תדהר ניר (נולד ב-1 באוגוסט 1974) הוא פילוסוף, סופר, ומבקר תרבות ישראלי. תחומי עיסוקו הם אסתטיקה, פילוסופיה פוליטית, פילוסופיה של הפסיכואנליזה ואסכולת פרנקפורט. תדהר ניר הוא הנין של החלוצה הפמיניסטית הניה פקלמן.
ביוגרפיה.
תדהר ניר נולד וגדל בטבריה. אביו היה מורה לביולוגיה ואמו עין-יה, הקרויה על שם סבתה, הניה פקלמן, הייתה עקרת בית. כשהיה בן 13, עברה המשפחה לגור בראשון-לציון.
לניר תואר ראשון בפילוסופיה והיסטוריה מאוניברסיטת תל אביב, תואר שני בפילוסופיה (בהצטיינות יתרה) מאוניברסיטת תל אביב, עבודת המאסטר שלו עסקה באסתטיקה והאידאולוגיה של הסוריאליזם, ותואר דוקטור (עם מלגת הצטיינות) מאוניברסיטת תל אביב. התזה שלו עסקה בתאוריה האסתטית של תיאודור אדורנו, מחבריה הבולטים של אסכולת פרנקפורט.
ב-2017, ראה אור ספרו על אדורנו, "המרי הטרגי – אדורנו והלא מודע החברתי ביצירת האמנות המודרנית", בסדרת "פרשנות ותרבות" בעריכת פרופ' אבי שגיא (כרמל).
חיים אישיים.
תדהר ניר נשוי לסופרת והמתרגמת דורית שילה ומתגורר ביפו.
Hold My Hand (שיר של ליידי גאגא)
Hold My Hand (בעברית: החזק את ידי) הוא סינגל שהוקלט על ידי הזמרת האמריקאית ליידי גאגא. את השיר הוציאה לאור ב-3 במאי 2022 חברת התקליטים אינטרסקופ רקורדס, כסינגל המוביל מתוך הפסקול של הסרט "". השיר נכתב על ידי גאגא עצמה לצד בלאד פופ, שגם הפיקו אותו ביחד עם בנג'מין רייס.
רקע והקלטה.
באפריל 2021 פרסם אתר הרכילות "ShowBiz 411" כי גאגא עתידה להופיע בפסקול של הסרט "Top Gun: Maverick". השמועה החלה להתפרסם בעיתוני מוזיקה רבים ומוכרים יותר דוגמת "W".
באפריל 2022 החלה גאגא לפרסם הודעות ללא משמעות בחשבון הטוויטר שלה. לאחר שהשיר יצא לאור התגלה כי אלה היו מילותיו. היא הכריזה באופן רשמי על תאריך יציאת "Hold My Hand" ב-27 באפריל. בנוסף, חשפה כי היא כתבה את השיר במשך שנים, וכעת זה הזמן הנכון להוציא אותו לאור, לטענתה, כיוון שהוא משתלב יחד עם עלילת הסרט ואופי של העולם שהשתנה עקב מגפת הקורונה. טיזר לשיר פורסם ב-30 באפריל.
קידום.
"Hold My Hand" עתיד להישלח לרדיו מוזיקה עכשווית למבוגרים ולרדיו להיטים עכשוויים בחלוף שבוע מיציאתו. גאגא אף הצהירה כי השיר יכלל ברשימת השירים של סיבוב ההופעות "The Chromatica Ball.
מבצע בלוקבאסטר
מבצע בלוקבאסטר היה השלמת מבצע ממשי הגדול יותר שנערך על ידי הארמייה הקנדית הראשונה, שתוגברה על ידי הקורפוס ה-30 מהארמייה הבריטית השנייה מסוף פברואר עד תחילת מרץ 1945.
סקירה כללית.
בפברואר 1945 ציפו בעלות הברית להיות מסוגלות לכבוש את הרייכסוואלד ליד קלווה בתוך שלושה עד ארבעה ימים. לפני כן, הם התקדמו במהירות: לאחר מבצע בלקקוק (כיבוש משולש הרור בין רורמונד, היינברג וסיטארד) בין ה-14 ל-26 בינואר, הוורמאכט הגרמני פינה את עמדת מאס-רור בין היינברג לפנלו ללא קרב, כדי להימנע מכיתור. אולם, הקרב התמשך, בין השאר בגלל תקופה של מזג אוויר סוער שמנע מבעלות הברית לנצל באופן מלא את העליונות האווירית המוחלטת שלהן. מבצע ממשי היה איטי ויקר מהצפוי והמפקד הקנדי, הגנרל הארי קריראר, החליט להשיק את 'מבצע בלוקבאסטר' ב-26 בפברואר 1945.
