בתחילת עונת העפילה הקבוצה לשלב הבתים של היורוליג דרך שלב המוקדמות. הקבוצה השתתפה ביורוליג גם בעונה שלאחר מכן.
בעונת העפילה גלאטסראיי ליורוליג ועלתה לשלב ההצלבה, שבו הפסידה לברצלונה ולא העפילה לפיינל פור. בעונת זכתה לראשונה בתולדותיה ביורוקאפ, כשהיא מנצחת בגמר את שטרסבורג IG, מה שהקנה לה את ההשתתפות בליגת היורוליג במתכונתה החדשה בעונת 2016/2017.
אוהד מושקוביץ
אוהד מושקוביץ (נולד בט"ו באלול ה'תשל"ד, 2 בספטמבר 1974) הוא זמר דתי ישראלי.
ביוגרפיה.
נולד וגדל בבלגיה, שם החל כבר בגיל צעיר את דרכו המוזיקלית כאשר ליווה בקולו את גדולי הזמר היהודי שבאו להופיע בעיר מגוריו. בגיל 18 למד בישיבת כרם ביבנה והתגייס לצה"ל. לאחר נישואיו השתקע בישראל והחל לפתח קריירה מוזיקלית. בתחילה הופיע כזמר בחתונות עם להקתו של אריה ברונר, המפיק דוד פדידה לקחו תחת חסותו, ובשיתוף עם המלחין יוסי גרין הפיקו אלבום שנקרא "וארשתיך". האלבום הצליח ברחוב החרדי, ובשנת 2005 הוא נבחר כזמר השנה בטקס 'אנשי השנה' של המוזיקה החסידית.
לאור הצלחת האלבום הראשון הוציא מושקוביץ אלבום נוסף שנקרא "2 oh", ובשנת 2009 הוציא אלבום נוסף ובו להיטים מהשנים האחרונות וכמה שירים חדשים, שנקרא "המוזיקה שלי".
כמו כן השתתף אוהד במופעי זמר גדולים כגון HASC 20 שהתקיים ב-2007 וב-HASC 21 שנערך בשנת 2008 וכן ב"קונצרט אוהל". הוא גם ביצע את שיר הנושא באלבומו השני של יוסי גרין שנקרא "התו השמיני".וכן השתתף במחזמרים לילדים בבימוי ישי לפידות ודוד פדידה ובהפקתו של פדידה: "שירים ונפלאות בבית הכנסת" שהוצגה לראשונה בחנוכה תשע"א (דצמבר 2010), "שירים ונפלאות בבית הספר" שהועלתה בחנוכה תשע"ב (דצמבר 2011) ו"שירים ונפלאות בבית הספר 2" שהצגת הבכורה שלו הייתה בחנוכה תשע"ג (דצמבר 2012). בדצמבר 2013 יצא הסינגל "גשם שלי" של להקת אתניX בהשתתפותו של מושקוביץ. ב-2015 הוציא את אלבומו החמישי שנקרא "סגולה".
בין השנים 2015-2016 שימש כשופט בתוכנית "הקול הבא" של רדיו קול חי.
באפריל 2021 נבחר כזמר החסידי הישראלי הטוב ביותר מכל הזמנים ברדיו ״קול ברמה״.
בין להיטיו הבולטים: ״ברכת הבנים״ "וארשתיך", "מה שהיה", "חביבין ישראל", "סטופ" "מדוע" "למלך" ו"לבדו".
מושקוביץ' מיוצג על ידי חברת ההפקות FDD פרודקשיין.
חיים אישיים.
הוא נשוי ללאה, אב לארבעה ומתגורר במודיעין-מכבים-רעות.
כיוונון רגשי
מבצע יונה
מבצע יונה, מבצע שחרית ומבצע אביבה הם כינויים של מבצעים חשאיים להעברת נשק מצרפת לישראל ב-1956, טרום היציאה למבצע קדש. המבצעים חוללו מהפך במצבת הנשק של צה"ל, הן מבחינת כמות והן מבחינת איכות.
רקע.
עסקת הנשק הצ'כוסלובקית-מצרית ב-1955 במסגרתה סופקו למצרים מאות מטוסים וטנקים וציוד לחימה רב אחר, שינתה את מאזן הכוחות במזרח התיכון. בתגובה חתמה ישראל במרץ וביוני 1956 על עסקאות לרכישת ציוד צבאי בצרפת, כולל עשרות מטוסי מיסטר, עשרות טנקים מדגמי סופר שרמן ו-AMX-13 וכלי רק"ם נוספים. מכיוון שישראל רצתה למנוע כוננות מצרית, תוכנן המבצע כך שהציוד יועבר וייפרק באופן חשאי. שם הקוד למבצע נקבע ל"מבצע יונה" על שם יונה הנביא, כיוון שהציוד הגיע ונפרק מלב ספינות.
