איזמי נולד בהודו ב-1887 והתחנך באנגליה, בבית הספר צ'רטרהאוס ובמכללה הצבאית המלכותית בסנדהרסט . לאחר שסיים את חוק לימודיו באקדמיה הצטרף כקצין לצבא הודו הבריטית. במהלך מלחמת העולם הראשונה שירת בסומלילנד הבריטית, שם סייע בדיכוי מרד "המולה המטורף", מוחמד עבדאללה חסן. ב-1925 היה לעוזר למזכיר הוועדה להגנת האימפריה, ( Committee of Imperial Defence - גוף שהיה חלק מממשלת בריטניה בין מלחמת הבורים השנייה למלחמת העולם השנייה, ועסק במחקר ותכנון אסטרטגי). לאחר שהועלה לדרגת קולונל שירת כמזכירו הצבאי של לורד וילינגדון, המשנה למלך בהודו, ואז שב להיות לסגן מזכיר הוועדה להגנת האימפריה בשנת 1936.
ב-1 באוגוסט 1938, כשנה לפני שפרצה מלחמת העולם השנייה, התמנה איזמי למזכיר ועדת ההגנת הקיסרית, והחל בתכנון לקראת המלחמה הקרבה. במאי 1940, כאשר התמנה וינסטון צ'רצ'יל לראש ממשלת בריטניה, התמנה איזמי לעוזרו הצבאי הראשי. בתפקיד זה שימש איזמי כחוליה המקשרת בין צ'רצ'יל וועדת ראשי המטות, שבה ישבו ראשי הצבא הבריטי, הצי הבריטי וה-RAF. איזמי שימש למעשה כחבר נוסף בוועדה, וכמזכיר הוועדה. בתפקידו זה ליווה את צ'רצ'יל לוועידות רבות במהלך המלחמה, בהן דנו ראשי בעלות הברית בניהול המלחמה.
לאחר תום המלחמה נותר איזמי בשירות פעיל למשך שנה נוספת, וסייע בארגון מחדש של משרד ההגנה הבריטי. לאחר מכן פרש משירות פעיל ושימש כראש מטהו של המשנה למלך בהודו הלורד לואי מאונטבאטן. בתפקיד זה סייע בהענקת עצמאות להודו וחלוקתה להודו ופקיסטן. בין 1948 ל-1951 היה יושב ראש המועצה של פסטיבל בריטניה, אירוע חד פעמי חשוב שסייע להעניק לעם הבריטי תחושת שיקום לאחר ההרס שגרמה המלחמה. ב-1951 כאשר שב צ'רצ'יל לשלטון, מינה את איזמי לשר בממשלתו האחראי על היחסים עם מדינות חבר העמים הבריטי, אך איזמי החזיק בתפקיד זה כחצי שנה, ופרש על מנת להיות למזכיר הכללי הראשון של ברית נאט"ו. הוא שירת בתפקיד זה עד שנת 1957 וסייע בהקמתה ובהגדרת שטחי פעולתה של הברית. לאחר פרישתו מנאט"ו, כתב את זכרונותיו, ושירת במגוון של תפקידים ציבוריים ועסקיים. הוא מת בשנת 1965.
הייסטינגס איסמי
הייסטינגס איסמיי
הייסטינגס איזמיי
וליה
כפאיה
כפאיה (בערבית: كفاية), או בשמה המלא: התנועה המצרית למען שינוי (בערבית: الحركة المصرية من أجل التغيير), היא תנועת מחאה במצרים. משמעות השם "כפאיה" הוא "מספיק".
התנועה הוקמה בשנת 2004 ושאבה השראה מההזדהות עם האינתיפאדה השנייה ועם ההתנגדות לפלישה האמריקאית לעיראק בשנת 2003.
בקיץ 2004 בלטה התנועה בהפגנות למען שינוי המשטר, אחרי שהנשיא חוסני מובארכ עשה שינויים בהרכב הממשלה כדי לחזק את תומכי בנו גמאל מובארכ. 300 אישים חתמו על עצומה שהפכה להצהרת היסוד של התנועה. גם הנשיא לשעבר מוחמד מורסי היה בין מייסדיה.
באוקטובר 2004 קרא השופט טארק אל-בשרי לאזרחי מצרים למרי אזרחי. ב-12 בדצמבר הייתה ההפגנה הראשונה שקראה ישירות להדחתו של הנשיא.
יצחק בן ואליד
תמותת ילדים
תמותת ילדים היא מוות של ילדים שטרם הגיעו לגיל 5 שנים.
