לאחר טיול נוסף שערך במשך חצי שנה בארצות הברית ומרכז אמריקה, חזר לישראל וקיבל פניה ממפקד חטיבה 401 (יצחק אשל), אשר הודיע לו כי סגן מפקד החטיבה נפצע לאחר שעלה על מטען. גולדבלט נדרש לחזור לדגל כסמח"ט בחטיבה, ותוך כ-40 שעות מרגע שובו לארץ, מונה גולדבלט לשמש כסגן מפקד חטיבת 401.
במהלך שירותו בתפקיד זה (כעת תחת פיקודו של מוטי פז), במסגרת עצרת אוגדתית בגיא בן הינום, הכיר את אשתו רחלי.
לאחר סיום תפקידו כסמח"ט 401, יצא ללימודים במכללה הבין-זרועית לפיקוד ולמטה ובסיומם המשיך ללימודי תואר ראשון במדע המדינה באוניברסיטת תל אביב וסיים בהצטיינות, זאת במקביל לתפקידו כסמח"ט חירום של חטיבה 401. לאחר מספר חודשים בפברואר 1987, מונה למפקד חטיבת טנקים מילואים, תחת פיקודו של נחמיה תמרי. עקב גילו הצעיר (32), הענקת דרגת האל"ם, הותנתה על ידי הרמטכ"ל משה לוי בביצוע של תרגיל חטיבתי, ולאחר שלושה חודשים, קיבל את דרגת אלוף המשנה.
בהמשך הדרך מונה לתפקידים נוספים - סגן מפקד יהודה ושומרון בימי האינתיפאדה הראשונה (במקביל לתפקידו כמח"ט טנקים). לאחר סיום דרכו בתפקידים אלו, יצא למכללה לביטחון לאומי וסיים את לימודיו ,הן במב"ל והן באוניברסיטת חיפה, לתואר שני במדע המדינה בהצטיינות, תואר אותו קיבל על ידי יצחק רבין (כשר ביטחון) ויצחק שמיר כראש ממשלה.
לאחר סיום לימודיו, מונה להיות סגן מפקד אוגדה 252, ולאחר מכן קודם להיות המדריך הראשי וסגן המפקד של מרכז אימון מפקדות בכירות (אוגדה וגייס) ושימש במקביל כקצין אג"ם של הגיס המטכ"לי. לאחר מכן, מונה לשמש כראש מחלקת תורת לחימה של היבשה, התפקיד האחרון בו שימש עד לשחרורו הסופי מצה"ל בשנת 1997.
עשייה ציבורית.
לאחר שחרורו מצה"ל, הקדיש גולדבלט את חייו למשפחתו. עקב לידת ביתו, החל לקחת חלק מעורב ושימש כחלק מוועדי הגן והכיתה בהם למדה, מה שסימן את ראשית דרכו בתחום החינוך ובתי הספר.
בשנת 2006, נבחר לתפקיד יו"ר הנהגת ההורים של בית הספר "שמעוני" בגבעתיים, וכהונתו אושררה שנה אחר שנה, עד תום לימודי ביתו.
בשנת 2012 החליט שר החינוך, גדעון סער, כי מערכת החינוך בישראל נדרשת להנהגת הורים ארצית, זאת מאחר שהגוף שייצג עד כה את צד ההורים פורק בצו של בית המשפט. החלטה זו הובילה להקמתו של ארגון הורים ארצי במימונו של משרד החינוך.
גולדבלט נבחר לשמש כחבר הנהלה בבחירות הראשונות שנערכו ביוני 2012 (אחד מתוך עשרה חברי הנהלה), ועקב עימות שנערך בינו לבין היו"ר הנבחר, בו טען גולדבלט שהארגון פועל לקידום אינטרסים אישיים, ועסקיים תוך התעלמות מהנחיות חוק העמותות והתקנון של הארגון עצמו, אוים גולדבלט על ידי עורכי הדין שפעלו בשם הארגון, מה שהוביל להגשת תלונה מצידו של זאב למשרד החינוך ורשם העמותות, לפרישתו מהארגון והקמת הנהגה חלופית.
החל משנת שנת 2014, ייסד גולדבלט את פורום ועדי ההורים היישוביים (מוכר כיום כהנהגת ההורים הארצית) שכלל כ-160 וועדים מיישובים שונים בישראל שגויסו אישית על ידו, ונבחר להיות היו"ר הראשון של העמותה. לאחר סיום לימודיה של ביתו, פרש מתפקידו כיו"ר והוחלף על ידי פז כהן שנבחר לכהן במקומו. לאחר מכן, הנהלת עמותת פורום ועדי ההורים היישוביים החליטה כי גולדבלט ימשיך לשרת בעמותה כמנכ"ל. גולדבלט הסכים לבקשה, אך בחר לשרת בתפקידו ללא שכר לתקופה מסוימת ובהמשך במשכורת סמלית. באוקטובר 2020, פרש גולדבלט מתפקידו כמנכ"ל.
