שלב מבחני האיכות של הגרסה בפיתוח היה בדרך כלל קצר ואינטנסיבי. החל בגרסה 9.0 מחזורי העדכון התארכו והחל מגרסת 2006 - גרסה רשמית חדשה יצאה אחת לשנה. מגרסת 2007 חזרו במנדריבה להוציא גרסה עדכנית אחת לשישה חודשים (כל גרסה זוכה לתמיכה במשך שנה שלמה ורכיבי הבסיס נתמכים במשך שנה וחצי). משתמשים המעוניינים לבחון גרסאות בטא יכולים להיעזר ברשימות הדיוור של הפרויקט ולרוב הם צפויים לקבל מענה תוך פרק זמן קצר על שאלות רלוונטיות או על דיווח על באג.
זהו מאפיין מהותי של עולם הקוד הפתוח המאפשר למשתמשים כניסה לחצר האחורית של הפרויקטים השונים. המשתמשים בוחרים לעיתים להתפשר על יציבות לטובת גרסאות עדכניות של התוכנות שבהן הם מעוניינים.
באפריל 2005 שונה שם החברה ממנדרייק למנדריבה, בעקבות האיחוד עם Connectiva הברזילאית.
לקראת סוף העשור הראשון של המאה ה-21 נקלעה החברה לקשיים כלכליים. בשנת 2010 רכשה חברת NGI הרוסית את השליטה בחברה. בעקבות כך פוטרו רבים מעובדיה.
ב-18 בספטמבר 2010 החליטה קבוצה של מפתחים לשעבר - ואחרים מקהילת המשתמשים - על פיצול של מנדריבה תחת השם מגאיה.
מנדריבה הייתה ההפצה הראשונה שהשתמשה בגרסה 5 של מערכת ניהול החבילות RPM (החל מגרסה 2011).
מנדריבה לינוקס איננה בפיתוח. במקום זאת, קיימת הפצת OpenMandriva שמהווה ההמשך הישיר של מנדריבה.
גרסאות.
הגרסאות הראשונות (5.3 עד 6.2) התבססו על גרסאות מקבילות של רד האט. החל מגרסה 7.0 הפכה ההתקנה להיות עצמאית. גרסה חדשה יצאה פעם בחצי שנה.
לאחר גרסה 10.1 החליטה החברה לקרוא לגרסאות על-שם שנת ההוצאה. גרסת 2005 יצאה באביב 2005. בסתיו 2005 יצאה הגרסה שנקראה 2006. החל מאותה שנה יצאה הגרסה החדשה של כל שנה בסתיו שלפני כן, ואילו באביב יצאה גרסת תחזוקה ("גרסת האביב"). עם זאת, לשנת 2010 יצאה גם גרסת תחזוקה נוספת בשם 2010.2 בסוף השנה.
מגֵאיה.
ב־18 בספטמבר 2010 החליטה קבוצה של מפתחים לשעבר - ואחרים מקהילת המשתמשים - על פיצול של מנדריבה תחת השם מגֵאיה (Mageia). ב-1 ביוני 2011 יצאה הגרסה הראשונה. הפצה זו עדיין מבוססת על גרסה 4 של מנהל החבילות rpm בניגוד לגרסה 5 שבגרסת הפיתוח של מנדריבה.
התקנה.
התקנת התוכנה נעשית דרך אתר המחזיק מאגר חבילות לגישה באמצעות תוכנית ניהול החבילות הסטנדרטית במנדריבה, URPMI או Smart.
למנדריבה כאמור תוכנית התקנה גרפית. ניתן לבצע את ההתקנה בעברית, על ידי בחירת שפת ההתקנה במסך.
במקביל לגרסת מנדריבה 2006, משתמשים ישראלים יכולים להתקין את ההפצה המקומית "אחד" של לינוקס שכללה תקליטור בודד עם סביבת עבודה שולחנית בעלת תמיכה מלאה בעברית - הן ברמת הממשק והן ברמת היישומים. התקליטור של "אחד" הכיל גם חלק נכבד מהעדכונים, שיצאו על ידי מנדריבה לגרסה הרשמית, וכן מבחר של חבילות תוכנה ישראליות (כגון תוכנת בדיקת האיות Hspell, מבחר מורחב של גופנים עבריים, ועוד).
אתר הפרויקט מציע מבחר מדריכים מצולמים, שמתאימים גם להתקנה ישירה של מנדריבה, וביניהם גם מדריך התקנה.
ישראל.
