תגובת שגרירות ישראל בגרמניה: בהודעה חסרת תקדים בחריפותה מטעם שגרירות ישראל בברלין, שפורסמה ביום פרסום השיר, הואשם גינטר גראס בהעללת עלילת דם על ישראל. במסגרת פרפרזה על כותרת השיר, "מה שחייב להיאמר", כתב הציר המדיני בברלין, עמנואל נחשון, בין השאר: "מה שחייב להיאמר הוא שמדובר במסורת אירופית להאשים את היהודים לפני חגיגות הפסח בטקסים רצחניים. בעבר היו אלה ילדים נוצרים שדמם שימש את היהודים לעשיית המצות. היום אלו הם בני העם האיראני, שהמדינה היהודית מעוניינת לכאורה להשמיד (...) איננו מוכנים לקבל על עצמנו את התפקיד שגינתר גראס מנסה לייעד לנו, כחלק מניסיונותיו של העם הגרמני להשלים עם עברו".
תגובת ראש ממשלת ישראל בנימין נתניהו: למחרת פרסום השיר יצא ראש הממשלה בנימין נתניהו במתקפה חריפה ביותר נגד מחבר השיר גינטר גראס. "ההשוואה המבישה שערך גינתר גראס בין ישראל לבין איראן, משטר המכחיש את השואה וקורא להשמדת ישראל, אומרת מעט מאד על ישראל והרבה על מר גראס", נאמר בהודעה שפרסם משרד ראש הממשלה. "זוהי איראן, לא ישראל, המהווה איום לשלום העולם וביטחונו. זוהי איראן, ולא ישראל, המאיימת בהשמדה על מדינות אחרות. זוהי איראן, ולא ישראל, התומכת בארגוני טרור המשגרים טילים על אזרחים חפים מפשע. זוהי איראן, ולא ישראל, שתומכת בטבח שעורך המשטר הסורי באזרחיו. זוהי איראן, ולא ישראל, הרוגמת נשים, תולה הומוסקסואלים ומדכאת באכזריות את עשרות מיליוני אזרחיה שלה. במשך שישה עשורים הסתיר מר גראס את עברו כחבר ב'וואפן אס.אס'. לכן, אין זו כנראה הפתעה שהוא מגדיר את המדינה היהודית היחידה כאיום הגדול ביותר לשלום העולם ומתנגד להצטיידותה באמצעים להגנה עצמית. אולם, אנשים הגונים בכל העולם צריכים לגנות בחריפות את ההצהרות הנבערות והמבישות הללו".
בריאיון שהעניק לשבועון הגרמני ולט אם זונטאג התייחס נתניהו פעם נוספת למילות שירו של גראס וכינה אותן "שערורייה מוחלטת". נתניהו הוסיף כי גראס איבד את כושר השיפוט המוסרי ויצר מוסריות הפוכה לחלוטין, שבה התוקפן הופך לקורבן והקורבן לתוקפן, כהגדרתו. לדבריו, "ישראל אינה רוצה להשמיד את איראן, אלא איראן היא זו הקוראת בקול גדול להשמיד את ישראל".
תגובת שר החוץ אביגדור ליברמן: במהלך פגישה עם ראש ממשלת איטליה מריו מונטי, שביקר בישראל, התייחס שר החוץ אביגדור ליברמן ב-8 באפריל 2012 לשירו של גינטר גראס, וציין שדבריו של גראס הם ביטוי "לציניות של חלק מהאינטלקטואלים במירכאות במערב, שלמען פרסום עצמי ורצון למכור עוד כמה ספרים מוכנים להקריב בפעם השנייה את העם היהודי על מזבחם של מטורפים אנטישמים. אנחנו מצפים מההנהגות באירופה לגנות התבטאויות כאלה של מובילי דעת קהל ולא לאפשר להם להמשיך וליהנות ממכובדות ממסדית או אחרת. כבר ראינו בעבר איך זרעים קטנים של שנאה אנטישמית הופכים לאש גדולה שפוגעת באנושות כולה".
