ב-24 ביוני 2014 שחררה הלהקה את גרסת האודיו של שירה החדש "ישבני". מספר ימים לאחר מכן פרסמה הלהקה את הקליפ המלא לשיר זה, המבוסס על טכניקת הצילום וואן-שוט.
ב-8 בספטמבר 2014 שחררה שממל קליפ נוסף בשם "ברלין", אשר מבקר את המצב הכלכלי ובעיית הדירות בארץ ומציין כי במצב כזה המעבר לחו"ל מפתה ואף הגיוני. הקליפ נכתב זמן רב לפני מבצע צוק איתן, אך יציאתו נדחתה בשל האירועים המדיניים והביטחוניים בארץ. הקליפ עורר דיון ציבורי והתבלט במיוחד על רקע מחאת המילקי.
בשנת 2014 הם הוצאיו אלבום חדש בהפקה של מרקיסיו.
חברי הלהקה.
זאת בנוסף לשלוש דמויות פיקטיביות המשמשות לקטעי הנונסנס והסאטירה של הלהקה: בלה ברטוק - ברווזת יד, חזירסקי חזירוביץ' - חזיר יד ותרצה שחורציאניטיס - תרנגולת גומי.
מלבד כלי הנגינה המוצהרים של חברי הלהקה, חלק מחבריה יודעים לנגן גם על כלים נוספים (בין השאר חליל וסקסופון).
למרות מספרם הרב של חבריי הלהקה, מרבית הופעותיה כוללות הרכב קבוע של 10 חברי להקה, אליו מצטרפים אמנים אורחים משתנים. בין האורחים שהופיעו עם הלהקה נמנים: דודו זר, גורי אלפי, לירון לב, תמר אייזנמן, קובי אוז, אפרים שמיר, תומש ואבי גרייניק.
ניילס אלדריג'
ניילס אלדריג' (באנגלית: Niles Eldredge; נולד ב-25 באוגוסט 1943) הוא ביולוג ופלאונטולוג אמריקאי. הוא וסטיבן ג'יי גולד הם מנסחיה העיקריים של תאוריית "שיווי המשקל המקוטע" של האבולוציה.
השכלה.
אלדריג' למד לטינית באוניברסיטת קולומביה. לפני השלמת התואר עבר ללימודי אנתרופולוגיה תחת הדרכתו של נורמן ניואל . בתקופה זו החל לעבוד במוזיאון האמריקאי לתולדות הטבע.
אלדריג' סיים בהצטיינות את לימודיו ובעודו עובד במוזיאון נרשם ללימודי דוקטורט. הוא השלים את לימודיו לתואר ב-1969.
פלאונטולוגיה.
בשנת 1969 החל אלדריג' לעבוד כאוצר מחלקת חסרי החוליות במוזיאון, ולאחר מכן - כאוצר הפלאונטולוגיה של חסרי החוליות במחלקת הפלאונטולוגיה של המוזיאון, תפקיד ממנו פרש לאחרונה. כמו כן הוא פרופסור באוניברסיטת העיר ניו יורק. התמחותו היא באבולוציה של טרילוביטים, קבוצה של פרוקי-רגליים נכחדים שחיה בעידן הפלאוזואיקון, לפני 543 עד 245 מיליון שנה.
אבולוציה.
בשנת 1972 הציעו אלדריג' וסטיבן ג'יי גולד את תאוריית "שיווי המשקל המקוטע" של האבולוציה. "שיווי משקל מקוטע" הוא תיאור אפשרי של האופן בו מתרחשת לעיתים האבולוציה - בשינויים פנוטיפיים ניכרים, המופרדים בתקופות ממושכות של יציבות פנוטיפית.
אלדריג' פיתח תאוריה של אבולוציה של מערכות אקולוגיות במקביל להתעניינותו בהכחדת מינים. כלין מרגוליס מרבה גם אלדריג' להתייחס לחשיבות הסביבה בהסבר דפוסים של אבולוציה.
אלדריג' הוא ממבקרי הגישה המתרכזת בגן כבסיסה של האבולוציה, גישה שריצ'רד דוקינס הוא ממייצגיה העיקריים. הוא פועל לניסוח הסברים חלופיים של ההתנהגות האנושית לפי הביולוגיה האבולוציונית.
אלדריג' פרסם כ-160 מאמרים אקדמיים, ספרים ומאמרי ביקורת עמיתים בנושאי אבולוציה ודרוויניזם.
