אמירה עבאס, שמימה בגום וקדיזה סולטנה, המכונות לעיתים בתקשורת כשלישיית ביתנאל גרין (מאנגלית: Bethnal Green trio), הן שלוש נערות בריטיות, שלמדו באקדמיית ביתנאל גרין שבלונדון. השלוש נודעו בעקבות כך שברחו מבתיהן ללא ידיעת הוריהן בפברואר 2015 כדי להצטרף לארגון המדינה האסלאמית בסוריה ועיראק, וזאת לאחר שעברו 'שטיפת מוח' בידיי פעילי ג'יהאד. על פי המכון לדיאלוג אסטרטגי, השלוש היוו חלק מקבוצה של כ-550 נערות ונשים צעירות מארצות מערביות שהצטרפו לדאעש בעיראק והלבנט. המקרה של השלישייה הוא אחד מהידועים ביותר מתוך קבוצת מקרים דומים שזכו לכינוי "נשות דאעש".
סדרת הטלוויזיה השוודית ח'ליפות מבוססת בחלקה על המקרה של השלישייה.
מהלך האירועים.
עבאס, בגום וסולטנה, ילידות 1999, למדו יחד באותה שכבה באקדמיית ביתנאל גרין שבלונדון. מלבד היותן חברות טובות, כולן היו גם מוסלמיות.
ב-17 בפברואר 2015, כאשר היו בנות 15, טסו השלוש באמצעות טיסת טורקיש איירליינס מנמל התעופה לונדון גטוויק במערב סאסקס שבאנגליה לאיסטנבול שבטורקיה. לאחר שעקבותיהן נאבדו בטורקיה, החליטו משפחותיהן לנסוע לטורקיה במרץ אותה שנה כדי לחפש אותן, זאת לאחר שמצאו את חקירת המשטרה בדבר ההיעלמות של הבנות בלתי מספקת.
לאחר חקירה מעמיקה, החשד העיקרי היה כי הבנות עזבו כדי להצטרף למדינה האסלאמית. האשמה בהסתתן לאסלאם הקיצוני הוטלה על צעירה מוסלמית בשם אקסה מחמוד, שהצטרפה לארגון האיסלאמיסטי בשנת 2013. מעט מאוחר יותר ההאשמה הוכחה, כאשר נמצאו התכתבויות בינה לבין שלוש הבנות. אף שמחמוד הכחישה את מעורבותה בנושא, צו בית המשפט של הממלכה המאוחדת קבע כי אם תחזור לבריטניה תשלח למאסר באופן מיידי.
במרץ 2015 נחשד כי אביה של עבאס תרם להסתת בתו לכיוון האסלאם הקיצוני, לאחר שהופצו תמונות בהן הוא נראה מפגין כנגד הסרט "תמימות המוסלמים" בעצרת אותה ארגן האסלאמיסט אנג'ם צ'ודארי. באפריל, לאחר שהתפרסמו תמונותיו מהעצרת באינטרנט, הצהיר האב כי הוא מתבייש בכך שהשתתף בעצרת, וטען כי לא ידע מי ארגן אותה.
בסוף שנת 2015 התגלה כי על הטיסה לאיסטנבול שילמו הבנות באמצעות תכשיטים שגנבו מהוריהן, והגיעו לסוריה דרך מעבר גבול לא חוקי. עוד חשפה החקירה כי בגום התחתנה עם לוחם הג'יהאד ההולנדי יאגו ריידייק, ימים ספורים לאחר שהגיעה לא-רקה. מקורות שונים דיווחו כי לבגום וריידיק נולדו שני ילדים, אם כי שניהם נפטרו בטרם עת בעקבות תת-תזונה ומחלות. עם זאת, בהמשך דווח על ידי כלי תקושרת שונים כי בגום נישאה בכלל לג'יהאדיסט אמריקאי, וזה עזב אותה לאחר שנכנסה להריון. משום ששתי הגרסאות סותרות זו את זו לא ניתן לקבוע מה עלה באמת בגורלה של בגום.
לאחר שנודע על מצבן הקשה של הבנות, במטרה לגרום להן לחזור, הודיע המפכ"ל רנרד הוגאן-האו שעמד בראש וועדה מיוחדת לנושא כי אם יחזרו לבריטניה לא יעמדו למשפט ולא יוגשו נגדם תיקים פליליים.