שלוש דיוויזיות בריטיות וקנדיות התקדמו דרום-מזרחה, ותפסו עמדות גרמניות לא מוכנות ביער הוכוולד, לפני התקדמות לקסאנטן. ב-27–28 בפברואר נערך קרב שריון גדול בין הכוחות הקנדיים לגרמנים על תחנת הרכבת במרינבאום, במהלכו הושמדה 40% מהעיר. התקפות על פער הוכוולד החלו ב-27 בפברואר ונמשכו עד ה-2 במרץ, כאשר רגימנט אגם סופריור, שסבל אבדות כבדות, פרץ ואיבטח את הקצה המערבי של היער. לאחר הקרב חברו הכוחות עם הארמייה האמריקאית התשיעית בברנדונק, ליד גלדרן ב-3 במרץ.
הקרב בתרבות.
הקרב על פער הוכוולד היה הנושא של פרק בסדרה התיעודית "קרבות הטנקים הגדולים". ותיקים משני הצדדים מסרו עדויות על אלימות הקרב. הקנדים בפרט דיברו על העקשנות של חיילים גרמנים באזור הריין בעוד שחיילים גרמנים לשעבר מסרו עדויות על חוויותיהם שלהם עם הקנדים.
באשת הפה
רותי (צבועה)
רותי הייתה צבועה מפוספסת שהתפרסמה עקב נוכחותה בסביבה עירונית, בייחוד בעיר מודיעין. ניסיונות לכידתה שכשלו לאחר שזו שבה חזרה למודיעין בכל פעם שנלכדה ושוחררה. רותי הסתגלה לחיים בעיר ולמדה אף לחצות כבישים במעברי חצייה.
עם הזמן, הפכה רותי לסמל, והעלתה את המודעות בקרב הציבור לקונפליקט בין חיות הבר לבין הסביבה העירונית ומהו הפתרון הראוי לשילוב ביניהן.
במאי 2019 נצפתה רותי כשהיא יחד עם שלושת גוריה. באוגוסט באותה שנה הודיעה רשות הטבע והגנים כי רותי נלכדה והועברה למיקום סודי.
ביולי 2022 נדרסה למוות בכביש 443.
ב-13 באוגוסט התקיימה צעדה בה צעדו כ-200 איש באורך 2 קילומטר לזכרה, מעמק האלה במודיעין ועד לנקודה שבה נמצא הפגר שלה.
ניסיונות לכידתה.
בינואר 2018, לאחר שתושבי מודיעין דיווחו על צבוע שמשוטטת בלילות בגינות בתיהם ומחטטת בפחי האשפה בשכונות, החל מאבק ציבורי בעד ונגד לכידתה.
רשות הטבע והגנים לכדה את רותי פעמיים, ושחררה אותה במרחק רב מהעיר. למרות המרחק הרב, רותי חזרה אל מודיעין בתוך מספר ימים. בדצמבר 2018, הורה בית המשפט לאנשי רשות הטבע והגנים ללכוד את רותי בתוך כשלושים ימים. לאחר הלכידה, רותי הייתה אמורה לעבור אל חי-בר יוטבתה. לאחר התאקלמות בשמורה הייתה אמורה לצאת לחופשי באזור הדרום. מאז החלטת בית המשפט החלו ברשות הטבע והגנים במבצע ללכידתה, שכלל שעות רבות של חיפושים אחריה ואף שימוש במסוק. אולם רותי לא נתפסה.
מספר שבועות לאחר מכן, בעקבות החשש שפיתחה הצבועה מבני האדם, המליצה רשות הטבע והגנים על הפסקת ניסיונות הלכידה. לפי רשות הטבע והגנים, בשל המרדף המתמשך אחריה פיתחה הצבועה רגישות רבה לקרבת בני אדם אליה. הנחת העבודה היא שכאשר הצבועה תהיה דרוכה פחות ניתן יהיה לשוב לניסיונות הלכידה שלה. כמו כן, לאורך תקופת חיפושים זו נלכדו באזור מודיעין שלושה צבועים נוספים, ששוחררו לטבע לאחר שמשדר הוצמד לצווארם. רשות הטבע והגנים גילתה גם כי כמות הצבועים החיים באזור מודיעין גדולה בהרבה משחשבו, ומסתבר כי ברדיוס של 10 קילומטרים מהעיר מתגוררים לא פחות מ-14 פרטים שונים.
פרסום.
תמונתה של רותי מנמנמת, אותה צילם אריאל פילדס, זכתה בציון לשבח בתחרות הבין-לאומית "צלם הטבע של השנה" של המוזיאון להיסטוריה של הטבע ב-2019.