שתי גיטרות בס תופים
שתי גיטרות בס תופים הוא אלבום של הזמר אריק איינשטיין, שיצא בשנת 2004. את האלבום הפיקו ברי סחרוף ופיטר רוט. את מילות השירים כתבו אברהם חלפי, לאה גולדברג, יהודה אופן, יענקל'ה רוטבליט ואיינשטיין עצמו. האלבום הוקלט במשך שנה באולפנו של יזהר אשדות.
השירים "בואנס נוצ'ס" ו"מילים, מילים" מתוכו יצאו כסינגלים עוד בשנת 2003. לאחד השירים מהאלבום, "זה לא בדיוק געגוע", נוצר קליפ. את "פנסי העיר דולקים עדיין" (גרסת כיסוי לשירו של בני ברמן משנת 1960) שר איינשטיין בדואט עם הזמרת רוני אלטר.
יעקב יעקובסון
חוק הוילאיטים
חוק הוילאייתים
חוק הוילאיתים
חוק הווילאיתים
יענקלה פרוינד
חוק הווילאייתים
שוועסטער זלמה
האחות זלמה
אליס זומר
מודל מרקוב חבוי
מודל מרקוב חבוי (Hidden Markov model; ובקיצור HMM) הוא מודל סטוכסטי המאפשר למדל מערכת כתהליך מרקובי עם מצבים חבויים (כאלו שאינם ידועים לצופה).
הבסיס המתמטי והאלגוריתמים הבסיסיים המשמשים לניתוח מודל זה פותחו על ידי לאונרד באום, לויד וולש ואנדרו ויטרבי, כשפיתוחים דומים נעשו עוד קודם לכן על ידי המדען הרוסי רוסלן סטרטונוביץ'.
במודל מרקובי פשוט (כמו שרשרת מרקוב) המצב ידוע לצופה ולפיכך הפרמטרים היחידים הם הסתברויות המעבר בין מצבים. במודל מרקוב חבוי לעומת זאת המצב אינו גלוי לצופה בצורה ישירה, אך הפלט, אשר תלוי במצב, ידוע לצופה. לכל מצב יש התפלגות של הסתברויות המגדירה את האותיות שאותן הוא יכול לפלוט. רצף אותיות הפלט שאותו מייצר המודל המרקובי החבוי מספק מידע מסוים על רצף המצבים הנסתר.
למודל מרקוב חבוי שימושים בתחומים רבים, בהם למשל זיהוי תבניות בדיבור, כתב יד, חלקי דיבר וביואינפורמטיקה.
הגדרה פורמלית.
ניתן להגדיר מודל מרקוב חבוי באופן הבא:
בהינתן מודל עם כל הפרמטרים לעיל, ניתן להשתמש בו כדי ליצור רצף תצפיות:
formula_15
בעיות.
באמצעות מודל מרקוב חבוי ניתן לענות על מספר שאלות בנוגע לרצף תצפיות, וכאשר נעשה שימוש בתכנון דינמי ניתן לחשב ביעילות פתרון להן.
הסתברות לרצף תצפיות.
בהינתן רצף תצפיות formula_16 ובהינתן מודל עם כל פרמטרים לעיל ניתן לחשב את ההסתברות לרצף התצפיות:
כאשר הסכימה נעשית על כל המצבים החבויים האפשריים:
אלגוריתם מבוסס תכנון דינמי הפותר בעיה זו הוא אלגוריתם Forward.
הסתברויות למצבים חבויים.
בהינתן רצף תצפיות formula_19 ובהינתן מודל עם כל פרמטרים לעיל ניתן לחשב את הסתברויות למצבים החבויים ולענות על מספר שאלות.
למידה.
המטרה בבעיה זו היא בהינתן תצפית או אוסף תצפיות לבחור פרמטרים למודל שיתאימו בצורה מיטבית לתיאור התצפיות, כאשר לרוב מחפשים נראות מקסימלית. לא קיים פתרון מדויק לבעיה זו, אך קיים פתרון המאפשר מציאת מקסימום לוקלי של נראות, הידוע כאלגוריתם באום-וולש (Baum–Welch), שהוא מקרה פרטי של אלגוריתם ציפייה - מקסום (Expectation–maximization).
דוגמה.
נתאר שני חברים, אליס ובוב, החיים רחוק זה מזה ומדברים בטלפון מדי יום על מה עשו באותו היום. תחומי העניין של בוב הם הליכה בפארק, קניות וניקיון הדירה. בוב בוחר את תעסוקתו היומית אך ורק על פי מזג האוויר באותו היום. לאליס אין מידע על מזג האוויר במקום מגוריו של בוב, אך יש לה מושג כללי, ובהסתמך על המידע שבוב משתף אותה בטלפון היא מנסה לנחש מה מזג האוויר.