בשנת 2010 הגיעה תמותת הילדים בעולם ל-7.6 מיליון, ירידה מ-8.1 מיליון בשנת 2009, 8.8 מיליון בשנת 2008 ו12.4 מיליון בשנת 1990.
כמחצית מהמקרים של תמותת ילדים מתרחשים באפריקה. בכ-60 ממדינות העולם מתרחשים 94% ממקרי תמותת הילדים בעולם.
לתמותת הילדים השפעה מהותית על תוחלת החיים: הצלחה בצמצום תמותת ילדים היא גורם עיקרי לעלייה בתוחלת החיים. צמצום תמותת ילדים הוא הרביעי ביעדי הפיתוח של המילניום של האו"ם.
על פי UNICEF מרבית המקרים של תמותת ילדים נובעים מאחד מחמשת הגורמים הבאים (או צירוף שלהם):
על פי UNICEF כשני-שלישים ממקרי תמותת ילדים ניתנים למניעה. תת-תזונה, שימוש במים מזוהמים והיגיינה בלתי נאותה גורמים למחצית ממקרי המוות. מחקרים מלמדים שמרבית המקרים של תמותת ילדים ניתנים למניעה באמצעים פשוטים ויעילים כחיסונים, אנטיביוטיקה, כילות להגנה מפני חרקים מעבירי מחלות, טיפול משפחתי טוב יותר והנקה.
אריק רודיך
אריק רוּדיך (22 בינואר 1954 – 5 בפברואר 2019, ל' בשבט תשע"ט) היה מוזיקאי ישראלי. החל את דרכו המקצועית בתחילת שנות ה-70, ובמהלך הקריירה שלו הוציא מספר אלבומים, בהם יצירות אישיות בעיקר בתחום המוזיקה האלקטרונית. בנוסף, יצר כמלחין, כמעבד מוזיקלי, כמפיק וכנגן פסנתר, קלידים וסינתיסייזר.
רודיך זכה פעמיים בפרס האוסקר הישראלי.
ביוגרפיה.
רודיך נולד וגדל בחולון, בן להורים ניצולי שואה, טובה ואבא רודיך. אביו, נגן כינור, היה מורה לגיטרה ולכינור. בגיל שש החל לנגן על פסנתר, ובהמשך שר גם במקהלת צדיקוב. בשנות ה-70 עשה את שירותו הצבאי בלהקת הנח"ל כפסנתרן, ואף השתתף לצד יהודה עדר, מיקי קם, איתן גדרון ואסתר שמיר בתוכנית "סיפורה של להקה" (תוכנית 24). לאחר שחרורו למד הרמוניה וקומפוזיציה, בין השאר ב"ניו יורק ארט סקול אוף סוסייטי" בארצות הברית. שם גם נחשף למוזיקה שחורה ולסגנון הפאנק של אמנים כדוגמת סטילי דן ואדמה רוח ואש, שהשפיעו עליו בעבודותיו בתחילת הדרך.
קריירה.
ב-1977 החל רודיך להקליט כזמר סולן, ולהשתתף כנגן בהקלטות, כמו באלבום "יחס חם" של דני ליטני. ב-1978 יצא שירו הראשון "ישבתי על הפנדר". רוני בראון, שעבד באותה תקופה בחברת התקליטים סי.בי.אס, זיהה ברודיך את הפוטנציאל כזמר, וגם כתב לו את השיר. עוד באותה שנה נכלל בין מיטב אמני הפופ הישראלי בכתבה בעיתון "דבר", כאחד המשתתפים בפסטיבל נואייבה.
בשנת 1979 היה רודיך אחראי על פסקול הסרט "דיזנגוף 99", ואף הלחין את שיר הנושא, "דיזנגוף אצלי בלב", שביצע יגאל בשן. פסקול הסרט יצא בשתי גרסאות שונות: תקליט אחד, "דיזנגוף 99", כולל את השירים העבריים שליוו את הסרט, והשני, "דיסקו דיזנגוף 99", שיצא בשפה האנגלית, היה מיועד להפצה בשוק התקליטים העולמי. באותה שנה הוא גם ניגן באלבומו של בשן - "איתך הלילה".
בשנת 1980 השתתף בפסטיבל הזמר והפזמון עם עדנה לב בשיר "הלילות היפים שלנו", אותו הלחין למילים של יגאל בשן ועיבוד של אילן מוכיח, שהגיע למקום השני בתחרות. במצעד הפזמונים השבועי העברי ברשת ג', הגיע השיר למקום החמישי. עוד באותה שנה ניגן באלבומו השני של בני אלבז, "אהבה ראשונה".
