בשנת 2004 הוציאו אור ואביאני חוברת קומיקס קצרה בשחור-לבן בשם "דדליין" העוקבת אחר עלילותיהם - כלומר, על מאחורי הקלעים של אור ואביאני ביצירת הקומיקס ארינאה. בקומיקס זה מצוירים השניים כבעלי חיים מאונשים, המסבירים לקוראים מה הוביל אותם לבחור במקצוע הלא שגרתי שלהם ואיך יצרו את הקומיקס. אביאני כתב את הטקסט ואור ציירה, ולאחר מכן החלו השניים לפרסם חוברות אלו תמורת תשלום. החוברות זכו לביקורות טובות בסצנת הקומיקס המקומית; מבקר הקומיקס אלי הרשטיין כתב בבלוג isf משנת 2004 על הקומיקס וביקר קשות את ארינאה, אך עם זאת שיבח עד מאוד את דדליין ואף כינה אותו "'דדליין' רבותיי היא ללא ספק אחת מחוברות הקומיקס הטובות שיצאו תחת ידם של יוצרים ישראליים בשפה העברית".
בשנים הבאות פרסם אביאני מספר חוברות קומיקס עצמאיות אותן כתב ואייר לבדו, כגון "סיירת 77", "הגדנע"ע – גדודי נוער-על" ו-"הרפתקאות בארינתיה". בשנת 2016 הוציא לאור את ספרו העצמאי הראשון, "המדריך לציור קומיקס", שהוא למעשה הסבר על הכנת קומיקס ותעשיית הקומיקס. הספר הושק באירוע חגיגי בסניף קומיקס וירקות בתל אביב, שם הוקם דוכן קטן בתוך החנות ובו חתם אביאני על ספרו. האירוע סוקר גם באתר IGN ישראל, ובכתבה שפרסם דאני לי-סיזר באתר תואר אביאני כ"אמן קומיקס מוכשר, אנציקלופדיה של קומיקס מהלכת, ועכשיו גם רשמית סופר מעורר השראה".
חמול
חָמוּל הוא דמות מקראית, בנו השני והאחרון של פרץ בן יהודה ואחיו של חצרון. למשפחתו של חמול קראו משפחת החמולי.
שמו.
השם חמול הוא, ככל הנראה, מן השורש ח-מ-ל. השם חמול הוא כנראה קיצור של שם תאופורי שצורתו היא חמוליה או חמולאל.
יש חוקרים הסוברים שחמול הוא קיצור של השם חמואל.
לירון זרקו
לירון זרקו (נולד ב-23 בינואר 1981) הוא כדורגלן עבר ישראלי, ששיחק בעמדת הבלם.
קריירה.
זרקו התחיל את הקריירה שלו במחלקת הנוער של הפועל פתח תקווה, ובקיץ הצטרף להפועל כפר סבא במדיה שיחק ארבע עונות.
בקיץ , זרקו חזר להפועל פתח תקווה. ב-16 באוגוסט, זרקו ערך את הופעת הבכורה שלו בקבוצה בהפסד 2–3 להפועל נצרת עילית במסגרת גביע הטוטו. כעבור עונה חזר להפועל כפר סבא, לה סייע לחזור לליגת העל.
ב-16 ביולי 2008, זרקו חתם בהפועל באר שבע. עם באר שבע, זרקו זכה בגביע הטוטו הלאומית והיה שותף לחזרה של המועדון לליגת העל אחרי 4 שנים בלאומית.
ב-6 ביולי 2009, זרקו חתם בצ'ונצ'ינג ליפאן מליגת העל הסינית.
ב-31 בינואר 2010, זרקו חזר לישראל וחתם בבני סכנין.
מחוץ כדורגל.
ב-5 בינואר 2011, זרקו נעצר בחשד שסחט את שחקן הפועל תל אביב לשעבר דאגלס דה סילבה. כ-11 חודשים לאחר מכן, בית המשפט גזר עליו חצי שנה של עבודות שירות.
סקייגארד (מערכת הגנה אווירית)
סקייגארד (באנגלית: Skyguard) היא מערכת הגנה אווירית, מבוססת לייזר כימי שתוכננה על ידי נורת'רופ גראמן, כדי להגן על שדות תעופה ושטחים אחרים מפני מגוון איומים צבאיים, כולל טילים בליסטיים קצרי טווח, רקטות לטווח קצר וארוך, פגזי ארטילריה, מרגמות, כלי טיס בלתי מאוישים וטילי שיוט. כל ירי לייזר עולה כ-1,000 דולר המייצגים את עלותם של הכימיקלים המתכלים.