במרץ 2015 עמד מפכ"ל המשטרה פעם נוספת, הפעם מול הוועדה לביטחון פנים שבה הודתה משטרת המטרופולין כי היו מחדלים רבים בחקירת האירוע. בשלב מסוים קיבלו המשפחות התנצלות מפי הסקוטלנד יארד על כך שלא חשף בפני המשטרה את המקרה של שרמיינה בגום (אינה קרובת משפחה של שמימה בגום), צעירה נוספת אשר למדה עם הבנות בבית הספר ועזבה לסוריה בשנת 2014. אי השיתוף במידע בין הסקוטלנד יארד למשטרה פגם באופן קשה בחקירה, והיו שטענו כי אם המידע היה נחשף מוקדם יותר ניתן היה לחזות לאן מועדות פניי הבנות.
ראש ממשלת בריטניה, דייוויד קמרון, דיבר בהקשר לפרשת השלישייה באחת ממסיבות העיתונאים שקיים וטען כי אין להפוך אנשים ל'שעירים לעזאזל' בשל הצטרפותם למדינה האסלאמית. עם זאת, ובניגוד לעמדת משטרת המטרופוליטן, אמר קמרון בפעם אחרת כי "מי שיצא כדי להצטרף לארגון טרור עובר על החוק ועליו להתמודד עם ההשלכות של עבירה פלילית, ועלינו להפעיל את החוק נכונה".
בהמשך השנה הוטל איסור יציאה מהארץ לחמש בנות מוסלמיות נוספות מאקדמית ביתנאל גרין בשל החשש של שירותי הרווחה כי הנערות מושפעות מאותו גורם שהוביל את השלישייה לברוח מבריטניה, תוך קביעה כי מדובר באינטרס הציבורי.
בשנת 2016 דיווחים מסוריה בדבר גורלן של הבנות טענו כי סולטנה התחתנה עם לוחם דאעש אירופאי בעל שורשים סומליים, אך ביקשה לחזור לבריטניה לאחר שנהרג בקרב. זמן קצר לאחר מכן, על פי אותו דיווח, נהרגה סולטנה בהתקפה אווירית של רוסיה. בראיון טלפוני שנערך בין משפחתה של סולטנה לרשת הטלוויזיה ITV באוגוסט 2016 טענו בני המשפחה כי על פי ידיעתם סולטנה נהרגה במאי 2016, בת 17 הייתה אז, בעת שתכננה לברוח מא-רקה. עורך הדין המייצג את משפחות הנערות, טסנימה אקונג'י, התראיין אף הוא ל-ITV וגרס כי סולטנה לא ברחה לבסוף משום שנבהלה לאחר שצעירה אחרת הוכתה למוות בעקבות ניסיון בריחה.
מספר דיווחים שונים אודות גורלה של עבאס מסרו כי הנערה התחתנה עם ג'יהאדיסט אוסטרלי צעיר בשם עבדאללה אלמיר ביולי 2016. שירות הביון החשאי האוסטרלי פרסם מידע פנימי על פיו נהרג אלמיר בתקיפות האוויריות של הקואליציה הסורית. על פי כל העדויות, שלוש הנערות התגוררו כולן יחד עם בעליהן בבירת המדינה האסלאמית בסוריה, א-רקה.
בפברואר 2019, העיתונאי אנתוני לויד ממגזין הטיימס גילה כי בגום חיה במחנה פליטים בסוריה ונפגש עמה. כשהתראיינה, חשפה בגום שהיא בהריון ומקווה לחזור לבריטניה כדי לגדל את ילדיה, אך לא התחרטה על החלטתה להצטרף למדינה האסלאמית. לאחר מכן התקיים דיון במשרד הפנים הבריטי שבסופו הוחלט שלא להשיב לבגום את האזרחות הבריטית שלה. גם בנגלדש אליה פנתה בגום בניסיון להיכנס אליה סירבה להעניק לה אזרחות. נכון לדיווחים שונים כיום בגום עדיין מתגוררת במחנה הפליטים.
מכאן (כתב עת)
מכאן הוא כתב עת מדעי לספרות ותרבות יהודית וישראלית, המוצא לאור על ידי מכון הקשרים, בשיתוף עם הוצאת פרדס והמחלקה לספרות עברית באוניברסיטת בן-גוריון בנגב.
כתב העת נוסד בשנת 2000 על ידי מיכאל גלוזמן שהיה עורכו הראשון. בהקדמה לגיליון הראשון נכתב:
בגיליון ג' החליף יגאל שוורץ את גלוזמן כעורך כתב העת. גיליון ה' הוקדש לאהרן אפלפלד, והיה הראשון שהוקדש לנושא מסוים. בגיליון ה' הצטרפה זהבה כספי לשוורץ כעורכת כתב העת, ומגיליון ז' נותרה כעורכת יחידה. בגיליון י"ד החליפה חנה סוקר-שווגר את כספי כעורכת כתב העת.
