קרל איזידור בק או כפי שנקרא בהונגריה קארוי בק (בהונגרית: Beck Károly; באיה, 1 במאי 1818 – וינה, 10 באפריל 1879) היה משורר יהודי-הונגרי-אוסטרי-גרמני, אחיו של הצייר וילמוש בק. הוא ידע הונגרית היטב, אך לא למד את שפת מולדתו עד כדי כך שהיה יכול לכתוב שירה בהונגרית.
ביוגרפיה.
לימודיו.
קארוי בק נולד במשפחת סוחרים יהודית, אך המיר את דתו ללותרניזם עוד בצעירותו. בניגוד לכוונות אביו, הוא לא הצטרף לניהול העסק, אלא אחרי סיום לימודיו בתיכון בבאיה נסע לווינה, שם למד רפואה. אחרי זמן קצר עזב את האוניברסיטה ועבר ללייפציג ונרשם לפקולטה למדעי הרוח. שם עסק באופן פעיל בספרות יפה, ובמדעים הומניים.
בשנת 1841 חזר לפשט וגר עם הוריו, שבינתיים עברו לעיר מבאיה. בשנת 1843 נסע שוב לווינה, שם נפגש והתיידד עם ניקולאוס לנאו. בשנת 1844 הוא עבר לברלין כדי לספק את רצונו לרכוש ידע. באביב 1846 חזר להונגריה ונפגש עם המשורר ההונגרי שנדור פטפי, שאת שיריו כבר הכיר. הפגישה נערכה כנראה בעזרת קרל מריה קרטבני.
שירתו.
ב-1861 וב-1862 הוא כבר קיים ערבי קריאה משיריו בדרזדן, בוויימאר ובברלין. לפי מגזין "האופנה של פשט" (Pesti Divatlap) גיליון 15 בשנת 1846 בק רצה לתרגם לגרמנית כרך משיריו של פטפי. הוא היה בטוח שלפחות 5,000 עותקים מהספר המתוכנן יימכרו בחו"ל. בק עצמו תיאר מאוחר יותר את המפגש שלו עם פטפי בפירוט ובצבע ב-Berliner National-Zeitung ב-1864. מאמרו זה פורסם אז גם על ידי העיתונים הגרמניים וההונגרים בפשט.
קארוי בק החזיק ברשותו את קורות חייו בשפה הגרמנית של שנדור פטפי. לדבריו, המשורר מסר לו אותם ככרטיס זיכרון כאשר ליווה אותו פעם למסעו באניית קיטור. ביוגרפיה זו הגיעה לרשותו של שאנדור פישר לאחר מותו של בק, שצירף ממנה עותק לעבודתו על פטפי.
הגירה.
קארוי בק התיישב בווינה לאחר מהפיכת 1848 בהונגריה. בשנת 1855 ערך את השנתון הספרותי Frische Quellen בפשט. השנתון הופיע פעם אחת בעשר חוברות. בשנת 1857 פרסם בווינה כתב עת ספרותי בשם "Gesellschafter in Wien", אך הפרסום הופסק כעבור חצי שנה. לעיתים רחוקות, אך הוא כתב גם בהונגרית, למשל בשנת 1862 ב"מראה של הארץ" (Ország Tükre). בשנותיו האחרונות חי במצוקה גדולה ונהנה מהפרסים של "אגודת שילר" הגרמנית, של ה"קונקורדיה" הוינאית ומקצבות חסד של המדינה. בחורף 1878–1879 היה צריך לערוך עבורו מגבית.
בשנותיו הצעירות היה מהפכן עז, אחד המטפחים הפאתטיים של הליריקה הפוליטית הגרמנית, משורר מוכשר. האלמנטים ההונגריים בשירתו מרשימים. הוא הציג את חיי העם ההונגריים לקוראיו בתחרות עם לנאו. (Jankó, der ungarische Rosshirt, 1841) הוא כתב גם על צער יהודי ועל האידיאלים הסוציאליסטים בעבודותיו. (Lieder vom armen Mann, 1846).. לאחר שעזב את דת אבותיו, גם תפיסתו הפוליטית הרדיקלית התמתנה.
יצירותיו.
כתביו הפואטיים מפרשים את חייה הלאומיים ואת רוחה של הונגריה. בין עבודותיו:
ארנסט שפקר
ארנסט שפקר (Ernst Specker; 11 בפברואר 1920, ציריך – 10 בדצמבר 2011, ציריך) היה מתמטיקאי שווייצרי, שנודע בעיקר בזכות התרומות שלו למכניקה קוונטית וללוגיקה.