סקיישילד
סקיישילד (באנגלית: Skyshield) היא מערכת הגנה אווירית קצרת טווח, שפותחה על ידי התאגיד הגרמני ריינמטאל בהתבסס על עבודתה של חברת הבת השווייצרית Oerlikon Contraves.
מערכת הגנה אווירית.
מערכת ההגנה האווירית סקיישילד היא מערכת מודולרית קלת משקל, בלת טווח קצר של הגנה אווירית, שפותחה על ידי התאגיד השווייצרי Contraves Oerlikon (כיום חברה בת של ריינמטאל הגרמנית). כיורשת למערכת סקייגארד, סקיישילד נועד להסתגל ולהרוס מטוסים וטילים מאיימים.
מערכת הנשק עצמה מורכבת משני תותחי 35 מ"מ (1.38 אינץ') עם קצב אש של 1,000 סיבובים לדקה, מערכת בקרת אש המורכבת מיחידת חיישנים ומוצב פיקוד נפרד. המערכת יכולה להשתמש גם בשני מודולי טילי קרקע-אוויר ליכולת הגנה אווירית מורחבת. היא מיועדת לפעול נגד מטוסים בנוסף להגנה מפני טילים (ראו טיל אנטי-בליסטי).
המערכת נפרסת בקלות על ידי משאיות ומערכות תחבורה אחרות. מערכת בקרת האש משתמשת במכ"ם חיפוש ומעקב אחר רצועת X, וביחידה אחרת למעקב אחר דיוק מכ"ם / טלוויזיה ו / או לייזר / FLIR. עמדת הפיקוד ניתנת להצבה עד 500 מטר, בערך, מיחידת בקרת האש, באמצעות גלי רדיו מוצפנים. ניתן לרשת את מערכת סקיישילד עם מערכות הגנה אוויריות אחרות לצורך כיסוי אווירי רחב ויעיל יותר, ולהרחיב את תפקידיה ממערכת הגנה נקודתית למערכת נ"מ נרחבת.
גרסה שונה ומשופרת שלה כוללת שישה צריחים אוטומטיים לחלוטין, המכונה MANTIS (מערכת מיקוד ויירוט מודולרית, אוטומטית ורשתית) שהוזמנה על ידי הצבא הפדרלי הגרמני כמערכת הגנה בסיסית נייחת. שתי מערכות הועברו בשנים 2011–2012, כאשר מתוכננות הזמנות נוספות כחלק מתוכנית ההגנה האווירית "SysFla" של הצבא הגרמני.
דרום אפריקה חתמה על חוזה עם Rheinmetall למודרניזציה של מערכות ההגנה האווירית לטווח הקצר הקיימות במדינה, כך הודיעה החברה ב-27 במרץ 2014. החוזה כלל אספקת יחידות בקרת אש, שישפרו משמעותית את הביצועים והדיוק של מערכות ההגנה בדרום אפריקה, כמו גם הרחבת הספקטרום המבצעי של יכולות ההגנה האווירית שלה. דרום אפריקה מפעילה כיום 102 GDF-002 ו-48 יחידות GDF-005 שעברו מודרניזציה. בהקשר זה, מספר מערכות ההגנה האווירית הותאמו מחדש עם ערכות שדרוג כדי להתאים לתחמושת שמספקת Rheinmetall, כולל שירותי לוגיסטיקה והדרכה. החבילה השלמה הושלמה עד שנת 2017.
אינדונזיה מפעילה גם היא את הסקיישילד וחתמה על חוזה שני למשלוחים נוספים בנובמבר 2018.
מידע שגוי הקשור להתפרצות נגיף קורונה 2019-20
יחסי בלגיה–פינלנד
יחסי בלגיה-פינלנד הם היחסים הבילטרליים בין ממלכת בלגיה לבין רפובליקת פינלנד, שתי מדינות החברות ב.
היסטוריה.
בין שתי מלחמות העולם.
פינלנד הוכרה על ידי בלגיה ב-10 ביוני 1919 וב-9 ביולי כוננו היחסים הדיפלומטיים. היחסים הדיפלומטיים התנהלו אז על ידי שגרירים שאינם תושבים, השגריר הפיני בפריז (אך מאז ה-30 ביולי 1920 ציר מיוחד אשר היה אחראי על בלגיה התגורר בהאג), ושגריר בלגיה בהאג.
מלחמת העולם השנייה.
השגריר הפיני הראשון בבלגיה הגיע בשנת 1938. עם זאת, הפלישה הגרמנית לבלגיה הובילה לסגירת השגרירות.
אחרי המלחמה.