בכל גיליון מופיע מאמר תאורטי מתורגם, המלווה במסה ביקורתית מאת חוקר ישראלי. בנוסף, בכל גיליון מופיע ריאיון עם יוצר ישראלי. בין היוצרים שרואיינו נמנים אהרן אפלפלד, רונית מטלון, יורם קניוק, רות אלמוג, יצחק אוורבוך-אורפז, נורית זרחי, חיים גורי, סמי מיכאל, רם לוי, מאיר ויזלטיר, חדוה הרכבי, סמי ברדוגו וטוביה ריבנר.
בעת שערך את כתב העת צירף שוורץ "מערכת צעירה" המורכבת מסטודנטים מצטיינים לתואר שני ושלישי במחלקה לספרות עברית באוניברסיטת בן-גוריון. בין חברי "המערכת הצעירה" נמנו דרור משעני ושירה סתיו (גליונות ג'-ד'), טלי לטוביצקי (גיליונות ו'-ט'), אליעזר פאפו (גיליונות ז'-ט'), ליאור גרנות (גיליונות ט'-י"ב), תהל פרוש (גיליונות ט"ז-י"ז), יונית נעמן (גיליון י"ז), יפתח אשכנזי (גיליונות י"ז-י"ט) ורות דולורס וייס (גיליון כ"א).
זמן בדיקה עד זמן השימוש
זמן בדיקה לזמן שימוש (באנגלית: Time-of-check to time-of-use ובראשי תיבות TOCTOU) היא מחלקה של באגים בתוכנה, הנגרמים על ידי מרוץ תהליכים וקשורים בבדיקת מצב חלקי המערכת (כמו פרטי אבטחה) ובשימוש בבדיקות אלה.
זמן בדיקת לזמן שימוש הם נפוצים במערכת ההפעלה יוניקס, בין פעולות במערכת הקבצים ,אך יכולים לקרות גם בהקשרים אחרים, כולל שקעים מקומיים ובשימוש לא נכון בהעברות מסד הנתונים.
דוגמאות.
הקוד בשפת הC הבא מכיל באג זמן בדיקה לזמן שימוש, כאשר משתמשים בsetuid שביוניקס.
if (access("file", W_OK) != 0) {
exit(1);
fd = open("file", O_WRONLY);
write(fd, buffer, sizeof(buffer));
מרוץ התהליכים הזה הוא פגיעה להתקפה הבא:
// After the access check
symlink("/etc/passwd", "file");
// Before the open, "file" points to the password database
בדוגמה זאת, התוקף יכול לעשות אקספלויט למרוץ התהליכים שמתרחש פה, על מנת להטעות את הsetuid של הקורבן כדי שיכתוב מחדש את כל מאגר הסיסמאות של המערכת.
TOCTOU יכולים לשמש להסלמת הרשאות, כדי לקבל גישה מנהלתית למכונה.
אף על פי שרצף האירועים הזה דורש תזמון מדויק, אך ייתכן שתוקף יבצע זאת ללא קושי רב מדי. המשמעות היא שיישומים אינם יכולים להניח שהמצב המנוהל על ידי מערכת ההפעלה.
תזמון אמין של TOCTOU.
ניצול מרוץ תהליכים מסוג TOCTOU דורש תזמון מדויק על מנת להבטיח שפעולות התוקף משתלבות כהלכה עם הקורבן. בדוגמה שלעיל, על התוקף לבצע את קריאת מערכת במדויק בין הגישה לפתוחה. עבור ההתקפה הכללית ביותר, יש לתזמן תקיפה לביצוע לאחר כל פעולה על ידי הקורבן, המכונה גם "דריכה אחת".
מניעת והסרת TOCTOU.
TOCTOU הם קשיים להסרה ולמניעה, בהקשר של מרוץ תהליכים של זמן בדיקה לזמן שימוש, האתגר המהותי הוא להבטיח שלא ניתן לשנות את מערכת הקבצים. בשנת 2004 פורסמה תוצאה שהראתה כי אין טכניקה ניידת ודטרמיניסטית להימנעות מTOCTOU.
מכאן
פדריקו פניה
פדריקו פביאן פניה (באנגלית: Federico Fabian Peña; נולד ב-15 במרץ 1947) הוא פוליטיקאי אמריקאי, שכיהן כמזכיר התחבורה של ארצות הברית בשנים 1993–1997 ובהמשך כמזכיר האנרגיה בין השנים 1997–1998, במהלך נשיאותו של ביל קלינטון.
ביוגרפיה.