היצירה הפופולרית הוצגה על ידי מותגים שונים, ובהם מוצרי שוקולד של חברת באבאיווסקי, ונחשבת לאחת היצירות הפופולריות ביותר ברוסיה.
ישיבת לב לדעת
שירלי בבשוף
שירלי פרנסיס בבשוף (באנגלית: Shirley Frances Babashoff נולדה ב-31 בינואר 1957) היא שחיינית עבר אמריקאית. היא אלופה אולימפית בעלת 8 מדליות מהן שתיים זהב, אלופת עולם בעלת 10 מדליות, מהן שתיים זהב, ושיאנית עולם.
ביוגרפיה.
שירלי בבשוף נולדה בווייטייר, שבמחוז לוס אנג'לס, קליפורניה. היא התאמנה בקבוצת השחייה מישן וייחו נאדאדורס תחת הדרכתו של מארק שוברט. היא למדה בתיכון פאונטיין ואלי בכיתה עם השחקנית מישל פייפר.
שיא עולם ראשון.
במבחנים האמריקאים לאולימפיאדה שנערכו בשיקגו, אילינוי באוגוסט 1972 קבעה בבשוף שיא עולם חדש במשחה ל-200 מטר חופשי בתוצאה של 2:05.21 דקות.
באולימפיאדת מינכן (1972) עצמה זכתה בבשוף ב-3 מדליות. מדליית זהב במשחה שליחות 4x100 מטר חופשי בשיא עולם חדש של 3:55.18 דקות, לפני מזרח גרמניה (3:55.55 דקות) ומערב גרמניה (3:57.93 דקות). שתי מדליות כסף, במשחה ל-100 מטר חופשי בתוצאה של 59.02 שניות, אחרי בת ארצה סנדי נילסון (58.59 שניות) ולפני שיין גולד מאוסטרליה (59.06 שניות), בשלב חצי הגמר היא קבעה שיא אולימפי חדש (59.05 שניות) ובמשחה ל-200 מטר חופשי בתוצאה של 2:04.33 דקות, מהיר משיא העולם שבו החזיקה, אחרי הכוכבת של התחרות גולד שקבעה שיא עולם חדש 2:03.56 דקות ולפני בת ארצה קינה רותהמר (2:04.92 דקות). בנוסף, היא סיימה במקום הרביעי במשחה ל-400 מטר חופשי בתוצאה של 4:23.59 דקות אחרי המנצחת גולד שקבעה שיא עולם חדש נוסף (3:19.04 דקות). בבשוף השתתפה גם במשחה שליחות 4x100 מטר מעורב בשלב המוקדמות וקבעה עם חברותיה שיא אולימפי חדש (4:27.57 דקות), אך באותה העת, למרות שהרביעייה מארצות הברית זכתה במדליית הזהב, השחיינים שהשתתפו במוקדמות לא קיבלו מדליה, בניגוד לאולימפיאדות הבאות.
באליפות העולם בשחייה שנערכה בבלגרד, יוגוסלביה, בשנת 1973 זכתה בבשוף ב-4 מדליות כסף, במשחה ל-100 מטר חופשי בתוצאה של 58.87 שניות אחרי קורנליה אנדר ממזרח גרמניה שקבעה שיא עולם חדש (57.74 שניות) ולפני אניט בריגיטה מהולנד (58.87 שניות), במשחה ל-200 מטר חופשי בתוצאה של 2:05.33 דקות אחרי רותהאמר (2:04.99 דקות) ולפני אנדראה אייפה ממזרח גרמניה (2:05.52 דקות) וכן במשחה שליחות 4x100 מטר חופשי בתוצאה של 3:55.52 דקות, אחרי מזרח גרמניה שקבעה שיא עולם חדש (3:52.45 דקות) ולפני מערב גרמניה (3:58.88 דקות) ובמשחה שליחות 4x100 מטר מעורב בתוצאה של 4:25.80 דקות, אחרי מזרח גרמניה שקבעה שיא עולם חדש נוסף (4:16.84 דקות) ולפני מערב גרמניה (4:26.57 דקות).
באליפות ארצות הברית בשחייה שנערכה בקונקורד, קליפורניה באוגוסט 1974 קבעה בבשוף שני שיאי עולם חדשים, אחד במשחה ל-200 מטר חופשי בתוצאה של 2:02.94 דקות והשני במשחה ל-400 מטר חופשי בתוצאה של 4:15.77 דקות. שבוע לאחר מכן, בתחרות שחייה של שתי מעצמות השחייה המובילות בעולם, ארצות הברית ומזרח גרמניה, שנערכה באותו מקום, היא השוותה את שיאה העולמי במשחה ל-200 מטר חופשי.
