בחודש ספטמבר 1937, לאחר פתיחת שנת הלימודים, גויסו המדריכים הראשונים של השבט, שהיו בעיקר תושבי הכרמל. תחילה גויסו שני מדריכים: מרים אפשטיין - שרון לקבוצת הבנות ודוד בילסקי לקבוצת הבנים. אחר-כך הצטרפו מדריכים נוספים. מיד עם תחילת הפעילות דוד בילסקי נהרג בתאונת דרכים ומאיר זרודינסקי נכנס למלא את מקומו. הגדוד הראשון של השבט נקרא "גדוד דוד" לזכרו של דוד בילסקי.
עם השנים גדל והתפתח השבט, הקים שלוחות נוספות להל"ן שבט "צופית", שבט "העגן", שבט "תדהר", שבט "לטם" ושבט "נשרים".
שמות וצבעים של השבט.
כשהשבט רק הוקם שמו היה "גדודי הכרמל" מפני שמתחילה הוא פוצל ממשוטטי בכרמל. בהמשך שונה שם השבט ל"הכרמל" ולצבעו נבחר הצבע הלבן, ועם השנים באזור שנות ה -60 שינה השבט את צבעו ואת שמו והפך לשבט "כרמל" אשר צבעו אדום ולבן.
בעבר היה שבט כרמל השבט היחידי על הכרמל אך לאחר ששבטים נוספים הוקמו במקום, נאלץ השבט לשנות את שמו.
מייסדי השבט וחבריו הבולטים.
בוגרים רבים של שבט כרמל תרמו ותורמים למדינת ישראל בתחומים שונים, רבים מן הבוגרים נמצאים בפוליטיקה המקומית ובעיתונאות המקומית של חיפה. בין מקימי השבט ניתן למנות את הבאים:
הצריף.
הצריף הוא המבנה בו נמצאים מרכזיו של השבט: הגזברות, חדר מצב, חדר השכבה הבוגרת וחדר ח'-ט'. הצריף הוסב בשנת 1937 מחדרי כיתות של בית הספר הריאלי למבנה צופי. בתחילת דרכו הצריף היה בצבע ירוק אך לאחר מכן נצבע בצבעו הנוכחי, אדום. בשנת 2014 הצריף יועד להריסה, ותוכנן להחליפו במבנה חדש וגדול יותר אשר תוכנן להיבנות בתחתית בית הספר הריאלי. בשנת 2016 אכן נהרס הצריף ובמקומו בנו בניין חדש בשטח בית הספר הריאלי, סניף אחוזה. היום קיים "הצריף החדש"- שנקרא בפי חניכי השבט "המבנה".
הול ואוטס
בית זוסמן
בית זוסמן הוא מרכז לחירשים וכבדי שמיעה המופעל על ידי עיריית ירושלים. בית זוסמן החל לפעול ב-2005, והיה המרכז הראשון מסוגו בישראל, ומאז הוא מספק שירותים מגוונים למתמודדים עם חירשות וירידה בשמיעה.
רקע.
היוזמה להקמת המרכז הייתה של פורום ארגון לקויי השמיעה ולקוחות ובשיתוף מחלקת שיקום באגף הרווחה בעיריית ירושלים. הם מצאו שקיים מחסור רב בשירותים ובמענה מקצועי לקבוצת החרשים וכבדי השמיעה הבוגרים בעיר, לכן הוחלט שמטרת המרכז תהיה לענות על מחסור זה ולפתח כלים נוספים. ליוזמה זו חברו הקרן לירושלים והמוסד לביטוח לאומי – הקרן לפיתוח שירותים לנכים, אשר גייסו תרומות שאפשרו בניית שני מרכזים לחרשים וכבדי שמיעה: במערב העיר (בית זוסמן) ובמזרחה.
בית זוסמן הוקם תודות לתרומתם של לארי ולאונור זוסמן, עיריית ירושלים – המנהל לשירותי קהילה, מחלקת שיקום באגף הרווחה, הקרן לירושלים, המוסד לביטוח לאומי ומשרד הרווחה. בית זוסמן החל לפעול בספטמבר 2005 ובשנתו הראשונה הגיעו 450 לקוחות לקבל שירות.