מאבקים ופעילויות.
כחלק מפעילותו כיו"ר וכמנכ"ל הנהגת ההורים הארצית, הוביל את 'מחאת הסרדינים' שיצאה כנגד הצפיפות בכיתות הלימוד ולוותה בהפגנות, שביתות והגשת עתירה לבג"ץ, מהלך שהוביל לכך שיום לאחר הגשתו, פרסמה הממשלה תוכנית לצמצום מספר התלמידים בכיתות בבתי הספר היסודיים.
פרויקט נוסף אותו הוביל גולדבלט יחד עם פז, שירלי פאר וישראל אליאסף היה בנוגע לתקן של סייעת שנייה בגני ילדים, מה שהוביל לפגישתם עם ראש הממשלה לשעבר בנימין נתניהו ולתוספת של כחצי מיליארד ש"ח למימוש התכנית. יחד עם חבריו בעמותה, הוביל גם מחאות שונות בנוגע לצמצום הפער בין ימי החופשה של התלמידים והוריהם, ביטול או צמצום תשלומי ההורים, פיקוח על הצהרונים (שהובילו את יו"ר וועדת החינוך, ח"כ יעקב מרגי, להודות לו ולפז מעל בימת מליאת הכנסת), שיפור הטיפול בילדים המאובחנים בליקויי למידה, ועוד עשרות מאבקים ויוזמות לשיפור מערכת החינוך עבור ילדי ישראל והוריהם.
כיום, גולדבלט מלווה ומדריך וועדי הורים וגופים שונים אודות התאגדות והתנהלות נכונה.
חיים אישיים.
גולדבלט מתגורר בגבעתיים, נשוי ואב לשחר.
נחום מלצר
נחום מלצר (נולד ב-1945) הוא אדריכל ישראלי.
ביוגרפיה.
נחום מלצר נולד לטובה (לבית ניסנבוים) ולזכריה מלצר, ילידי פולין שעלו לישראל בראשית שנות ה-30 של המאה העשרים. גדל והתחנך בתל אביב. למד בתיכון עירוני ה' בעירו.
בשנים 1963–1965 שירת שרות חובה בחיל האוויר.
לאחר שסיים את שירותו הצבאי למד אדריכלות בטכניון בין השנים 1965–1970, וסיים את לימודיו בהצטיינות.
עם סיום לימודיו עבר להתגורר בירושלים.
עבודתו כאדריכל.
בראשית שנות ה-70, התחיל מלצר לעבוד כשכיר במשרדו של אדריכל דוד אנטול ברוצקוס, שהקשר עמו היה בעל משמעות עבורו, והשפיע על המשך עבודתו כאדריכל.
בשנים 1973–1974 שהה מלצר באנגליה ועבד במשרדי אדריכלות שונים בלונדון.
עם שובו לישראל עבד כשכיר במשרדו של אדריכל דרור חרובי, וב-1977 החל לעבוד כאדריכל עצמאי.
בתקופות שונות פעל לסירוגין בשותפות עם אדריכל נחמיה גורלי, שאיתו תכנן, בין היתר, את תוכנית הבינוי הכוללת לשכונת "בנה ביתך" ברמות בירושלים, עם אדריכל גיא איגרא, שאיתו תכנן, בין היתר, את שיקום מדרחוב סלומון ושכונת נחלת שבעה, ועם אדריכל ארי כהן, שאיתו תכנן, בין היתר, את התב"ע של שכונת רחביה בירושלים.
מאוחר יותר, ועד סוף שנת 2021, עבד מלצר לצד אדריכל יצחק אפריל ואדריכל ניסים אללו, במסגרת המשרד "מלצר אפריל אדריכלים".
כיום, מקדיש את עיקר זמנו לציור (ראו הפרק "עיסוקו בציור").
במהלך השנים, תכנן מלצר בתי מגורים, מוסדות חינוך ושיקום, בתי כנסת ומקוואות, וכן תוכניות בנין עיר נרחבות בערים קריית גת ובית שמש.
פרסים בתחום האדריכלות.
1993 - פרס נשיא המדינה - פרויקט נחלת שבעה.
1994 - פרס אגודת האינג'ינרים והארכיטקטים בישראל - פרויקט נחלת שבעה.
