אוניברסיטת ירדן למדע וטכנולוגיה (בערבית: جامعة العلوم والتكنولوجيا الأردنية; באנגלית: Jordan University of Science and Technology; וידועה אף בר"ת: JUST) היא אוניברסיטה כללית, ממלכתית, הנמצאת בפרברי העיר אירביד, באזור א-רמת'א, בצפון ממלכת ירדן. אוניברסיטה זו ואוניברסיטת ירדן הם שני המוסדות הבולטים להשכלה גבוהה וללימודי הנדסה ורפואה בממלכת ירדן. באוניברסיטה למעלה מ-20,000 סטודנטים לתואר ראשון, ולמעלה מ-1,500 סטודנטים לתארים מתקדמים. באוניברסיטה 11 פקולטות המציעות 52 מסלולי לימוד לתואר ראשון ו-95 מסלולי לימוד לתארים מתקדמים.
היסטוריה.
אוניברסיטת ירדן למדע וטכנולוגיה נוסדה בשנת 1986. את גרעין הקמתה היוו חמש פקולטות מאוניברסיטת אל-ירמוכ: הפקולטה לרפואה, הפקולטה לרפואת שיניים, הפקולטה לרוקחות, הפקולטה לסיעוד, והפקולטה להנדסה. במהלך השנים נוספו לפקולטות אלה, הפקולטה למדעים ולאמנויות, הפקולטה למדעי הרפואה הישומיים, הפקולטה לרפואה וטרינרית, הפקולטה למחשבים וטכנולוגיית מידע, והפקולטה לחקלאות.
קמפוס.
הקמפוס של אוניברסיטת ירדן למדע וטכנולוגיה נמצא כ-20 ק"מ ממזרח לעיר אירביד, בצפון ירדן, ושטחו כ-11 קמ"ר. בקמפוס מבני לימוד, ספרייה, וכן מתקני ספורט הכוללים אצטדיון כדורגל ובו 7,000 מושבים. בקמפוס נמצא גם בית החולים האוניברסיטאי על שם המלך עבדאללה ובו 638 מיטות אשפוז.
קמפוס האוניברסיטה מחולק לשניים: בניין הפקולטות הרפואיות ובניין הפקולטות ההנדסיות. בכל אחד משני הבניינים פועלת ספרייה. הספרייה בבניין הפקולטות לרפואה מכילה 115,000 ספרים וכן ירחונים רבים.
אורת בש
אורת בש (נולדה ב-31 ביולי 1973) היא שחיינית עבר, אלופת ישראל ושיאנית ישראל בשחייה. בעלת מדליית ארד מהמכביה השלוש עשרה (1989).
ביוגרפיה.
בש גדלה בקיבוץ ראש הנקרה. היא התאמנה בקבוצת השחייה של הפועל נהריה תחת הדרכתו של רובי שלו.
באליפות ישראל בשחייה שנערכה בווינגייט באוגוסט 1987 זכתה בש ב-3 מדליות, זהב ו-2 כסף. מדליית זהב, במשחה ל-200 מטר מעורב אישי בתוצאה של 2:33.11 דקות, לפני זוהר לבנסברג (2:34.39 דקות) ואיריס קומן ומדליות כסף, במשחה ל-100 מטר חזה בתוצאה של 1:20.15 דקות, אחרי אירית אפרתי (1:18.24 דקות) ולפני ענת אסף (1:20.24 דקות) ובמשחה ל-100 מטר פרפר בתוצאה של 1:07.90 דקות, אחרי איריס קומן (1:07.23 דקות) ולפני סהר אלוני (1:10.23 דקות). היא קבעה במשחה ל-50 מטר פרפר שיא ישראלי חדש של 30.69 שניות.
המכביה ה-13.
בתחרות השחייה של המכביה ה-13 שנערכה ביולי 1989 בבריכת השחייה באוניברסיטת תל אביב זכתה בש במדליית ארד במשחה ל-100 מטר חזה בתוצאה של 1:18.14 דקות, אירית אפרתי זכתה במדליית הזהב במשחה זה (1:15.30 דקות). במשחה ל-200 מטר מעורב אישי היא סיימה במקום הרביעי בתוצאה של 2:28.31 דקות ובמקום החמישי במשחה ל-400 מטר מעורב אישי בתוצאה של 5:16.84 דקות. בשני משחים אלו היא הייתה ראשונה מבין השחייניות הישראליות.
