידה, ביכולות הארגון הקוגניטיביות וביכולת לבצע אינטגרציה של מידע מורכב - כל אלו תופעות לטווח ארוך המחמירות ככל שהשימוש מתארך, וכן התפתחות של טרשת נפוצה.
השימוש לנשים בהיריון אסור ועלול להוביל לפגיעה בפריון, וכן בפגיעה בוולד העלול להיוולד עם פיגור שכלי.
התוויות בישראל.
נכון ליולי 2019 יש בישראל כ-80 אלף בעלי רישיון לקנאביס. ניתן לקבל קנאביס רפואי לטיפול במחלות הבאות:
התוויות נגד.
הסובלים מאחת הבעיות הבאות לא יכולים לקבל קנאביס רפואי:
אי־ספיקת לב, פסיכוזה, מצב פסיכוטי בעבר, הפרעה חרדתית ובקרב צעירים עד גיל 30 גם מחלה פסיכיאטרית תורשתית בקרוב משפחה מדרגה ראשונה וכן היסטוריה של התמכרות או שימוש לרעה בסמים.
בישראל פועלת עמותת הקנאבוס הרפואי בישראל הפועלת לשם הגברת המודעות לטיפול הרפואי בקנאביס רפואי וסיוע למטופלים בו ולנזקקים לטיפול זה.
רישיון גידול קנאביס רפואי בישראל.
רפורמת הקנאביס הרפואי בישראל אושרה ביוני 2016 על ידי ממשלת ישראל. הרגולציה בתחום הקנאביס מסדירה את השימוש בקנאביס רפואי למטרות רפואיות ומחקר תוך שמירה על גידול בתנאים נאותים של קנאביס רפואי. כל פעולה בצמח הקנאביס ובכלל זה גידול, ייצור, הפצה, החזקה, שינוע, בדיקות מעבדה, ניפוק או מחקר של צמח הקנאביס או מוצריו מחויבת ברישיונות מתאימים מאת יק"ר -היחידה לקנאביס רפואי במשרד הבריאות. במסגרת הרפורמה לא תוגבל כמות העוסקים בתחום ולא יוגבל מספר מקומות הגידול, אך כל מי שעוסק בענף יחויב להחזיק ברישיונות ייעודיים ולפעול לפי סטנדרטים מחייבים של איכות.
רישיון לחוות גידול/ריבוי קנאביס - קנאביס יגודל רק בחוות גידול קנאביס, בבתי צמיחה מתאימים, שיחזיקו רישיון תקף לפי פקודת הסמים המסוכנים. כל בעל רישיון גידול יהיה רשאי להוציא קנאביס מתחום החווה רק למפעל ייצור בעל רישיון. כל חברה פרטית שתרצה תוכל להגיש בקשה לרישיון גידול קנאביס.
נכון לשנת 2019 ישנן 8 חברות המחזיקות ברישיון גידול/ריבוי קנאביס למטרות רפואיות בישראל, ביניהן: קנדוק, שאיפה לחיים, IMC, פארמוקן, שיח, תיקון עולם, בטר וטבע אדיר.
הביקורת על הרפורמה.
הרפורמה בקנאביס הביאה בפועל למחסור משמעותי במוצרי קנאביס ולירידה באיכות המוצרים, כגון הופעת עובש או אי התאמה של זנים למטופלים.
עדויות רבות על סבל של מטופלים התפרסמו וביקורת נמתחה על פגיעה במי שממשיך לספק מוצרי קנאביס חרף האיסור ועל שר הבריאות ליצמן בפרט.
בעקבות תחקיר נחשף ניגוד עניינים של ראש יחידת הקנאביס, עליו הצהיר רק שנתיים לאחר מינויו לתפקיד, בניגוד לתקנות.
תעלת עינת
תעלת עינת בנויה על בסיס ערוץ שניקז בעבר את האזור שמדרום וממזרח למעיינות הירקון בתל אפק (אנטיפטריס). אגן הניקוז של התעלה מצוי בין אגני הניקוז של נחל שילה שמדרום לה ואגן הניקוז של נחל רבה שמצפון לה והיא חלק מאגן הניקוז של הירקון. למרות שכיום התעלה היא מלאכותית, היא מהווה בית גידול לח ובחלקה התחתון זורמים מים המרחיבים את המערכת האקולוגית של הקטע הנקי בירקון.
תוואי התעלה.
תחילת התעלה במורדות המזרחיים של גבעת מגדל צדק והיא עוברת בכיוון הכללי מזרח-מערב בשדות קיבוץ עינת עד לכביש חוצה ישראל, לאחר חציית כביש הגישה לקיבוץ מצטרף לתעלה ערוץ המגיע ממתקן השאיבה של מקורות ובו זורמים מים במשך מרבית החורף.