קורות חיים.
ארנסט שפקר נולד בציריך. בגיל צעיר הוא חלה בשחפת ובשנת 1934 נשלח להחלמה בדבוס. מאז מספר שנים הוא בילה בין בית הוריו בציריך לבין בית דודתו בדבוס. אביו היה מעוניין שהוא ילמד משפטים, אך ארנסט הצעיר עמד על כך שהוא ילמד מתמטיקה. הוא למד בהמכון הטכנולוגי של ציריך וסיים את התואר בשנת 1945. הוא המשיך במכון ובשנת 1955 קיבל דרגת פרופסור.
תרומתו למתמטיקה מרוכזת בכ-40 פרסומים בתחומים שונים - טופולוגיה, מכניקה קוונטית, אלגוריתמים וכו'.
בשנים 1972–1973 הוא היה נשיא איגוד המתמטיקאים השווייצרי.
הכיבוש הציוני
סמיר מחאמיד
סמיר סובחי מחאמיד (בערבית: د. سمير صبحي محاميد; נולד ב-1964) הוא איש חינוך ופוליטיקאי ערבי-ישראלי, המכהן כראש עיריית אום אל-פחם.
ביוגרפיה.
מחאמיד נולד באום אל-פחם. בעל תואר דוקטור בהנדסה גנטית של צמחים.
בבחירות לרשויות המקומיות בישראל שנערכו ב-2018, ניצח מחאמיד לאחר שקיבל כ-54% מהקולות. הוא ניצח את ח'אלד אגבאריה שכיהן כראש העיר מ-2008. הוא נבחר מטעם רשימה עצמאית בשם אלבית אלפחמאוי. מפלגתו קיבלה כ-5 מנדטים במועצת העיר.
כראש עיר חתם על הסכם הגג הראשון בחברה הערבית באוגוסט 2021, אחרי יותר מ-30 הסכמים בחברה היהודית. בהנהגתו הכינה העירייה תוכנית עירונית מקיפה למיגור האלימות בדצמבר 2021, תוכנית ייחודית וראשונה בחברה הערבית. הוא גם חבר בתוכנית מעוז, תוכנית יוקרתית לפיתוח ורישות מנהיגים בכירים.
ב-31 במרץ 2022 פורסם פוסט בדף הפייסבוק הרשמי של עיריית אום אל-פחם ובו הודעת תנחומים לבני משפחות המחבלים שביצעו את פיגוע הירי בחדרה. הפוסט נמחק כעבור זמן קצר, ועל אף שמחאמיד התנער ממנו וגרס כי הוא פורסם שלא על דעתו, בריאיון עיתונאי שהתקיים בשידור חי בחדשות הערב לכתב חן ביאר מכאן חדשות, הכריז על כוונתו להתפטר מתפקידו כראש העירייה בעקבות הסערה שחולל פרסום הפוסט. אך לבסוף חזר בו מההתפטרות.
חיים אישיים.
מחאמיד נשוי ואב לחמישה ילדים וסב לחמישה נכדים. בנו החמישי, מוחמד, נפגע בתאונת דרכים עם האופניים שלו בגיל 12 והיה בתרדמת, השתקם, אך מת ב-2019 בגיל 15. הוא מתגורר באום אל-פחם.
שמורת קרונוצקי
"שמורת קרונוצקי", רשמית שמורת הביוספרה הטבעית הממלכתית של קרונוצקי (ברוסית: Кроно́цкий госуда́рственный природный биосфе́рный запове́дник) היא אחת השמורות הוותיקות ביותר ברוסיה. היא הוקמה בשנת 1934 באתר שמורת סובולין, שהתקיימה מאז 1882. שמורת הטבע קרונוצקי ממוקמת בחלק המזרחי של חצי האי קמצ'טקה ומשתרע על שטח של 1,147,619.37 דונם, כולל 135,000 דונם (1,350 קמ"ר) על חוף האוקיינוס השקט. השמורה כוללת את שטח חצי האי קרונוצקי. ישנם 8 הרי געש פעילים, הגבוה שבהם הוא קרונוצקי (3,528 מטרים), אגמי מים חמים, עמק הגייזרים המפורסם ומפלים.
מצב הגנה ושימוש.