העברת הנשק היבשתי.
המבצע להעברת ציוד הלחימה בוצע באמצעות שלוש נחתות של הצבא הצרפתי, חוף הנחיתה נקבע בסמוך לנמל הקישון ונקבעו מחנות אחסנה לציוד במחנה כורדני. המשימה לפריקת הכלים הוטלה על חטיבה 7 בפיקודו של אורי בן ארי, ושותפו בתכנון אברהם אדן, מפקד גדוד 82 ואורי רום, מפקד גדוד 9. מספר לילות לפני המבצע הובלו לאזור הנחיתה המיועד, על ידי סגן מפקד גדוד 82, מנחם מרון, טנקים מהחטיבה שנסעו הלוך ושוב והרעישו על מנת "להרגיל" את תושבי האזור לרעש המולה וקולות רק"ם.
למבצע הוכשרו עשרות נהגי משאיות GMC 6X6 שהתאמנו במגרש מיוחד בגודל הנחתת, במהלך האימונים התברר שהצרפתים אוסרים על משאיות בנזין לעלות לנחתות עמוסות חומרי הנפץ, וצה"ל נאלץ לגייס למבצע תוך שעות בודדות עשרות אזרחים, עם משאיות הדיזל שלהם.
הנחתת הראשונה ("ירדנה 1") הפליגה ב-1 ביולי והגיעה לחופי הארץ ב-25 ביולי ובבטנה 33 טנקי AMX-13, חלפים ותחמושת. הפריקה התבצעה במהירות ותוך פחות משעה כבר היו הטנקים על החוף והועמסו למובילים בדרכם לכורדני. המשאיות הועלו לנחתת והעמיסו ממנה את התחמושת והחלפים.
למחרת פרקה נחתת שנייה ("ירקונה 1") 33 טנקי סופר שרמן, הנחתת השלישית ("ארנונה 1") הובילה תחמושת רבה ונפרקה במהלך שלושה לילות, כאשר המשאיות הועמסו על הנחתת והיא הפליגה כל פעם לפני עלות השחר ללב ים שם נמשכה העמסה. על כך זכתה פלוגה ג', בפיקוד בנימין אושרי, מגדוד 9 בצל"ש יחידתי מהרמטכ"ל.
קבלת הפנים של הספינות נעשתה תחת חשאיות ובמקום נכחו ראש הממשלה ושר הביטחון דוד בן-גוריון, הרמטכ"ל משה דיין, מנכ"ל משרד הביטחון שמעון פרס, שגריר צרפת בישראל פייר ז'ילבר, ראש לשכתו של שר הביטחון מרדכי בר-און וכן שני אורחים שהוזמנו על ידי בן-גוריון לתעד בדרכם את האירועים, הסופר והעיתונאי שבתאי טבת והמשורר נתן אלתרמן.
באוגוסט 1956, הושלם החלק היבשתי של המבצע, כאשר הנחתות פרקו בישראל 99 טנקי AMX-13.
העברת המטוסים.
מבצע שחרית.
באפריל 1956 החלה אספקת מטוסי המיסטר 4 מצרפת לישראל. 12 מטוסים הגיעו בגל הראשון, 12 נוספים באוגוסט ובאוקטובר, ממש ערב המלחמה, המריאו מצרפת 36 מטוסים במבצע עליו פיקד ראש מחלקת אוויר, שלמה להט (לנדאו). בדרכם לישראל נחתו המטוסים ותדלקו בברינדיזי שבאיטליה, על מנת למנוע חשד מהאיטלקים, נמסר להם כי מדובר במטוסים שהמריאו מישראל לצרפת לצורך תיקונים, המטס חולק לשני מבנים בני 18 מטוסים כל אחד שנצבעו במספרי זנב זהים, כך שהמבנה השני יצביע על כך שלכאורה מדובר במטוסים שחזרו מהתיקון בצרפת. סך הכל הגיעו 61 מטוסים (כולל מטוס צילום אחד), חלקם שימשו במלחמה את הטייסת הצרפתית וחלקם לא יכלו להיות כשירים ללחימה עקב מחסור בחלפים ותחמושת.
מבצע אביבה.
במהלך 1956 הושג הסכם עם צרפת להשאלת 23 מטוסי דקוטה. על מבצע ההעברה היה אחראי ישעיהו גזית מענף התכנון במטה החיל. המטסים בוצעו באוקטובר 1956. ההעברה נעשתה בשלוש קבוצות, קבוצה ראשונה של חמישה מטוסים הוטסה על ידי טייסים צרפתים, במסווה של מטוסים אזרחיים שנרכשו על ידי חברת תעופה חדשה. קבוצה שנייה של שמונה מטוסים הוטסה תחת אותו כיסוי על ידי טייסים ישראלים.