באליפות ישראל בשחייה שנערכה בווינגייט באוגוסט אותה שנה זכתה בש ב-8 מדליות, מהן 4 זהב, 3 כסף ומדליית ארד אחת. מדליות זהב, במשחה ל-200 מטר מעורב אישי בתוצאה של 2:29.83 דקות לפני נעמה מישר (2:34.25 דקות) ושני טליתמן (2:35.26 דקות), במשחה ל-400 מטר מעורב אישי ביחד עם מיכל אמין בתוצאה זהה של 5:18.00 דקות, לפני שני טליתמן (5:25.09 דקות), במשחה שליחות 4x100 מטר חופשי בתוצאה של 4:13.69 דקות ובמשחה שליחות 4x100 מטר מעורב בשיא ישראלי חדש לאגודות של 4:38.37 דקות. מדליות כסף, במשחה ל-100 מטר פרפר בתוצאה של 1:06.89 דקות, אחרי סהר אלוני (1:06.63 דקות) ולפני תרין גרטנר (1:10.89 דקות), במשחה ל-100 מטר חזה בתוצאה של 1:17.37 דקות, אחרי השיאנית הישראלית אפרתי (1:16.73 דקות) ולפני נעמה מישר (1:21.40) ובמשחה שליחות 4x200 מטר חופשי בתוצאה של 9:21.23 דקות, אחרי מכבי קריית אונו שקבעה שיא ישראלי חדש לאגודות של 9:07.47 דקות. מדליית ארד במשחה ל-200 מטר פרפר בתוצאה של 2:28.25 דקות, אחרי סהר אלוני (2:26.19 דקות) ומיכל אמין (2:26.57 דקות). היא זכתה בתחרות זו בתואר שחיינית מצטיינת לגילאי 17 והייתה שותפה מרכזית לקבוצת הנשים שלה שזכתה באליפות המדינה.
חייה האישיים.
בש חיה בשוהם ולה ארבעה ילדים, ארבל, אדר, אורי וניר.
כיום, היא עוסקת בניהול אדמיניסטרטיבי של מועדון אופניים תל אביב (TACC), ומשתתפת בתחרויות בענף מרוץ אופני כביש.
שדה הליגנד
תאוריית שדה הליגנד (לרוב באנגלית: Ligand field theory או LFT) היא תאוריה בכימיה אי אורגנית המתארת את הקישור הקואורדינטיבי שנוצר בין הליגנדים ובין יוני המתכת בקומפלקסים. קומפלקסים הם תרכובות בהן יש יון מתכת מרכזי, והוא קשור למספר אטומים או מולקולות, שלרוב אינם מתכות, הקרויים ליגנדים. הקישור בין הקומפלקס לליגנד הוא קישור קואורדינטיבי, שבו שני האלקטרונים לקשר נתרמים על ידי הליגנד.
תאוריה זו מיישמת את שיטת האורביטלים המולקולריים על הקומפלקסים (בעיקר משיקולי סימטריה). בונים קומפלקס אוקטאהדרלי על ידי התבוננות באורביטלי החזית. מטבלת האופי המתאימה ניתן לבנות את מערך האורביטלים של הקומפלקס.
בהתחלה מתייחסים לליגנדים ככאלה היוצרים קשר בן שני אלקטרונים עם המתכת ותורמים למערך האורביטלות שני אלקטרונים המאכלסים את כל האורביטלות הקושרות קשרי סיגמא. האורביטלים כדוריים והקישור הוא על הצירים (אורביטלות משותפות). כל ליגנד מגיע עם זוג אלקטרונים. ניתן לראות שייווצר קישור סיגמא בין אורביטלי הקטיון על הצירים ואורביטלי הליגנדים.
אכלוס האלקטרונים.
לקטיון יכול להיות מספר משתנה של אלקטרונים והוא מקבל אלקטרונים שמקורם בליגנדים. ראשית מתאכלסים אלקטרוני הליגנדים. ללא תלות במספר האלקטרונים שבאים מיון המתכת - אלקטרוני המתכת יאכלסו אורביטלים לא-קושרים או אורביטלים אנטי-קושרים, ולמעשה לא יתרמו לקשר הנוצר בין הליגנדים ליון המתכת.
מספרם הכולל של האורביטלים שייווצרו הוא N) .N+9 - מספר הליגנדים, כל ליגנד מביא אורביטל אחד. 9 - מספר האורביטלים שמביא הקטיון).
מספר האורביטלים הקושרים יהיה N. הרווח האנרגטי, החוזק של הקומפלקס הנוצר, בא מאלקטרוני הליגנדים.
בניית מערך אורביטלים.
בקומפלקס אוקטאהדרלי.