מנדריבה הקדישה תשומת לב לתמיכה במגוון שפות, בין השאר גם עברית. בתחילת שנות ה-2000 הייתה זו הפצת לינוקס פופולרית, וקהילת משתמשים נאמנה נשארה גם בהמשך.
בשנת 2004 נוצרה גרסה ישראלית בשם "אחד" (1), הכוללת התקנה בסיסית של מנדריבה עם מספר שינויים קטנים לשיפור התמיכה בעברית ובדיסק בודד (שהחליף את השלושה שנדרשו).
בסוף שנת 2007 נפתחה נציגות רשמית של ההפצה בישראל תחת השם "מנדריבה ישראל" וזו החלה את פעילותה בשנת 2008, אולם הפסיקה אותה בהמשך.
מטאורולוגיה
מטאורולוגיה הוא מדע העוסק בחקר התופעות האטמוספיריות, תהליכי מזג האוויר וחיזויים. המטאורולוגיה שייכת למדעי כדור הארץ וגם למדעי האטמוספירה. היא מובדלת ממדע הקלימטולוגיה בחוקרהּ תופעות זמניות ואינה מתעניינת בתנאי מזג אוויר מקומיים לאורך זמן.
תופעה מטאורולוגית היא אירועי מזג אוויר נצפים אשר ניתן להבינם ולהסבירם באמצעות מדע המטאורולוגיה. תופעות אלו הן תוצאה של אינטראקציה בין פרמטרים שונים באטמוספירת כדור הארץ, בין השאר טמפרטורה, לחץ ואדי מים.
היסטוריה של המטאורולוגיה.
ההיסטוריה של המטאורולוגיה מתבטאת בתגליות, המצאות ואירועים אשר השפיעו על מדע זה מאז עצם קיום האדם ועד היום וסייעו בהבנת אירועי מזג האוויר.
מאז ומתמיד האדם התעניין בסובב אותו והסביר את הדברים בדרכים שונות, וכך בדיוק קרה גם עם מזג האוויר הסובב אותו. למשל, האדם הסביר את הגשמים כברכה, את הסופות וליקויי החמה כזעמם של האלים ועוד רבים אחרים. כאשר הפילוסופיה החלה להתפתח הסביר האדם את התופעות המטאורולוגיות בדרכים שונות.
אריסטו הסביר שהעולם מורכב מארבעה יסודות: אש, אוויר, מים ואדמה, אלו בהשפעת השמש, משתנים ויוצרים דברים חדשים. כך לדוגמה, הסביר אריסטו, שהשמש מחממת את האדמה ומוציאה ממנה עשן ואבק, ומחממת את המים ומוציאה מהם חומר שקוף אשר יוצר את העננים. על פי רעיונות היסודות הסביר אריסטו גם את הברקים והרעמים. על פיו הרעם הוא רעש שנוצר על ידי רוח חזקה מאוד שנושבת בין עננים והברק הוא השריפה של רוח זו.
למרות הידע המצוי בידי האנושות כיום, חלק מרעיונותיו של אריסטו אינם כה רחוקים כל כך מן המציאות. ישנם מספר קטן של רעיונות שבדיעבד מתבררים כנכונים. למשל אריסטו הסביר שכאשר השמים בצבע כתמתם-אדמדם אז עומד לרדת גשם, ואכן ידוע לנו שכאשר הלחות רבה בשמים הם מקבלים צבע כזה עקב פיזור קרני האור. קיימים רעיונות אחרים של אריסטו אשר אין בהם שום אמת, למשל שיללת זאב מבשרת על בוא הגשם.
חיזוי מזג האוויר.
סקרנותו של האדם, אשר הביאה אותו מלכתחילה לחקור את תופעות מזג האוויר, גררה המצאות וגילויים רבים אחרים בתהליך הנמשך עד היום. כל הגילויים האלו הביאו להתפחות מדע המטאורולוגיה, שבזכותו היום אנו יכולים לצפות ולחזות את אירועי מזג האוויר, במידה מוגבלת. בעזרת חיזוי מזג האוויר ניתן לדעת האם כדאי לטוס, או שמא לבטל בשל חשש לערפל או לענני סערה.