המטס השלישי שהכיל את עשרת המטוסים הנותרים, בוצע בנתיב שונה, גויסו צוותי אוויר מסדיר ומילואים והוטסו לצרפת, שם התחזו לצוותי אוויר צרפתיים, מצרפת טסו דרך ביזרטה שבתוניסיה עד לנחיתתם בעקרון.
שירו של אלתרמן.
ב-15 באוקטובר 1956 הקריא ראש הממשלה ושר הביטחון דוד בן-גוריון, שיר של נתן אלתרמן בשם "עוד יסופר", מעל בימת הכנסת. שירו של אלתרמן, שנכח בזמן פריקת הכלים, הכיל רמזים רבים למבצע הבאת הנשק:
בסיימו לקרוא את השיר הוסיף בן-גוריון ואמר: "עד כאן דברי המשורר. בפרוזה הדלה שלי אומר רק כי חל שינוי ניכר לטובה ביכולתו של צה"ל"..
קפלה (להקה)
פרדוקס שמי הלילה האפלים
סעודת אמנים
סעודת אמנים היא מנהג מודרני של עריכת סעודה מרובת משתתפים שבה אומרים המשתתפים מאה פעמים אָמֵן, כסגולה לפתרון מצוקות שונות, כדוגמת זוגיות, עקרות, בריאות ופרנסה.
כיום המנהג נעשה בדרך כלל עבור נשים.
מטרה.
לפי המסורת, דוד המלך תיקן שעל כל יהודי לברך בכל יום מאה ברכות. חישוב הברכות הנאמרות כל יום בשלוש התפילות בצירוף ברכות הנהנין וברכות נוספות עולה למאה ברכות לפחות. בשבת, שבתפילת העמידה שלה יש 7 ברכות בלבד, נוהגים להוסיף ברכות על ידי אכילת פירות ומיני מגדים, וברכות על ריח טוב.
סעודת אמנים מגדילה לעשות, ונאמרים מאה אמנים בה לבדה, בנוסף לאלה המצטברים במשך היום. יש המייחסים לאמירת מאה אמנים מרוכזת זו סגולה לפתרון בעיות.
יש מי שהסתייג מהמשקל הרב שמיוחס לסעודת אמנים, לטענתו: "מי שמתחבר ליראת שמים ולהודיה לה' באמצעות סעודה המתקיימת בציבור, סעודה בה מברכים ומודים לה', ואומרים "אמן", תבוא עליו ברכה. אך כל זה לא על חשבון תפילה מעומק הלב, ובעיקר תיקון המעשים בכל התחומים".
טכניקה.
כדי להגיע למאה אמנים, מוצאים בסעודה מזונות מסוגים שונים, המאפשרים לברך עליהם את חמש הברכות שלפני האכילה (מלבד "המוציא"), שסדרן, כדי להרבות בברכות, מסומן בראשי תיבות "מגע אש": מזונות, גפן, עץ, אדמה, שהכל. כל אחד מהמשתתפים בסעודה מברך בקול רם את הברכה המתאימה למזון שלפניו, וכל יתר המשתתפים עונים אמן.
לפני הברכה ניתן להביע משאלה, אף היא בקול רם. לכל ברכה מתאימה קטגוריית משאלות משלה, התואמת את שמה:
רבי יצחק
רבי יצחק הוא אמורא ארצישראלי שירד מספר פעמים לבבל ומוזכר פעמים רבות בתלמוד בבלי.
במסכת פסחים (כך מוסבר על ידי רש"י ורשב"ם) קיים חילוק לגבי שם אביו של רבי יצחק, בין דברי אגדה ודברי הלכה. ר' יצחק המוזכר באגדתא, שמו האמיתי הוא "יצחק בן פנחס", ואילו "רבי יצחק" המוזכר בהלכה בשמו האמיתי הוא "יצחק בן אחא".
רבי יצחק זה היה חבירו של רב נחמן, ולפי השערת רבנו יהודה בן קלונימוס משפיירא היה תלמידו של רבי יוחנן. רבי יצחק אחר המוזכר בתלמוד היה תלמידו של רבי חייא.
רבי יצחק מוסר הלכות בשם רבי יוחנן, ריש לקיש ואמוראים נוספים; הלכות משמו מוסרים אמוראים רבים, ביניהם רב נחמן, רב חסדא, רב יוסף, רבא, אביי השואל אותו שאלה, ועוד.
רבי יצחק מוסר אגדות בשם כמה אמוראים, ביניהם רבי יוחנן. על המימרות הידועות שלו באגדה נמנית ברכתו לרב נחמן כאשר נפרדו בתום מפגש ארוך בו אמר לו רב נחמן דברי תורה רבים, וכשנפרדו ביקש רב נחמן מרב יצחק שיברכהו. השיב לו רב יצחק:
פסקיו.