בנוסף לכך, זכתה תמונתה של רותי מתמתחת, שגם אותה צילם אריאל פילדס, בציון לשבח בתחרות הצילום הבין-לאומית "סיינה" באיטליה ב-2021.
שמחה גטהון
מבצע שובר קופות
זכריה הכהן (רב)
הרב זכריה הכהן (ה'תרנ"ח, 1898 – ט' באייר ה'תשכ"ז, 20 במאי 1967) היה רבו של המושב נהלל ורבה של תנועת המושבים.
ביוגרפיה.
נולד בשנת 1898 (ה'תרנ"ח) לשלום ושרה ב שבתימן. למד תורה מפי רבני עירו ורבני ד'מאר. כן למד כשנתיים בצנעא, ונסמך לרבנות בידי הרב הראשי רבי יחיא יצחק הלוי. בדרכו ארצה התעכב כשנתיים בשיך עותמאן, הסמוכה לעדן, ושימש בה ברבנות. עלה ארצה עם משפחתו בתחילת שנות ה-20, התיישב תחילה בנס ציונה והתפרנס מעבודה בפרדסים. בהמשך נתמנה על השחיטה במקום.
באמצע שנות ה-20 עבר הרב הכהן לכפר נהלל בשל בקשתם של הורי החלוצים, אשר שמרו על כשרות וביקשו שיהיה שוחט בכפר. תחילה התגוררה המשפחה באוהל לצד צריף בית הכנסת במקום. התפרנס משחיטה ומכירת בשר כשר למתיישבי הסביבה. בהמשך היה לרב המושב והיה מקובל על מתיישבי עמק יזרעאל כולו. לאחר הקמת המדינה, עם העלייה ההמונית, שימש כרבה של תנועת המושבים, במרכזה הקים מחלקה לסיפוק צורכי דת.
במסגרת תפקידיו הרבניים דאג לתחום החינוך הדתי, הכשרות, קבע מזוזות, ערך בריתות, הכין לבר מצווה, ערך חופות ורשם נישואין, הלוויות ועוד. בשנת 1932 (ה'תרצ"ב) שלח מכתב אל חיים נחמן ביאליק בעניין חיזוק הדת במושבות. כן היה חבר במועצת ההסתדרות ומזכירות תנועת המושבים. השתתף בוועידות מפא"י. היה ברשימת מפא"י לכנסת, במקום לא ריאלי. במסגרת עבודתו במחלקה הדתית בתנועת המושבים עסק רבות בקליטת עולים ושימש מדריך רוחני לעולי תימן שעלו בעליית על כנפי נשרים.
בחורף 1959 (ה'תשי"ט) השיב לראש הממשלה דוד בן-גוריון, אשר פנה אליו בעניין מיהו יהודי. בתשובתו הדגיש כי יהדותו של אדם נקבעת על פי ההלכה. עוד הוסיף כי יש לגייר בני זוג הנשואים ליהודים העולים ארצה ומעוניינים להצטרף לעם היהודי, גם כאשר מידת שמירת המצוות שלהם צפויה להיות מינימלית. באותה שנה, היה חבר מועצת רבני תימן הארצית עם הקמתה.
פטירתו.
ביום 12 במאי 1967 (ב' באייר ה'תשכ"ז) נסע הרב הכהן בטרמפ עם אביבה גפן (אחותו של משה דיין). במהלך הנסיעה, בעקבות תקר בגלגל, התהפך הרכב. הרב הכהן נפצע אנושות ונפטר בבית החולים שבוע לאחר מכן, בהיותו כבן 69, בליל ה-20 במאי 1967 (ט' באייר ה'תשכ"ז). בהלווייתו שנערכה בנהלל השתתפו כ-1000 בני אדם, ביניהם בכירי ההסתדרות ומפא"י, שר הדואר ישראל ישעיהו ועוד. מצבת קברו מעוצבת בצורת טוטפות התפילין. כחצי שנה לאחר מכן נפטרה אביבה גפן.
חיים אישיים.
הרב זכריה הכהן היה נשוי לברכה (נפטרה בשנת 1982) ולהם שבעה ילדים. בנם הבכור משה נהרג בשנת 1941 כחייל אנגלי במלחמת העולם השנייה בטוברוק שבצפון לוב. בנם דוד ונכדם אביתר מתגוררים בנהלל.
הדיוויזיה ה-180 (ורמאכט)
הדיוויזיה ה-180 (בגרמנית: 180. Infanterie-Division), הייתה דיוויזיה של הוורמכאט במהלך מלחמת העולם השנייה.
היסטוריה.