היחסים הדיפלומטיים בין שתי המדינות חודשו בשנת 1946.
А-235
מערכת ההגנה מפני טילים טריטוריאליים שכבתית A-235 ("נודול") היא מערכת הגנה מפני טילים רב ערוצית, שפותחה מאז 1978 על ידי צוות בראשות אנאטולי בסיסטוב ובוריס וינוגרדוב בחברת וימפל. בשנות ה-90 הופסקו זמנית עבודות הפיתוח בפרויקט.
מאז 2011 הופיעו פרסומים בעיתונות על צעדים נוספים ליישום הפרויקט בבסיס הייצור של הלשכת הפיתוח של קונצרן אלמז-אנטיי. בצורה משופרת, הפרויקט כבר מיושם כמערכת טילים רב-תכליתית ומערכת הגנה מאיומים בחלל, שיכולות הלחימה שלה מאפשרות לה להילחם לא רק נגד יעדים אוויריים בליסטיים אלא גם עם חלליות וכלי טיס לא מאוישים.
באוקטובר 2020 המערכת נוסתה בהצלחה, לקראת הכנסתה לשירות הכוחות המזוינים של רוסיה בתוך שנה. ב-21 בנובמבר 2021 המערכת השמידה לוויין קוסמוס 1408.
קלתאה
קלתאה (שם מדעי: Calathea), הידוע גם בשם גאופרשיה (Goeppertia), הוא סוג צמחים השייך למשפחת המרנטיים. ישנם עשרות סוגי זנים במשפחה זו. מוצאו מאמריקה הטרופית. בזכות עלי הצמח המעוטרים והססגוניים, הוא משמש כצמח נוי לפנים הבית. הקלתאות מכונות גם "צמחי תפילה", בעקבות התנהגות העלים אשר נפתחים ונסגרים במהלך היום.
רוב הקלתאות המצויות בישראל כיום מיובאות ממגדלי צמחי בית בהולנד, וחלקן הקטן גדל בארץ.
תיאור.
עלי הקלתאה מתאפיינים בעיטורים בדוגמת פסים ועיגולים, בהתאם לזן. במהלך הלילה, העלים מתקפלים מעלה ובבוקר נפרשים בחיפוש אחר השמש. תופעה זו מתאפשרת הודות למפרק קטן שיש לצמח בין הגבעול לעלה.
העלים החדשים בוקעים מגולגלים ממקור הגבעולים ונפרשים בהדרגה. הצמח ירוק עד, ולא מאבד את עליו פרט לתהליך טבעי של התחדשות הדרגתית.
תנאי גידול.
הקלתאה דורשת תנאי גידול ייחודיים, אשר מדמים את התנאים הקיימים בסביבה הטבעית שלה ביערות הגשם.
אור.
כמו האור המתקבל על רצפת יערות הגשם המוצלות באמצעות צמרות העצים, קלתאות משגשגות באור בינוני. אור שמש ישיר עלול לפגוע בעלי הצמח העדינים ולהוביל לקצוות שרופים או כוויות במרכז העלים.
לחות.
צמחים אלו דורשים לחות גבוהה על מנת לחקות את סביבת הגידול הטבעית שלהם. לכן, בשונה מצמחי בית אחרים, יש להקפיד על השקיה תכופה. בנוסף, מומלץ לשמור את רמת הלחות בפנים הבית גבוהה, ובכך ליצור סביבה לחה עבור הצמח.
טמפרטורה.
בדומה לצמחים טרופיים אחרים, שמירה על טמפרטורה מתאימה לצמח היא חשובה מאוד. קלתאות מעדיפות טמפרטורות חמימות, לא פחות מ-15°C כדי לשגשג ולצמוח.
מים.
קלתאות רגישות למלחים ומינרלים המצויים לרוב במי ברז. השקיה במים רווים במלחים עלולה להוביל להשחמת העלים. המים המומלצים להשקיה מכונים גם "מים רכים". "מים רכים" כוללים מים מסוננים בפילטר, מי גשמים או מי מזגנים.
ייחור ורבייה.
ייחור הוא תהליך יצירת צאצאים של צמח באמצעות צמח אם. שיטת הייחור של קלתאות שונה מהשיטה הנפוצה של חיתוך מפרק של צמח.
שיטת הייחור של הקלתאות היא באמצעות פיצול שורשים. כדי לייחר בהצלחה קלתאה, צמח האם צריך להיות מבוסס ובריא. לאחר חלוקת השורשים בהצלחה, כל חלק חדש צריך להשתל בכלי משלו, מנוקז היטב.
שימושים מקומיים.