משחר ההיסטוריה האדם עסק בניסיון לחזות את מזג האוויר, וזאת כיוון שיש לכך משמעות חשובה עבור החקלאים. על פי מזג האוויר החקלאים יודעים מתי עליהם לשתול/ לקצור את התבואה. מתי הם יכולים לצאת למסעות ציד ארוכים ומתי לא. לכן, חברות פרימיטיביות פיתחו לעצמן דרכים שונות ומגוונות, מעיין "סמנים" לחיזוי מזג האוויר. לדוגמה, באמצעות צפייה בעכבישים ניתן לזהות את בוא החורף לפי אריגת קוריהם מול הרוח, בציפייה לחרקים שיעופו לעבר הקורים. כאשר הסנוניות עפות בגובה רב מהרגיל בשמים זה סימן כי הגשם קרוב וזה הזמן לזרוע ולנטוע.
הסמנים לחיזוי מזג האוויר משתנים ממקום למקום ומקהילה לקהילה: עבור בני הלואו במחוז ניאנזה, הגשם מגיע שבוע אחרי פריחת האמריליס (שושנים), אם הפרחים לבנים יהיה גשם רב ואילו פרחים כתומים מסמנים עונת גשמים ענייה. עבור בני האבאסאבו (דייגים) מערבולות מעל לאגם הן סימן לבוא הגשם.
מדע המטאורולוגיה ממשיך להתפתח, מגמה שנמשכה לאורך המאה ה-20 ואל תוך המאה ה-21.
החיזוי המודרני מתבסס על נתונים הנאספים מתחנות המפוזרות ברחבי העולם ומעובדים על ידי מחשבי-על. פלט עיבוד הנתונים מוצג בתור מפה סינופטית, המציגה את מערכות הלחץ בקנה מידה רחב היקף. כיום ניתן למצוא ברשת מספר מודלים לחיזוי מזג אוויר.
המפה הסינופטית המודרנית (תמונה מצורפת) מציגה את מערכות הלחץ ברום (קווים צבעוניים- בצורת גלים) ואת מערכות הלחץ בקרקע (קווים לבנים).
הגלים הקעורים (צורת U) מעודדים היווצרות משקעים- ונקראים אפיקי רום.
במפה המצורפת ניתן לראות כי ישראל נמצאת בתחום אפיק רום. כך גם ספרד.
ההתפתחות הטכנולוגית האחרונה שיפרה בצורה דרסטית את יכולת החיזוי. אם עד לפני שנים בודדות התחזית ניתנה ארבעה ימים קדימה בלבד, הרי שהיום ניתן לחזות חמישה ימים ואף יותר. נראה כי כמו מדעים אחרים, גם מדע המטאורולוגיה התפתח רבות כתוצאה ממלחמות. ניתן לראות זאת לדוגמה בהמצאת הלוויין, שהמוטיבציה לפיתוחו הושפעה רבות מן המלחמה הקרה. המצאה זו משמשת כיום כפלטפורמה לאמצעי חיזוי ראשונים במעלה של מזג האוויר. עם כל זאת, ככל הנראה, האנושות לעולם לא תצליח לחזות במדויק ובמספר ימים בלתי מוגבל את מזג האוויר. בהקשר זה מאוזכרת תכופות תאוריית אפקט הפרפר, כלומר כל דבר קטן כמו נפנוף בכנפיו של פרפר עשוי להיות בעל השפעה מכרעת על אירועי מזג האוויר, באופן שהוא בלתי ניתן לחיזוי מראש.
מטאורולוגיה על ידי כדורים פורחים ותמונות לוויין.
גורמים רבים אשר קובעים את מזג האוויר נמצאים באטמוספירה. במאה ה-19, התחילו לבצע מדידות מטאורולוגיות באטמוספירה על ידי כדורים פורחים הנקראים רדיוסונדות. על כדורים אלו הוצבו מדי לחץ, מד טמפרטורה ומד לחות.
מטאורולוגיה, קלימטולוגיה, ופיזיקה אטמוספירית הם תתי נושאים בחקר האטמוספירה.
מקור שם התחום היא בתאוריה של אריסטו שהחשיבה את כל הדברים מעל לירח כדברים קבועים ועל מנת לתרץ את המטאורים ראתה אותם כחלק ממזג האוויר.
הים והתפתחות המטאורולוגיה.
כדור הארץ מכונה "כוכב הלכת הכחול" וזאת משום שיותר משני שלישים משטחו מכוסים במים. לים השפעה עצומה על מזג האוויר בכדור הארץ. הים מוליך חום וקור בעזרת זרמי המים שבתוכו למקומות רבים ושונים בעולם. נוסף על כך, הים הוא המקור העיקרי לגשמים ולשאר המשקעים ובכך מהווה גורם משפיע על מזג האוויר ומעצב אותו.