תגובת שר הפנים אלי ישי: ב-8 באפריל 2012 הכריז שר הפנים אלי ישי על גראס אישיות בלתי רצויה (פרסונה נון גרטה) בישראל בעקבות פרסום השיר."שיריו של גראס הינם ניסיון ללבות את אש השנאה כנגד מדינת ישראל ועם ישראל ובכך לקדם את הרעיון לו היה שותף פומבית בלובשו בעבר את מדי האס-אס", אמר ישי, שהוסיף כי "אם גראס רוצה להמשיך להפיץ את יצירותיו המעוותות והשקריות אני מציע כי יעשה זאת מאיראן, שם יוכל למצוא קהל אוהד". דובר משרד הפנים מסר כי ההחלטה בדבר איסור כניסתו של גראס לישראל התקבלה בהתאם לחוק הכניסה לישראל בשל חברותו של גראס בעבר בוואפן אס אס, הזרוע הצבאית של האס אס. על טענת גראס, בעקבות איסור כניסתו לישראל, כי ישראל דומה לדיקטטורות מיאנמר ומזרח גרמניה, השיב השר ישי: "אין ספק שגראס, כבוגר משטרים אפלים, ידע בדרך כלל לזהותם, אך הפעם טענתו היא טעות. מדובר על משטר חכם ומחושב, הגאה במדינתו, עוצמתו ויהדותו. אם יהיה מעוניין להניח את עטו מכתיבת שירים אנטישמיים, אשמח להסביר לו".
תגובות שגרירי ישראל בגרמניה בעבר: שמעון שטיין, שכיהן כשגריר בגרמניה בשנים 2001–2007, מצא בשיר "אמירה אנטישמית בחלקה, בעיקר הטענה שישראל בהתנהלותה מסכנת את שלום העולם, שהיא דומה לאמירה הנאצית שהיהודים מסכנים את שלום העולם. אם הוא היה מתבטא לגופו של עניין, ללא שיבוש המציאות תוך שימוש בביטוי נאצי לחיסול היהודים, הנושא לא היה הופך ל'אישיו' גם בגרמניה". שטיין ציין, כי גראס "איבד מזמן את הלגיטימיות שלו עם אמירות שונות".
אבי פרימור, לשעבר שגריר ישראל בגרמניה ובאיחוד האירופי, חלק על הטענה שגראס הוא אנטישמי ויצא להגנתו. פרימור ביקש להסיר מהדיון את הקישור האוטומטי בין עברו של גראס בוואפן אס-אס לבין השיר. "זאת טעות להיתפס לעבר הנאצי שלו", אמר. "הוא הלך כמו המוני אחרים לתנועת הנוער ההיטלראי, אבל הוא לא מאלה שנשארו נאמנים לאידאולוגיה אחרי המלחמה. להפך, כל הספרים שלו אנטי נאצים ועד שנות ה-90 רוב הספרים שלו עסקו בנושא הזה. לא תמצא בשום נאום שלו רמז – ולו הדק ביותר – לאנטישמיות. האיש לא אנטישמי. הוא אפילו אינו שונא מדינת ישראל. יש על זה תלי תלים של הוכחות. כדאי לשים לב לאמירה שבשם השיר".
תגובת נשיא הקונגרס היהודי האירופי, משה קנטור: נשיא הקונגרס היהודי האירופי, ד"ר משה קנטור, קרא למנהיגי אירופה לפעול מיד על מנת למנוע "צונאמי של שנאה" במקרה של הסלמה במזרח התיכון. לדבריו, התבטאויות כדוגמת אלה המופיעות בשירו של גראס "תורמות לשנאה נגד יהודי אירופה בכך שהן יוצאות נגד המדינה היהודית ועושות שימוש בסכסוך הישראלי-פלסטיני כתירוץ לביצוע פעולות אנטישמיות אלימות". קנטור הזהיר מפני התדרדרות המצב "כאשר אדם כמו הסופר הגרמני גינטר גראס מביע רעיונות מעוותים והזויים". בהתייחסו לדו"ח שהוגש לבונדסטאג הגרמני, ממנו עולה כי 20% מהגרמנים מחזיקים בדעות אנטישמיות, אמר קנטור, כי "אנשים כמו גינתר גראס חייבים להבין שהערותיהם אינן נישאות בתוך ואקום".
תגובות פובליציסטיות בישראל.