בשנת 1981 הוציא את אלבומו האינסטרומנטלי "סטאללה", שכלל מוזיקה אלקטרונית פורצת דרך. באלבום נכללה גם הנעימה "אחרית" שזכתה להצלחה וליוותה את תחזית מזג האוויר במהדורת "מבט לחדשות" של הערוץ הראשון. בהקלטות האלבום השתתפו, נוסף לרודיך שניגן בכל כלי המקלדת, גם מאיר ישראל בתופים וכלי הקשה, ודריו מלכי בתיכנות סינתיסייזר.
ב-1982 הוציאה ירדנה ארזי את אלבום הבכורה שלה "ירדנה ארזי", אותו הפיק מוזיקלית רודיך, ובו בלטו עיבודיו ל"זמנך עבר", "בלי דמעות" ו"אני לא גרטה גרבו".
ב-1983, רודיך עיבד ללאה לופטין את "שיר מולדת" (מילים ולחן: נמרוד טנא, עיבוד: אריק רודיך) שהגיע למקום הרביעי בפסטיבל שירי הילדים. תחת העיבוד וההפקה של אריק רודיך החלה לופטין להקליט שירים דוגמת "דם הגפן" (שהיה להיט גדול בקצב הדבקה), "על הירדן" (שתיאר את ילדותה של לופטין), "קו הטירוף" ו"אור מחושך".
בשנים שלאחר מכן שיתף פעולה עם להקת הנח"ל, בין השאר עם עיבודים או לחנים לשירים כמו "אמן אמן" ו"התחדשות אחרת".
ב-1984 הפיק מוזיקלית והיה אחראי לעיבודים של הערב "חופים" - שציין את חזרתו לארץ של המלחין נחום היימן משהות ארוכה מחוץ לישראל. בערב, שכלל אוסף משיריו הוותיקים לצד חדשים של היימן, לקחה חלק "להקת חופים", שהורכבה מארבעה זמרים צעירים: חני ליבנה, משה דץ, ליזה לנג ומאיר בנאי. שיתוף פעולה זה הוביל באותה שנה להפקת אלבום הבכורה של בנאי, בו גם עיבד את כל השירים, הלחין את השיר "זה חלום", והלחין במשותף עם בנאי את השיר "בתוך הכלוב". באותה שנה הלחין את פסקול הסרט "גרין" של גדעון קולירין.
ב-1985 יצא אלבומה של עפרה חזה "אדמה", לו הפיק רודיך ארבעה שירים, ובו בלטו עיבודיו לשיר הנושא ול"מישהו הולך תמיד איתי".
ב-1985 הוציא רודיך אלבום משותף עם יורם טהרלב - "גיל האהבה", בו הלחין משיריו של הפזמונאי.
כמו כן באותה השנה, רודיך הלחין ועיבד ללאה לופטין שהשתתפה בקדם אירוויזיון את "שיר עמלים" ("שיר קמים בבוקר לעמל יומם...") למילים של אורי אסף, והשיר הגיע למקום החמישי בתחרות.
ב-1986 הלחין 2 שירים, עיבד והפיק מוזיקלית את כל שירי אלבומו של ששי קשת "אל תמהר". עוד באותה שנה הלחין ועיבד את המוזיקה לפסקול הסרט הקרב על הוועד בהשתתפות חברי הגשש החיוור.
בתחילת 1987 יצא אלבומו השני, "מנטרה", שכלל קטעים של רודיך מפסקולי סרטים, תוכניות טלוויזיה ומחזות
בשנת 1988 הלחין ועיבד מוזיקלית את אלבומה של לאה לופטין "קו הטירוף", כשם שיר הנושא שאת מילותיו כתב שמוליק קלוסקי.
ב-1989 עיבד 2 שירים לאלבום האוסף של ירדנה ארזי - "תחנה בזמן: "כאבים רחוקים", ו"האיש מן החלום".
ב-1990 עיבד והפיק מוזיקלית את אלבומה של אילנה אביטל "ילד המחר", ממנו הצליחו במצעד הפזמונים של רשת ג' שיר הנושא, ובמיוחד "טוב שבאתם" (מקום 5 במצעד הפזמונים תש"ן, 1990), שהוקדש לעולים מברית המועצות.
ב-1991 כתב והלחין את השיר "ילד" ששרה אשתו לאה לופטין לאלבומה השני, השיר עצמו הצליח.
בשנת 1993 הוציא רודיך את האלבום "טייפון".
ב-1995 הלחין את הפסקול לסרט "לילה לבן".