לאורך מערכת הבחירות התפרסמו סקרים שהצביעו על כך כי "המחנה הציוני" (בראשות יצחק הרצוג וציפי לבני) מוביל במספר מנדטים על "הליכוד", לצד סקרים אחרים שהצביעו על מגמה הפוכה, שבה "הליכוד" מוביל. הסקרים האחרונים, שפורסמו ארבעה ימים לפני הבחירות, הראו יתרון של 4 מנדטים ל"מחנה הציוני".
משעות הצהריים של היממה הקודמת לבחירות, החלו להגיע לישראל כחמשת אלפים סטודנטים ערבים הלומדים באוניברסיטאות בירדן ובג'נין, על מנת להצביע. היוזמה להסעה מאורגנת החלה על ידי הסטודנטים, ומומנה על ידי הרשימה המשותפת שדאגה להסעתם באוטובוסים מהאוניברסיטאות למקום מגוריהם, וחזרה.
אתרי חדשות אחדים דיווחו בבוקר יום הבחירות על אחוזי ההצבעה גבוהים במגזר הערבי. "הרשימה המשותפת" דיווחה על 10% הצבעה עד השעה 10 בבוקר, לעומת 3% בבחירות הקודמות.
שיעור ההצבעה הסופי ביישובים הערביים בבחירות עמד על 63.7%, עלייה של כ-7% מהבחירות לכנסת התשע עשרה ב-2013 (56%).
ההתבטאות.
ב-17 במרץ 2015, ביום הבחירות, פורסם בדף הפייסבוק של נתניהו סטטוס בו נכתב:
הסטטוס לווה בסרטון וידאו באורך של 28 שניות, שבו התייצב נתניהו מול המצלמה, כשמאחוריו מפת המזרח התיכון ודגל ישראל, ואמר את הדברים בעל פה, בתוספת הדגשה קלה: "המצביעים הערבים נעים (באים) בכמויות אדירות לקלפי". דברי נתניהו הועברו גם במסרונים לטלפונים הניידים של בוחרים רבים והופצו ברשתות החברתיות. הסרטון צולם על ידי טופז לוק, מנהל הניו מדיה של נתניהו.
על פי ממצאי חקירת המשטרה בתיק 4000 כפי שפורסמו בכתב החשדות בפברואר 2019, הנחה נתניהו את ניר חפץ להעביר לשאול אלוביץ' ולמנכ"ל אתר וואלה אילן ישועה את הסרטון, שהוצג ככותרת ראשית באתר וואלה! שעות רבות ביום הבחירות. במשפט העיד ניר חפץ כי בצילום הסרטון עסק הוא עצמו, נתניהו וטופז לוק, ראש מטה ניו מדיה של הליכוד. וכי צולמו 3 גרסאות לסרטון
תגובות.
ביקורת.
מיד עם פרסום הסרטון, ההתבטאות "המצביעים הערבים נעים בכמויות אדירות לקלפי" זכתה לתשומת לב תקשורתית רבה, בישראל ובעולם. בין אמצעי התקשורת הזרים שהבליטו את ההתבטאות: "הגרדיאן", "וושינגטון פוסט", המגזין "Politico" ערוץ הטלוויזיה האמריקאי "MSNBC", אתר האינטרנט "Salon" ורשת השידור "אל-ג'זירה" שמשדרת בארצות הברית. במאמר מערכת בעיתון "הניו יורק טיימס" נכתב כי נתניהו התייחס בהתבטאותו לערביי ישראל כאויבים, ושמדובר בדמגוגיה אשר מחריפה את הזעם השורר בין יהודים לערבים בישראל.
שלי יחימוביץ' מ"המחנה הציוני" ואחמד טיבי מ"הרשימה המשותפת" טענו כי הדברים שאמר נתניהו גזעניים, ומהווים פגיעה וערעור על זכות ההצבעה הדמוקרטית של ערביי ישראל. טיבי אף כתב טור באתר "ynet", בו דרש מנתניהו להתנצל. נתניהו הגיב לביקורת זו כלפיו עוד ביום הבחירות, ובסטטוס נוסף שפורסם בדף הפייסבוק שלו כתב שאין פסול בהצבעת האזרחים הערבים בפני עצמה, אלא בכך .