אליס מאמינה שמזג האוויר פועל כשרשרת מרקוב, שבה יש שני מצבים "גשום" ו"בהיר". היא לא יודעת במדויק את המצב מדי יום ולכן מידע זה הוא "חבוי", אך היא יודעת איזו משלוש הפעילויות עשה בוב ("התצפיות").
לאליס יש מושג כללי על מזג האוויר והיא יודעת פחות או יותר מה בוב נוהג לעשות, ועל פי המידע הנ"ל ניתן להגדיר את הפרמטרים של מודל מרקוב חבוי כדלקמן (מתואר בתחביר Python):
מצבים = ('גשום', 'בהיר')
תצפיות = ('הליכה', 'קניות', 'ניקיון')
הסתברויות מעבר = {
'גשום' : {'גשום': 0.7, 'בהיר': 0.3},
'בהיר' : {'גשום': 0.4, 'בהיר': 0.6},
הסתברויות פלט= {
'גשום' : {'הליכה': 0.1, 'קניות': 0.4, 'ניקיון': 0.5},
'בהיר' : {'הליכה': 0.6, 'קניות': 0.3, 'ניקיון': 0.1},
בדוגמה לעיל codice_1 (או formula_23) מייצגים את אמונה של אליס באשר למצב מזג האוויר ביום הראשון שבוב מתקשר אליה (מזג האוויר נוטה יותר לגשום).
codice_2 מגדירות את הסתברויות לשינוי מזג האוויר בשרשרת מרקוב. בדוגמה זו, יש סיכוי של 30% בלבד שיום למחרת יום גשום יהיה בהיר. codice_3 מגדירות את נטייתו של בוב להעדיף פעילות מסוימת בהתאם למצב מזג האוויר. כאשר גשום יש סיכוי של 50% שיעסוק בניקיון; כאשר בהיר, יש סיכוי של 60% שיעשה הליכה בפארק.
חוק הוילאייטים
409-400 לפנה&quot;ס
419-410 לפנה&quot;ס
429-420 לפנה&quot;ס
439-430 לפנה&quot;ס
449-440 לפנה&quot;ס
459-450 לפנה&quot;ס
469-460 לפנה&quot;ס
479-470 לפנה&quot;ס
489-480 לפנה&quot;ס
499-490 לפנה&quot;ס
509-500 לפנה&quot;ס
729-720 לפנה&quot;ס
759-750 לפנה&quot;ס
779-770 לפנה&quot;ס
היינן
רכבל הר הכרמל-בת גלים
החור הגדול
החור הגדול או מכרה קימברלי הוא מכרה יהלומים תת-קרקעי פתוח בקימברלי שבדרום אפריקה, ונטען כי הוא הבור הגדול ביותר שנחפר בידי אדם בעבודת ידיים.
תולדות המכרה.
אתר המכרה היה במקור גבעה שטוחה. הכרייה במקום החלה בשנת 1871, ואותו מועד היה גם תחילת פיתוחה של קימברלי, שנקראה בתחילה New Rush. גילוי יהלומים במקום משך לשם זרם של מחפשים, ושנה לאחר מכן כבר התקיים במקום יישוב בן 50,000 נפש. החפירה במקום נעשתה באתים ובמכושים. המחפשים כרו 22 מיליון טון של אדמה וסלעים - ויהלומים במשקל של 2,720 קילוגרמים.
תנאי המחיה במקום היו קשים - חום לוהט, מחסור במים ותנאי תברואה ירודים. כורים רבים נהרגו בתאונות כרייה. ב-1888 הסכימו בעלי המכרות השונים שנפתחו במקום לאחד את מאמציהם, וכך קמה חברת הכרייה דה בירס. הכרייה בבור נפסקה ב-1914 לאחר שהפכה לבלתי רווחית ומסוכנת מדי. אז נחפר בסמוך פיר למכרה תת-קרקעי.
אתר המכרה הפתוח נחפר עד לעומק של 240 מטרים. הבור שנוצר עקב כך הוא בקוטר של 463 מטרים ובשטח כולל של 170 דונמים. בהמשך מולא הבור חלקית וכיום מגיע עומקו ל-215 מטרים. בתחתיתו הצטברו מים בעומק של 40 מטרים, וכך נמצא מפלס פניהם 175 מטרים מתחת לפני הקרקע שסביב הבור. האתר מצוי כיום במרכזה של העיר קימברלי.
כיום נעשים מאמצים להביא להכרזה על המקום כאתר מורשת עולמית.
המוזיאון.