באליפות העולם בשחייה שנערכה בקאלי, קולומביה, בשנת 1975 זכתה בבשוף ב-6 מדליות בכל משחי החתירה, מתוכן שתיים מזהב והייתה לאחת משלוש השחייניות המצטיינות בתחרות. מדליות זהב במשחה ל-200 מטר חופשי בשיא תחרות חדש של 2:02.50 דקות, לפני אנדר (2:02.69 דקות) ובריגיטה (2:03.92 דקות) ובמשחה ל-400 מטר חופשי בשיא תחרות חדש נוסף של 4:16.87 דקות, לפני ג'ני טורל מאוסטרליה (4:17.88 דקות) וקאתי הדי בת ארצה (4:18.03 דקות). מדליות כסף במשחה של -100 מטר חופשי בתוצאה של 57.81 שניות, אחרי אנדר שקבעה שיא תחרות חדש (56.50 שניות) ובריגיטה (58.20 שניות) במשחה שליחות 4x100 מטר חופשי בתוצאה של 3:50.74 דקות, אחרי מזרח גרמניה שקבעה שיא עולם חדש (3:49.37 דקות) ולפני קנדה (3:53.37 דקות) ובמשחה שליחות 4x100 מטר מעורב בתוצאה של 4:20.47 דקות, אחרי מזרח גרמניה שקבעה שיא תחרות חדש (4:14.74 דקות) ולפני הולנד (4:21.45 דקות) ומדליית ארד במשחה ל-800 מטר חופשי בתוצאה של 8:53.22 דקות, אחרי טורל שקבעה שיא תחרות חדש (8:44.75 דקות) והת'ר גרינווד בת ארצה (8:48.88 דקות).
תחרות השיא.
במבחנים האמריקאים לאולימפיאדה שנערכו בלונג ביץ', קליפורניה ביוני 1976 ניצחה בבשוף בכל משחי החופשי (100 מטר, 200 מטר, 400 מטר ו-800 מטר) ובמשחה ל-400 מטר מעורב אישי, תוך כדי
קביעת שני שיאי עולם חדשים, במשחה ל-400 מטר חופשי (4:14.76 דקות) ובמשחה ל-800 מטר חופשי (8:39.63 דקות), וקביעת שלושה שיאי ארצות הברית במוקדמות ועוד שלושה נוספים במשחי הגמר.
באולימפיאדת מונטריאול (1976) זכתה בבשוף ב-5 מדליות, אחת זהב ו-4 כסף. מדליית זהב במשחה שליחות 4x100 מטר חופשי בשיא עולם חדש של 3:44.82 דקות, לפני מזרח גרמניה (3:45.50 דקות) וקנדה (3:48.81 דקות). היה זה המשחה האחרון בתחרות, המאכזבת מבחינתה של בבשוף לאחר שהשחייניות המזרח גרמניות זכו בכל המשחים למעט משחה זה, שבו היא נתנה את כל כולה. 4 מדליות כסף, במשחה ל-200 מטר חופשי בתוצאה של 2:01.22 דקות אחרי אנדר שקבעה שיא עולם חדש (1:59.26 דקות) ולפני בריגיטה (2:01.40 דקות), במשחה ל-400 מטר חופשי בתוצאה של 4:10.46 דקות, אחרי פטרה תימר ממזרח גרמניה שקבעה שיא עולם חדש (4:09.89 דקות) ולפני שרון סמית' מקנדה (4:14.60 דקות), במשחה ל-800 מטר חופשי בתוצאה של 8:37.59 דקות, אחרי תימר שקבעה שיא עולם חדש נוסף (8:37.14 דקות) ולפני בת ארצה ונדי ויינברג (8:42.60 דקות) ובמשחה שליחות 4x100 מטר מעורב בתוצאה של 4:14.55 דקות, אחרי מזרח גרמניה שקבעה שיא עולם חדש (4:07.95 דקות) ולפני קנדה (4:15.22 דקות). בנוסף, היא סיימה במקום החמישי במשחה ל-100 מטר חופשי בתוצאה של 56.95 שניות, אחרי המנצחת והכוכבת של התחרות אנדר (55.65 שניות).
בבשוף ספגה ביקורת בתקשורת, למרות שיכולתה במשחקים האולימפיים הייתה גבוהה ביותר והיא שיפרה את שיאיה האישיים, מאחר שטענה שהתוצאות של השחייניות ממזרח גרמניה הן תוצאה ישירה של שימוש באימרוץ, במיוחד קורנליה אנדר יריבתה המושבעת. לאחר נפילת חומת ברלין בשנת 1989, מסמכים של השטאזי הוכיחו שהיא צדקה ואלפי ספורטאים וספורטאיות ממזרח גרמניה השתמשו בסמים ללא ידיעתם וללא אישור של הוריהם. למעשה, לו היו לוקחים את המדליות של מתחרותיה כנהוג היום היא הייתה זוכה ב-5 מדליות זהב.