יממה לאחר הבחירות וההתבטאות של נתניהו, יצאה תגובה רשמית מפי דובר הבית הלבן, ג'וש ארנסט, שאמר ש"הממשל האמריקאי מודאג מאוד מהשימוש ברטוריקה פלגנית המדירה את ערביי ישראל". בריאיון מצולם לאתר החדשות "הפינגטון פוסט" הרחיב על כך נשיא ארצות הברית, ברק אובמה:
ב-25 במרץ, נשיא המדינה, ראובן ריבלין, התייחס בעקיפין להתבטאות של נתניהו בטקס קבלת תוצאות הבחירות הרשמיות, כשאמר ש.
אברהם פוקסמן, המנכ"ל העולמי של ארגון "הליגה נגד השמצה", שלח מכתב פומבי לנתניהו שבו הציע לו להתנצל בפני ערביי ישראל, משום שהתבטאותו מנוגדת למאמצים שהשקיעה הממשלה בראשותו כדי לשלב את הערבים בחברה הישראלית.
ב-21 במאי פורסם ראיון של הנשיא ברק אובמה עם העיתונאי ג'פרי גולדברג בכתב העת "אטלנטיק". אובמה אמר כי להתבטאותו של נתניהו במהלך מערכת הבחירות נגד אזרחי ישראל הערבים עלולות להיות השלכות על מדיניותה של ארצות הברית כלפי ישראל, וחזר ואמר כי מדובר בדברים שעומדים בסתירה לנוסח של מגילת העצמאות של ישראל שקובעת שוויון לכל האזרחים ללא הבדל גזע ודת.
בחלק מאמצעי התקשורת והארגונים החברתיים נטען כי בהתבטאותו עשה נתניהו שימוש בתעמולת בחירות המתבססת על הסתה, פחד ושנאת מיעוטים כדי לגרוף קולות. העיתונאי אורי משגב טען כי , ושנתניהו .
ציפי לבני שייכה את ההתבטאות של נתניהו לחלק מנסיונותיו להפחיד את הבוחרים מפני התחזוקתם של הערבים והשמאל בימים האחרונים של מערכת הבחירות, וטענה כי התמיכה בימין לא הייתה אידאולוגית, אלא כזו המונעת מתחושת השתייכות שבנויה על פחד. בריאיון לאילנה דיין בגלי צה"ל טען גם יצחק הרצוג שנתניהו השתמש בקו הפחדה זה בקמפיין שלו: . ב-16 במאי הוסיף הרצוג: .
ג'ון סטיוארט, מנחה ה"הדיילי שואו" באותה עת, אמר בתוכנית שבהתבטאותו נתניהו עורר פחדים גזעניים מהצבעה גדולה של מיעוטים לצורך עשיית רווח פוליטי לטווח קצר, כפי שנהוג בארצות הברית.
פרופ' עוזי אורנן חיווה דעתו על דבריו של נתניהו: .
מבקריו של נתניהו שבו והתייחסו לדבריו גם באירועים מאוחרים יותר. בעצרת מחאה שהתקיימה בתל אביב ב-1 באוגוסט 2015, בעקבות הפיגוע בדומא, אמרה יו"ר מרצ, זהבה גלאון: בעצרת שנערכה באותו ערב בגן מאיר, במחאה על אירוע הדקירה במצעד הגאווה בירושלים, אמרה ח"כ ציפי לבני: .
בדיון פגרה שנערך בכנסת ב-4 באוגוסט 2015, בעקבות הרצח במצעד הגאווה והפיגוע בדומא, אמר ח"כ אחמד טיבי: .
הגנה על ההתבטאות.
אביגדור ליברמן, יו"ר "ישראל ביתנו", השתמש בהתבטאות של נתניהו לצורך תעמולה משלו, כשהעלה ביום הבחירות סטטוס בפייסבוק: .
חלק מחברי המפלגה הרפובליקנית, ובהם ג'ון מקיין, הגיבו לביקורת של הנשיא ברק אובמה באמרם שמדובר על הכרזה במסגרת קמפיין בחירות ותו לא.
טיעונים אשר הצדיקו את האמירה, התמקדו באופייה של "הרשימה המשותפת" ובזכותו של נתניהו להזהיר את בוחריו מפני תמיכה רחבה אפשרית במפלגה זו ומפני התערבות של גורמים חיצוניים בבחירות.