חרשים וכבדי שמיעה ובני משפחותיהם נתקלים בקשיים רבים בחיי היום יום: בתחום החברתי, רגשי, משפחתי ותעסוקתי. לקות שמיעה גורמת לבדידות רבה, ומקשה על ההתמודדות עם משימות החיים. המצב אף יותר קשה ובעייתי כאשר ישנה הכחשה רבה בתוך האוכלוסייה לגבי הלקות. הדרכים הרגילות לקבלת סיוע אינן זמינות לחלק גדול מהאוכלוסייה בגלל העדר הנגשה מתאימה, וגם עקב הבנה מוטעית של המאפיינים הייחודיים של אוכלוסיית לקויי שמיעה מצד האוכלוסייה הכללית. מטרת המרכז היא לתת מענה לאותם קשיים, תוך התחשבות והתאמה למאפיינים הייחודיים של אוכלוסיית לקויי שמיעה.
בית זוסמן וכל השירותים הניתנים בו, מונגשים באופן מלא: חדרים אקוסטיים, אביזרי עזר שונים (מערכות הגברה ייחודיות), תמלול, תרגום לשפת סימנים.
החוג לתנ&quot;ך בבית ראש הממשלה
החוג לתנ"ך בבית ראש הממשלה הוא חוג לימוד תנ"ך דו-שבועי שהתכנס בבית ראש הממשלה דוד בן-גוריון, ועבר לאחר מכן למשכן נשיאי ישראל. מלבד בן-גוריון החוג התקיים בכהונתם של בגין, ויצמן, נתניהו, ריבלין ובנט.
תקופת בן-גוריון.
החוג לתנ"ך בבית ראש הממשלה החל לפעול באוקטובר 1958, זמן קצר לאחר חידון התנ"ך הראשון למבוגרים שהביא להתעוררות גדולה בלימוד התנ"ך בישראל, שכללה הקמת חוגי לומדים במקומות רבים בישראל ובעולם.
החוג התכנס בבית ראש הממשלה פעם בשבועיים במוצאי שבת והשתתפו בו טובי החוקרים של המקרא בישראל.
מתכונת הלימוד בחוג כללה הרצאה, שלאחריה המשתתפים הביעו דעתם בנושא במסגרת ויכוח פתוח. ההרצאות בחוגי הלימוד סוכמו והוצאו כספרים. בן-גוריון כלל את דבריו בשלושה מפגשים באפריל 1959 על "קדמות ישראל בארצו" בספרו "עיונים בתנ"ך". העיתונות הביאה מדי פעם דיווחים מהלימוד בחוג. לעיתים הביאו דברים שאמר דוד בן-גוריון בחוג לפולמוס ציבורי.
בין המשתתפים בחוג בימי דוד בן-גוריון היו השופט שניאור זלמן חשין (שכיהן כיושב ראש החוג), השופט משה זילברג (שהחליף את חשין כיו"ר החוג), נשיא המדינה יצחק בן-צבי, פרופ' חיים גבריהו (יו"ר החברה לחקר המקרא בישראל), פרופ' בן ציון לוריא, פרופ' יגאל ידין, פרופ' יהודה אליצור, פרופ' פייבל מלצר, פרופ' בן-ציון דינור, פרופ' בנימין מזר, ד"ר ישראל מהלמן, ד"ר חיים תדמור, פרופ' אברהם הוכמן.
לאחר התפטרותו של בן-גוריון ומעברו לשדה בוקר התקיים כינוס מיוחד של החוג בשדה בוקר ביום הולדתו של בן-גוריון. החוג עצמו עבר לבית הנשיא זלמן שזר והמשיך להגיע לביקורים אצל דוד בן-גוריון בשדה בוקר.
דוחות החוג מלימוד ספר יהושע וספר שופטים נערכו ופורסמו בהוצאת החברה לחקר המקרא בישראל:
תקופת בגין.
בשנת 1977 חידש ראש הממשלה מנחם בגין את חוג התנ"ך, מדי מוצאי שבת בבית ראש הממשלה בירושלים, באופן קבוע עד פרישתו.
תקופת ויצמן.
עם היבחרו של עזר ויצמן לתפקיד נשיא המדינה, חידש ויצמן את החוג לתנ"ך בראשותו של פרופ' מנחם אלון ובהשתתפות פרופ' יאיר זקוביץ ופרופ' אבי רביצקי.. עוד השתתפו בוועדת ההיגוי הפרופסורים אוריאל סימון, אליעזר שביד, עליזה שנהר, יאיר הופמן, שרה יפת. וד"ר שמשון שושני מנכ"ל משרד החינוך.
החוג נמשך עד לסיום כהונתו של ויצמן.
תקופת נתניהו.
במאי 2012 חידש ראש הממשלה בנימין נתניהו ורעייתו את פעילות החוג בתדירות נמוכה (עד ספטמבר 2018 התקיימו שנים עשר מפגשים ). החוג נקרא על שם שמואל בן ארצי, חמיו של ראש הממשלה. את החוג מנהל מאז חידושו הרצל מקוב, מנהל מרכז מורשת מנחם בגין. בחוג משתתפים אנשי אקדמיה (משה ברש, יאירה אמית, מיכה גודמן) משוררים (ארז ביטון, מירון איזקסון) ועוד. בספטמבר 2013 התקיים מפגש עם הרבנים הראשיים לישראל.