על פי התקנות על השמורה (שאושרו על ידי משרד משאבי הטבע הרוסי ב־16 במאי 2001), "בתוך האזור המוגן של השמורה, פעילויות כלכליות ואחרות המשפיעות לרעה על אובייקטים טבעיים ומתחמי השמורה אסורים"; "בקרקע ובשטח המים של השמורה, כל פעילות הסותרת את מטרות השמורה ומשטר ההגנה המיוחד על שטחה אסורה".
מעמדה הבינלאומי של השמורה מוגדר כשמורת ביוספרה A, ומהווה מורשת עולמית תרבותית וטבעית של אונסק"ו, כחלק ממתחם הרי הגעש של קמצ'טקה. בקטגוריית האזורים המוגנים על פי סיווג האיגוד הבינלאומי לשימור הטבע (IUCN) היא נחשבת שמורת טבע קפדנית.
היסטוריה.
על פי דרישתו של פולני גולה לשעבר, זואולוג וגאוגרף ידוע ב. דיבובסקי, בקמצ'טקה בשנת 1880 הוכנסו בשטח השמורה תקופות מוגבלות לראשונה לציד צובלים (מ-1 במרץ עד 15 באוקטובר). מאוחר יותר פנה דיבובסקי, בשם תושבי מחוז פטרופאבלובסק, לממשלה בבקשה להצהיר על מחוזות קרונוצק ואסאצ'י כמוגנים. הבקשה התקבלה ובשנת 1882, כדי להגן לא רק על הצובלים, אלא גם על הכבשים, האיילים ולוטרות הנהרות, הוקמה שמורה על אדמות אלה. אמצעי השימור נתנו תוצאה מובהקת, אם כי לשמורה לא היה מימון, ומדיניות הגבלת הציד תוחזקה רק על ידי כוחות האוכלוסייה המקומית, שהיו מעוניינים לשמור על המשאבים.
ניסיונות ליצור שמורת טבע נמשכו. בשנים 1916–1917 עבדה משלחת של משרד החקלאות בקמצ'טקה, ועל פי תוצאות המחקר שלה, ב-8 ביולי 1917 הוכרז אזור קרונוצקאיה כשמורת טבע על ידי ממשלת רוסיה הזמנית החדשה. אולם בשל מלחמת האזרחים, תוכנית זו לא יושמה.
רק לאחר כינון השלטון הסובייטי, בשנת 1926, התכנס הוועד הפועל של המחוז, ובשנת 1929 הוועד הפועל המחוזי של קמצ'טקה החליט לארגן את שמורת קרונוצקי, שנוצרה ב־1 ביוני 1934.
עד 1938 הוכפפה השמורה לארגוני ציד שונים, שאז היו אחראים להגנה על הטבע, ולאחר מכן הועברו לוועד הפועל המרכזי של רוסיה, ובשנת 1951 חוסלה. זאת בשל הקו בנושא "כיבוש הטבע" וההכרה ב"שמירת טבע פאסיבית" כלא מועילה. מאז שנות השלושים, למרות הכרזת הממשלה, נערכו חיפושים אחר נפט. בשנת 1959 שוחזרה שמורת קרונוצקי במסגרת מערכת ממלכתית להגנה מפני ציד, אך ב־10 ביוני 1961 חוסלה שוב.
באביב 1967 שוחזרה השמורה (בשטח של 964 אלף דונם) לבקשת המשתתפים במפגש הוולקולוגים השני של ברית המועצות, זאת במטרה לשמור על הרי הגעש במקום.
חי וצומח.
את החלק העיקרי של השמורה תופס יערות של ליבנה, בחלקים העליונים של מורדות ההרים סבכי ארז ואלמון ננסי נפוצים. באגן אגם קרונוצקויה נפוצים יערות מחטניים של לגש קאג'נדר עם עצי אשוחית איאן וליבנה שטוחה. לאורך הנהרות צומחים יערות, שם המינים העיקריים הם צפצפה ריחנית, עצי ערבה ואלמון שעיר. בשכבה השנייה של יערות מחטניים ומעורבים, יש דובדבן ציפורים אסיאתי, עוזרד ואפר הרים סיבירי. בצמחייה של יערות ליבנה, אפר הרים נפוץ הוא סמבוק, בעל פירות מתוקים גדולים, ורד בר, ספירית ליבנה, יערה כחולה ועוד. בדרום הקיצוני של השמורה קיים מין אנדמי של קמצ'טקה — סמבוק קמצ'טקה.
העשבייה בשמורת קרונוצקי החלה להיווצר באופן שיטתי מאז 1987, המספר הכולל של הדגימות הוא 1,150.