על פי העיתונאי בועז ביסמוט, מאחורי האמירה של נתניהו עמד שיקול פוליטי לגיטימי, כיוון שרוב חברי "הרשימה המשותפת" המייצגים את המצביעים הערבים, אינם ציוניים. עם זאת, הוא טען שנתניהו היה יכול להתנסח בצורה יותר רגישה, ותמך בהתנצלותו. לפי הפובליציסט דרור אידר, לא מדובר בהתבטאות גזענית, משום ש"הרשימה המשותפת" היוותה איום על סיכויי הימין לנצח בבחירות; נתניהו התייחס אל מצביעיה כיריבים פוליטיים - כשהם יוצאים להצביע כדי לממש את זכותם להחליף את השלטון.
הקומיקאי ומנחה הטלוויזיה האמריקאי ביל מאהר אמר כי אין להשוות בין דבריו של נתניהו לאמירה תאורטית של פוליטיקאי אמריקאי שבה הוא יזהיר מפני הצבעה מאסיבית של שחורים, משום שארצות הברית אינה מוקפת במדינות שחורות העוינות לה. בהקשר זה הוא הזכיר את היחס של ארצות הברית כלפי אזרחיה היפנים לאחר המתקפה על פרל הארבור.
לקראת פגישתו של נתניהו עם ראש הרשימה המשותפת, איימן עודה, פרסם ח"כ אביגדור ליברמן הודעה: .
ב-10 בדצמבר 2016 במהלך אירוע במבשרת ציון אמר יושב ראש הקואליציה, חבר הכנסת דוד ביטן, שאמירתו של נתניהו הייתה במקום, כי היא נועדה להעלות את אחוז הצבעה במגזר היהודי, שבאותה שעה היה נמוך לעומת הבחירות הקודמות.
ניתוח ההתבטאות.
לאור תוצאות האמת, העלייה החדה במנדטים שקיבלה מפלגת הליכוד בהשוואה לסקרים שפורסמו, הוסברה בקמפיין מוצלח שניהלה המפלגה בימים האחרונים לבחירות, שסייע לה לקבל קולות מבוחרים ממפלגות הימין (בעיקר מ"הבית היהודי") על רקע חשש לניצחון מחנה השמאל בהובלת המחנה הציוני. על פי חוקר הדתות תומר פרסיקו, אמירתו של נתניהו בצהרי יום הבחירות מהווה את שיאו של קמפיין זה. לפי פרסיקו, באמירתו הדגיש נתניהו את הסכנה לזהות היהודית של המדינה, אם לא תהיה הצבעה גדולה לליכוד.
העיתונאי בן כספית כתב שנתניהו אמר ש״נחילי ערבים״ בדרכם לקלפיות, ושדבריו הבהילו את הליכודניקים. .
לפי העיתונאי ירון לונדון, להתבטאות נתניהו לא הייתה השפעה ממשית על תוצאות הבחירות: . דעה דומה הציג ב-13 במאי דוד לביא, אשר רואה בהשפעות השסע העדתי בישראל את הגורם המרכזי לניצחון הליכוד בבחירות, . לדברי שלי יחימוביץ' לנאום הקומץ הייתה השפעה רבה יותר בעיצוב תוצאות הבחירות; התבטאות נתניהו נתנה .
על פי הסוציולוג פרופ' גד יאיר, יש שנאה ופחד מפני ערבים בחברה הישראלית. הבעייתיות שבאמירת נתניהו מובנת רק באופן אינטלקטואלי; מבחינה פרקטית גם אחרים עושים בקלות את מה שעשה נתניהו (למשל בסיסמת הבחירות 'תבחרו ביבי-בנט - תיתקעו עם הפלסטינים' של "המחנה הציוני").
בכתבה של עמית סגל בינואר 2016 נטען כי אנשי תקשורת ייחסו השפעה אלקטורלית רבה לסרטון מפני שהוא קיבל חשיפה תקשורתית, אך בפועל חמישה מיליון מסרונים ומיליון שיחות מוקלטות ששלח הליכוד לטלפונים הניידים של הבוחרים ביום הבחירות, והתריעו מפני עליית כוחם של הערבים, השפיעו יותר.
מפגש של נתניהו עם נציגים ערבים והבעות צער.