תקופת בנט.
במאי 2022 התקיים לראשונה חוג התנ"ך בקדנציה של ראש הממשלה נפתלי בנט, והוא התקיים בבית בן-גוריון בתל אביב. ראש הממשלה בנט בחר את נושא החוג: "שבטיות מול אחדות". בחוג השתתפו סגן השר לשירותי דת מתן כהנא, אריאל מורלי נציג מרכז מורשת מנחם בגין, ד"ר מיכה גודמן, הרב הצבאי הראשי תא"ל אייל קרים, הרב איל ורד, פרופ' מירון איזקסון, פרופ' זכי שלום, הרב אביחי קצין, מאיה אוחנה מורנו, אמוץ עשהאל, תמר ביטון, עו"ד יהושע ארגמן, פרופ' יאירה אמית ופרופ' חביבה פדיה.
קישורים חיצוניים.
מסמכים ופרוטקולים של החוג לתנ"ך בבית ראש הממשלה (10/1971-12/1968) באתר ארכיון המדינה.
מסמכים ופרוטוקולים של החוג לתנ"ך בבית ראש הממלשה (1/1969-1/1968) באתר ארכיון המדינה.
ראובן סמואלס
הרב ראובן סמואלס (1933 - 15 במאי 2016) יליד יוסטון טקסס, עלה לארץ ב-1962, ייסד את קהילת "אור חדש", ממניחי היסודות לבנייתה של מועצת הרבנים המתקדמים ושל התנועה ליהדות מתקדמת בישראל ומנהלו השני של מרכז חינוך ליאו באק בחיפה.
נעוריו בארצות הברית.
הרב ראובן (בוב) סמואלס נולד בארצות הברית בשנת 1933 וגדל ביוסטון טקסס. ראובן גדל עם שני אחיו, ויק וטום, בבית משפחתם הגרעינית. הוריהם חינכו אותם ברוח היהדות הליברלית על ערכי המוסר, נתינה לזולת ואהבת האדם. לדוגמה, מדי ערב שאל האב את בניו מה עשו באותו יום על מנת להפוך את העולם לטוב יותר.
בגיל 17 סיים את לימודיו בבית הספר התיכון - Houston's San Jacinto High School, בהצטיינות וקיבל מלגת לימודים לאוניברסיטת ברנדייס במסצ'וסטס (Waltham, Massachusetts) שם למד לתואר ראשון בין השנים 1950–1954. בתיכון ובאוניברסיטה שיחק בייסבול והצטיין בספורט ובלימודים. הוא נבחר לנשיא מחזור הלימודים שלו בברנדייס. הוא המשיך בלימודי רבנות בהיברו יוניון קולג' (Hebrew Union College) בסינסינטי, אוהיו בארצות הברית והוסמך כרב רפורמי בשנת 1960.
ב- 1956–1958 ביקר לראשונה בישראל, יחד עם אשתו אנט (אותה הכיר מגיל 13 ביוסטון) ולמד באוניברסיטה העברית.
בשנים 1960–1962 שימש כרב בבית הכנסת הידוע North Shore Congregation בשיקגו.
שנותיו הראשונות בארץ.
בשנת 1962 עלו ראובן ורעייתו אנט, עם שלושת ילדיהם הצעירים- עמי, דויד ותמר, לישראל. הרב סמואלס נשלח על ידי האיגוד העולמי ליהדות מתקדמת, לעבוד עם הרב ד"ר מאיר אלק, מייסדו ומנהלו הראשון של בית הספר ליאו באק בחיפה. הרב סמואלס הנהיג תוכניות לימודים חדשניות ביהדות בשכבות גיל שונות. הוא השפיע מאוד על תלמידיו בלימודי מקורות יהודיים עם דגש על ערכי מוסר והתחדשות יהודית כאשר פיתח חוויות תפילה וקבלת שבת למורים ולתלמידים בביתו בערבי שבת ומועד.
בשנת 1963 ייסד הרב סמואלס, את קהילת "אור חדש" בחיפה וקהילות בנצרת עילית ובנהריה. כמו כן הנהיג פעילות של נוער תל"ם (התנועה ליהדות מתקדמת) שהתחילה בפעילות נוער לתלמידי בית הספר ובהמשך הצמיחה גרעיני הגשמה לקיבוץ יהל שבערבה.