מחפשים בטבלת האופי, היכן נמצאים האורביטלים הרלוונטיים. יכולים להשתתף אורביטלים מסוגים שונים. הקשרים שיוצרים הם קשרי סיגמה(σ). הMO שנוצרים - שישה אורביטלים קושרים המאוכלסים על ידי אלקטרוני הליגנדים. אורביטלים אלה הם הכוח המניע ליצירת הקומפלקס. ככל שהמספר הקוונטי הזוויתי נמוך יותר - החפיפה בין האורביטלים טובה יותר. אלקטרוני המתכת יאכלסו את אורביטלי t2g ו- *eg אין ערבוב בין האלקטרונים שמקורם בליגנדים והאלקטרונים שמקורם ביון המתכת. t2g - אורביטל לא קושר. *eg - אנטי-קושר, האלקטרונים בו לא תורמים לקשר אלא מחלישים את הקשר קטיון מתכת - ליגנד.
המספר המקסימלי של קשרי פאי שיוכלו להיווצר בקומפלקס אוקטהדרלי הוא 12. (2 עבור כל ליגנד).
בקומפלקס טטראהדרלי.
אם יש אלקטרוני d בקומפלקס - הם מאכלסים את אורביטלי e ואחר כך את אורביטלי t2. מקבלים אורביטל e יותר נמוך מ t2 (יודעים זאת משיקולים של תאוריית שדה הגביש).
אורביטלי פאי.
בקומפלקסים אי-אורגניים יש לקחת בחשבון לא רק קישור סיגמה אלא גם קישור פאי, המשמעות היא שיהיו הרבה יותר אורביטלים. הסיבה לכך היא מקסימום צפיפות האלקטרונים מעל ומתחת לקו המחבר בין שני אטומים. אם לליגנד יש אלקטרוני d- ולעיתים אורביטלי s, יכולים להיווצר קשרי פאי.
הסברים לשורה הספקטרוכימית.
תאוריית שדה הליגנד היוותה בשורה חדשנית בכל הנוגע להסבר השורה הספקטרוכימית, זאת בעוד שדה הגביש לא הצליחה לספק עם הכלים שלה הסבר מדעי מובהק והיא נותרה בגדר "ניסיונית" במסגרתה של האחרונה.
ההסבר הפשטני שמציעה תאוריית שדה הליגנד הוא שאורביטלות (של הליגנדים כמובן) עשירות באלקטרונים מסוגלות לתרום מטען לאורביטלות הלא קושרות של המתכת (t2g ו-eg)-התהליך מכונה העברת מטען/קישוריות פאי.
מטבע הדברים נוצר קשר חדש שהאורביטלות האנטי קושרות שלו גבוהות באנרגיה, הפיצול האנרגטי בפועל בין אורביטלי המתכת קטן והמפצל מוגדר כמפצל חלש.
דוגמה בולטת לכאלו הם למשל ההלידים שאורביטלי p שלהם עתירי אלקטרונים.
בניגוד לכך במצב שבו ליגנדות האוחזות באורביטלות קושרות פאי הריקות מאלק', דווקא גבוהות באנרגיה ויגרמו לירידה באורביטלות הקושרות של המתכת ולפיצול גדול יותר בין רמותיה האנרגטיות.
במצב שכזה מקובל לכנות את הליגנד-מפצל חזק. כאלו הם האמינים לדוגמה.
ככלל משמעותי לזכור בשיח זה כי כאשר ישנה אפשרות לדחיפת/העברת מטען בין הליגנדים למתכת הפיצול האנרגטי נוטה לקטון והמעברים האנרגטיים מתקרבים לאזור האור הנראה-והקומפלכסים מאמצים צבע מתאים כתוצאה מכך-הפרמנגנאט הוא יון המהווה דוגמה נפלאה לכך.
מסיבה זו במקרים רבים, התמרת מפצל חזק במפצל חלש בתמיסה יכולה לחזק מאוד צבע של יוני מתכת בתמיסות מסיימות.
השפעות ספקטרליות אלו, הן אלו שטבעו לסידור הליגנדים הזה את שמו שנראה לא טריוויאלי ממבט ראשון- השורה הספקטרוכימית.
סטפאן מאלארמה
סטפן מלרמה
מתקפת אריך לודנדורף
דג שטן
קונאל נייאר
קונאל נייאר (באנגלית: Kunal Nayyar, בפנג'אבי: ਕੁਨਾਲ ਨੈਯ੍ਯਰ; נולד ב-30 באפריל 1981) הוא שחקן בריטי-הודי. נייאר מוכר בשל תפקידו כראג'ש קוטרפאלי בסדרת הסיטקום של רשת "CBS", "המפץ הגדול".
ביוגרפיה.
נייאר נולד בלונדון שבממלכה המאוחדת למשפחה ממוצא פנג'אבי, בגיל 4 חזר עם הוריו לניו דלהי שבהודו. ב-1999 עבר לארצות הברית במטרה ללמוד משחק.
קריירה.