ב-30 באפריל 2005 קיבלה בבשוף את התואר הגבוה ביותר של התנועה האולימפית על ידי הוועד האולימפי הבינלאומי, את "המסדר האולימפי".
משפחתה.
ג'ק בבשוף אחיה, שחיין אולימפי בעל מדליית כסף מאולימפיאדת מונטריאול (1976) במשחה ל-100 מטר חופשי ומדליית זהב מאליפות העולם בשחייה 1978. אחותה דבי בבשוף אף היא שחיינית מצטיינת.
בשנת 1986 נולד לשירלי בבשוף ילד אותו היא מגדלת לבדה. היא עובדת כמחלקת דואר.
התראה (הלכה)
התראה הוא מונח הלכתי המתאר מצב בו חוטא העומד לבצע עבירה מוזהר על ידי אחרים (יש שטוענים כי אלו העדים) כי הדבר אסור, עליו לחדול ממנו וכי הוא עלול להיענש. ההתראה היא תנאי הכרחי בהלכה על מנת להביא לחיוב פורמלי בעונש גופני, כגון עונש מיתה או מלקות, וכשבית-הדין דורשים וחוקרים את העדים, הם מחויבים לשאול האם התקיימה התראה. התראה היא תנאי הכרחי להענשת חוטא - אך בלתי מספיק; התנאי הנוסף הוא עדים.
התנייתה של הענישה הגופנית בהתראה ייחודית למשפט העברי. לעומתו, בשיטות המשפט האחרות התקבע הכלל המבוסס על האתיקה של אריסטו: "אי-ידיעת החוק אינה פוטרת מעונש".
מקור מקראי.
בתלמוד מצוטטות מספר דעות המבססות את הלכת ההתראה על פסוק מקראי:
התלמוד עורך "צריכותא" - הסבר אודות נחיצות כל אחד מהמקורות הנ"ל. לדבריו כל אחד מהמקורות הללו מלמד את הצורך בהתראה על סוג שונה של עבירות.
מקורו של האמורא עולא מלמד את הצורך בהתראה בעבריינים חייבי מלקות, והמקורות שמביאים תלמידי חזקיה ותלמידי רבי ישמעאל מלמדים אודות הצורך בעבריינים חייבי מיתת בית דין, במוות בסיף ובסקילה - בהתאמה. המקור השלישי שמביאים תלמידי רבי יהודה הנשיא אף הוא דן בעבירה שעונשה הוא סקילה, התלמוד מסביר זאת לפי שיטתו של רבי שמעון שעונש המוות בשריפה חמור יותר, נצרך הפסוק לכתוב פעם נוספת כדי ללמד שגם בו חל הצורך בהתראה. באשר לשיטת חכמים הסבורים שמוות בשריפה חמור פחות מבסקילה, התלמוד מסביר כי "מילתא דאתיא בקל וחומר טרח וכתב לה קרא"; כלומר, לעיתים, על אף שניתן להסיק דין מסוים בקל וחומר, הפסוק מפרט אודותיו.
מטרת ההתראה.
מטרת ההתראה שנויה במחלוקת תנאים; לשיטתו של רבי יוסי בר יהודה "לא ניתנה התראה אלא להבחין בין שוגג ומזיד", ועל כן אדם שביצע עבירה וברי לנו שאינו שוגג - כגון תלמיד חכם - אין צורך בהתראה על מנת להענישו. לעומת רבי יוסי בר יהודה, סבורים חכמים כי כל אדם באשר הוא צריך התראה, גם אם קיימת סבירות גבוהה שהחוטא מבין שמדובר בעבירה. טעמם של חכמים מוסבר בקרב הראשונים בשתי דרכים; האחת היא מכיוון שהחוטא יכול לטעון לשיכחה זמנית או טעות, אפשרות נוספת, נפוצה יותר בקרב האחרונים, היא שהתראה היא גזרת הכתוב להוכיח שהמעשה נעשה תוך כוונה מובהקת ומחשבה צלולה. אפשרות שלישית מציע רבי יוסף ענגיל, לפיה דין ההתראה אינו תנאי להענשת החוטא, אלא נובע מהעיקרון ההלכתי של , הקובע כי חלה חובה קולקטיבית להציל כל אדם מחטא.