1997 - זכייה בתחרות תכנון מרכז טכנולוגי (מטע"מ), גבעת רם, ירושלים.
2002 - זכייה בתחרות תכנון הרחבת משכן הכנסת.
הוראה ב"בצלאל".
1978-1977 - מנחה לעיצוב תלת ממדי, המחלקה לצורפות, בצלאל
2000-1990 - מנחה לפרויקט במשך מספר סמסטרים (כמורה מן החוץ), המחלקה לאדריכלות, בצלאל.
עיסוקו בציור.
לצד פעילותו כאדריכל, עסק מלצר באופן חלקי ברישום מודלים, בציור בטכניקות שונות, ובהדפס.
מ-2019 חבר בגלריה מרי, גלריה ירושלמית שיתופית לאמנות, שבה חברים כ-15 אמנים מתחומים שונים.
משפחתו.
מלצר נשוי לחגית (לבית גורלי), מורה בשיטת אלכסנדר. אב לארבעה.
מתגורר בשכונת בית הכרם בירושלים.
תחרות העל טאטא סטיל 2022
תחרות העל בשחמט, טאטא סטיל 2022, התקיימה בוייק אן זה, שבהולנד, זו הפעם ה-84 בין התאריכים 15 בינואר לבין ה-30 בינואר 2022. בתחרות השתתפו 14 רבי-אמנים, רובם מהצמרת העולמית, והיא התקיימה בשיטת ליגה, כך שנערכו בה 13 סיבובים.
משחקי התחרות.
סיבוב ראשון.
יאן-קשישטוף דודה ניצח במשחק חריף מאוד את ריכרד רפורט במערכת לונדון האופנתית. השחקנים יצאו מהתיאוריה הידועה במסע השביעי, ובתחילה נראה היה שרפפורט, אם בכלל, במצב טוב יותר. החל מהמסע ה-26...ג5 רפפורט בחר את התוכנית הלא נכונה. לקדם את הרגלים באגף המלכה היה פשוט רעיון רע, במקום זאת הוא היה צריך להמשיך בהתקפה באגף המלך עם 26...ו5 או 26...מהח2+ עם שוויון לפחות. כמה מהלכים מאוחר יותר נחסמו הרגלים באגף המלכה של השחור והלבן פתח במתקפה מכרעת משלו בצד המלך.
המנצח המפתיע בתחרות המועמדים בשנה שעברה, יורדן ון פורייסט, המשיך מהמקום בו הפסיק לפני שנה עם ניצחון מול נילס גרנדליוס. זה היה מאבק שבו היתרון עבר מצד לצד, 15.ג4 פב4 השאיר את הלבן בעמדה טובה יותר אבל בסביבות המסע ה-30 המשחק נהיה מאוד מבולגן ושקול, 32...רג4? הביא לעמדה רעה מאוד עבור גרנדליוס ובמסע ה-40 לון פורייסט היה יתרון מכריע.
וידיט גוג'ראתי קיבל יוזמה קטנה מהפתיחה מול סמואל שנקלנד ובשלב הסיום של שני צריחים ופרש לכל אחד מהשחקנים שהחל במסע ה-21 המשימה של שנקלנד הייתה מסובכת אף על פי שהוא היה קרוב לשוויון בשלבים שונים, נראה ש-33...ו6 היה מסע רע ובמסע ה-40 וידיט נכנס לשלב המימוש, ובסופו של דבר ניצח במסע 73, אם כי איפשר ליריבו משחק נגדי יותר ממה שהיה צריך.
המשחק הנמרץ של פראגנאננדה ראמשבאבו הבטיח לו תיקו עם הכלים השחורים מול הפתיחה האנגלית של אניש גירי ב-44 מסעים.
שחריאר ממדיארוב עם הכלים השחורים הקל על דניאיל דובוב מבעיותיו החריפה. 14.ה4 שח דובוב פשוט גרוע ו-26...רה3 היה מסיים משחק מצוין של ממדיארוב, במקום 36...צד8 ? - נראה שהחמיץ ש-רד6 של לבן יכול לכסות את ז3 בהסתעפויות מסוימות - איפשר לדובוב קרוב לשוויון. בתחושה שהוא נחלץ מקשייו, דובוב הציע תיקו שהתקבל.
מגנוס קרלסן הפסיד לאנדריי יסיפנקו בשנה שעברה ובהחלט חלק לו כבוד היום. יסיפנקו הרגיש שקרלסן מתחיל לגבור עליו וקיווה - אך לא ציפה - שעם 20.רא5 הוא יקבל תיקו על ידי חזרה על מסעים. קרלסן לא חשב שיש לו המשך טוב יותר וקיבל את ההצעה.