העיתונאי וההיסטוריון תום שגב כתב ביומון הארץ, תחת הכותרת "לא אנטישמי, פתטי", כי "בניגוד לאיראן, ישראל אינה מאיימת למחוק אף מדינה מעל כדור הארץ", וכי תקיפה ישראלית באיראן "לא תביא בהכרח להשמדת העם האיראני, כפי שהתפייט גראס". שגב הטעים, כי "אין מדובר בהתקפה גרעינית על ריכוזי אוכלוסין עירוניים, כי אם בכוונה להשמיד את מתקני הגרעין". הוא ביטל את דעתו של גראס בענייני אסטרטגיה גרעינית, וזאת "מהסיבה הפשוטה שכמו רוב קוראי העיתונים בעולם - אין לו שמץ של מושג על מה מדובר. בהנחה שלא שוחח באחרונה לא עם הנשיא אחמדינז'אד ולא עם ראש הממשלה נתניהו - משקלה של דעתו כמשקל זבוב". בפנייה ישירה אל גראס בסוף מאמרו כתב שגב: "כתבת שיר פתטי למדי, אבל אתה לא אנטישמי. אפילו לא 'אנטי-ישראלי' (...) לדבריך, כתבת את שירך בטיפות הדיו האחרונות שנותרו לך. מותר לקוות שיישאר לך די דיו לעוד רומאן יפה".
העיתונאי והפובליציסט גדעון לוי טען ביומון הארץ, תחת הכותרת "לכעוס על גראס, ולהקשיב", כי "עברו הנאצי של גראס - התגייסותו כנער לוואפן אס-אס - אין בו כדי לסתום את פיו כ-70 שנה אחר כך". לוי חלק על דעת עמיתו לעיתון תום שגב לגבי משקל דעתו של גראס, שהובעה במאמר "לא אנטישמי, פתטי": "משקל דעתו רחוק מלהיות כמשקל זבוב. לפי שגב, כל מי שאינו מדען גרעין, ראש ממשלה ישראלי או נשיא איראני, חייב בשתיקה בנושא המסעיר ביותר את ישראל והעולם כיום. גם זו גישה נפסדת". עם זאת הביע לוי הסכמה, כי "ההשמצות" נגד "הפואמה החריפה, ובחלקה גם המקוממת של גינטר גראס", ונגד מחברה, היו בחלקן מוצדקות: "גראס אכן הלך כמה צעדים רחוק (ושקרי) מדי - ישראל לא תשמיד את העם האיראני - ועל זאת הוא נענש, בארצו ובישראל. אבל בדיוק כמו שבתשעת בתי הפואמה הייתה הפרזה בשיפוט כלפי ישראל, כך גם התגובות הזועמות עליה לקו באובדן פרופורציה".
תת-אלוף במיל' עמוס גלבוע, שימש בתפקידי מודיעין בכירים, קבע ביומון מעריב, תחת הכותרת "השיר של גינתר גראס כמראה לדיבורים על הגרעין", כי חששו של גראס מהשמדת העם האיראני הוא מופרך: "על פי גראס משתמע שישראל בכלל תשתמש בנשק גרעיני. טיפשות! כאשר ישראל תקפה את הכור בעיראק, היא פגעה בכלל באזרחים? כאשר ישראל (לפי מקורות זרים) תקפה את הכור בסוריה, האם היא פגעה באזרחים? כל אלו היו פעולות כירורגיות. אמנם באיראן יש הרבה מטרות, אך בסיכומו של דבר זה לא משנה, לדעתי, את העובדה שמדובר בנקודות קונקרטיות".
העיתונאית והעורכת נורית קנטי כתבה ביומון מעריב, תחת הכותרת "תגובה לא רצויה", כי "שירו של מי שרק לפני שנים אחדות הודה ששירת באס-אס, אחרי שתיקה ארוכה ומבישה", סיפק לישראל הזדמנות להפוך אותו "לכלי הסברתי בידיה של ישראל ", ודווקא להזמין אותו לישראל "באבירות ובסובלנות דמוקרטית אמיתית", כדי שיסביר למה התכוון בשירו, וכדי להסביר לו, ובדרך זו לעולם כולו, את עמדת ישראל. אבל שר הפנים אלי ישי "רץ להטביע את ההזדמנות הזאת בשלולית". לדברי קנטי, "ממש לא ברור מדוע שר הפנים אלי ישי היה צריך להידחף למסיבה הזאת. לא שמעתי שגראס מרבה לבקר כאן, והוא מן הסתם גם לא מתכוון בעתיד להגיע למדינה שלדעתו משחיזה את כליה כדי להשמיד עם אחר".