לאחר חציית כביש חוצה ישראל ממשיכה התעלה במקביל לו לכיוון צפון, חוצה את כביש פתח תקווה ראש העין ועוברת בשוליים המערביים של תל אפק.
מתל אפק משנה שוב התעלה את מהלכה וזורמת מערבה עד שהיא נשפכת לירקון באזור בריכת הנופרים. בקטע זה זורמים בתעלה כל השנה מים המגיעים מהאגם בגן הלאומי בתל אפק.
חי וצומח.
התעלה מהווה בית גידול לח באזור שמרבית בתי הגידול מסוג זה נעלמו עקב פגיעת האדם,
במורדות המערביים של גבעת מגדל צדק גדלה בתה שמרובים בה הגאופיטים כדוגמת כלניות ואירוס.
בשדות קיבוץ עינת מצפון לערוץ ולכביש הגישה לקיבוץ בולטת גבעה סלעית ועליה עצי חרוב.
מאזור קיבוץ עינת מערבה זורמים בתעלה מים במשך מרבית עונת הגשמים והיא מהווה מקום רבייה לדו-חיים, כן נצפו באזור התעלה תנים ושועלים.
מאזור תל אפק מערבה זורמים בתעלה מים כל השנה והתעלה אמורה לעבור שיקום נופי ולהיות מאוכלסת בחי וצומח המאפיין את מקורות הירקון.
אתרים ושרידי אדם.
התעלה חוצה את מעבר אפק שבו עברה בתקופה הקדומה דרך הים ובימינו כביש חוצה ישראל ומסילת הרכבת המזרחית.
ראשית התעלה בגבעת מגדל צדק שעליו שרידי מצודה והכפר מג'דל יאבא, בשדות קיבוץ עינת בולטת גבעה סלעית ועליה עצי חרוב, הגבעה נוצרה כתוצאה ממאמציהם של מייסדי קיבוץ עינת לסקל את האדמה שניתנה להם לעיבוד, האבנים מפעולת הסיקול רוכזו במקום אחד וכך נוצרה הגבעה, אנדרטה לכך הבנויה מסלעי ענק בצורת דולמן מצויה בכניסה לקיבוץ.
התעלה עוברת ממזרח לתל אפק ובתחומי הגן הלאומי ירקון.
חשיבות אקולוגית.
חשיבותה האקולוגית של התעלה היא בכך שהיא מהווה בית גידול לח הכולל ארבעה חלקים, נחל אכזב שהזרימה בו מוגבלת לימי גשם בלבד, ערוץ שבו זורמים מים במשך מרבית עונת הגשמים וערוץ זרימה קבועה המרחיב את המערכת האקולוגית של הקטע הנקי של הירקון.
בנוסף התעלה מקשרת בין המערכות האקולוגיות של ציר הגבעות (הדום השומרון) והירקון ובין שלושה אתרים הנכללים בגנים לאומיים, מגדל צדק, תל אפק (אנטיפטריס) ומקורות הירקון (כפר הבפטיסטים).
מסלולי טיול.
דרך עפר עוברת במקביל לתעלה בשדות קיבוץ עינת עד כביש חוצה ישראל, דרך עפר נוספת עוברת מהפינה הצפון-מערבית של גן לאומי תל אפק עד ברכת הנופרים.
She &amp; Him
She &amp; Him הוא הרכב אינדי אמריקאי המורכב מזואי דשנל (שירה, פסנתר ויוקולילי) ו-M. Ward (גיטרה, הפקה). אלבומו הראשון, Volume One, יצא במרץ 2008. הצמד המייסד מורחב על ידי קבוצת מוזיקאים: סקוט מקפרסון (תופים), כריס סקרוגס (גיטרה, מנדולינה) ומייק קויקנדול (בס, גיטרה).
זואי דשנל הייתה בין המועמדים לקבלת פרס גראמי על השיר הטוב ביותר אשר נכתב עבור מדיה ויזואלית לשנת 2012 עבור שירה של הלהקה "So Long", אך לא זכתה בו.
היסטוריה.
דשנל ו-M. Ward נפגשו לראשונה על הסט של הסרט The Go-Getter, בו שיחקה דשנל תפקיד ראשי. הבמאי, מרטין היינס, הציג אותם אחד בפני השני וביקש מהם לשיר יחד דואט אשר יתנגן בסוף הסרט, כאשר מוצגות כתוביות עם קרדיט למשתתפים. הם החליטו לשיר אחד מהשירים של ריצ'רד ולינדה תומפסון, "When I Get to the Border". השניים התחברו לאור עניין משותף בהפקות המוזיקליות של ג'ורג' מרטין, פיל ספקטור ובהפקות ספציפיות של ראלף פייר כגון Carter Family.