קיילוס הגיע לישראל ללמד בבית הספר למשחק שליד תיאטרון "הקאמרי" בשנת 1953, בעקבות הזמנתו של יוסף מילוא. כעבור שנה החל לביים בישראל. המחזה הראשון שביים בישראל היה "אנשי ריב" מאת ג'ורג' בלאק, בקאמרי. בשלהי אותה שנה ביים בקאמרי את "האיש שבא לסעוד" מאת קאופמן והרט. בקאמרי ביים בסך-הכול תשעה עשר מחזות. ב-1956 החל לביים בהבימה, בה ביים אחד עשר מחזות, בהם "הבט אחורה בזעם" ו"מי מפחד מווירג'יניה וולף?", שאותו ביים פעמיים ואשר זכה להצלחה רבה. רבים מהמחזות אותם ביים היו אמריקאים.
ביים גם באופרה הישראלית, בתיאטרון בית ליסין, בתיאטרון גיורא גודיק, בתיאטרון בימות ובתיאטרון חיפה. ביים גם סרטי תעודה בטלוויזיה הישראלית, ביניהם "לילה שכולו יום", סרטו הראשון של הצלם דוד גורפינקל, על פי תסריט מאת רם עברון. היה חבר בוועדת הרפרטואר של הקאמרי.
בתיאטרון גם הכיר את אשתו, השחקנית זהבה הס, בתה של הפסנתרנית עליזה (אליס) שמוּקלֶר-הֶס וגיסתו של הצ'לן עוזי ויזל.
משנות ה-50 עד ה-90 עבר לסירוגין מישראל לארצות הברית, וביים בכל ארץ סרטים ומחזות. בארצות הברית גם ייעץ לקבוצות משקיעים מעסקי השעשועים אילו הפקות כדאי להעלות.
ב-2006 הוענק לקיילוס אות הוקרה על תרומתו המיוחדת לתיאטרון הקאמרי.
הוא נפטר בביתו בניו יורק ב-2012, בגיל 86. הותיר אחריו את אשתו, זהבה, שני בנים וארבעה נכדים. נטמן בבית העלמין קנסיקו במדינת ניו יורק.
בנו רם נשוי למוזיקאית אילה אשרוב.
טמפרטורה פוטנציאלית
טמפרטורה פוטנציאלית של חבילת זורם בלחץ formula_1 היא הטמפרטורה שהייתה מקבלת החבילה לו הייתה מובאת ללחץ הסטנדרטי formula_2, לרוב 1,000 מיליבר. הטמפרטורה הפוטנציאלית מסומנת בדרך כלל באות formula_3, ועבור אוויר נתונה על ידי:
formula_4,
כאשר formula_5 היא הטמפרטורה המוחלטת הנוכחית (בקלווין) של חבילת האוויר, formula_6 הוא קבוע הגז של האוויר, formula_7 הוא קיבול חום הסגולי בלחץ קבוע.
יישומים.
עיקרון הטמפרטורה הפוטנציאלית ישֹים בכל זורם המסודר בשכבות. נעשה בו שימוש תכופות במדעי האטמוספירה ובאוקיינוגרפיה. שינויים בלחץ מביאים לכך שהזורם החם יותר יהיה מתחת לזורם הקר יותר. כך למשל באטמוספירה, הטמפרטורה יורדת עם העלייה בגובה, ובאוקיינוס עם העומק היא יורדת (מלבד פני האוקיינוס). כשנעשה שימוש בטמפרטורה פוטנציאלית במקום, תנאים בלתי יציבים אלה נעלמים.
מקרים שונים.
במובנים רבים, טמפרטורה פוטנציאלית היא גודל חשוב יותר מהטמפרטורה האמיתית. זאת משום שהיא אינה מושפעת מהרמה או ירידה כתוצאה מריחוף דרך מכשולים או מערבולות בסדר גודל אטמוספירי. חבילת אוויר הנעה על פני מדרון הר תתרחב ותתקרר בזמן שהיא מטפסת, ואז תידחס ותתחמם כשתרד בצד השני - אולם, הטמפרטורה הפוטנציאלית לא תשתנה בהיעדר חימום, קירור, אידוי או עיבוי (תהליכים שאינם כוללים את אלה שייכים למפל האדיאבטי היבש). מכיוון שחבילות זורם עם טמפרטורה פוטנציאלית זהה יכולות להתחלף בלי שיידרשו עבודה או חימום, ניתן לצייר קווים של טמפרטורה פוטנציאלית קבועה.
כמעט בכל הנסיבות, טמפרטורה פוטנציאלית עולה עם הגובה באטמוספירה, שלא כמו הטמפרטורה האמיתית, שיכולה לעלות וגם לרדת. טמפרטורה פוטנציאלית נשמרת בכל תהליך אדיאבטי יבש, והיא גודל חשוב מאוד בשכבת הגבול הפלנטרית (שקרובה מאוד בדרך כלל למפל האדיאבטי היבש).
טמפרטורה פוטנציאלית היא מדד שימושי ליציבות הסטטית באוויר לא רווי. תחת תנאים נורמליים משוכבים, הטמפרטורה הפוטנציאלית עולה עם הגובה, ותנועות אנכיות מדוכאות.
אם הטמפרטורה הפוטנציאלית יורדת עם הגובה,
האטמוספירה אינה יציבה לתנועות אנכיות, ותיתכן קונבקציה. מאחר שהקונבקציה מערבלת את האטמוספירה מחדש ומחזירה אותה למצב יציב, לרוב לא מבחינים בירידה בטמפרטורה עם הגובה, מלבד בעת קונבקציה איתנה או בזמן קרינת שמש חזקה. מקרים שבהם הטמפרטורה הפוטנציאלית האקוויוולנטית יורדת עם הגובה, ויוצרת אוויר רווי בלתי יציב, נפוצה הרבה יותר.
מכיוון שטמפרטורה פוטנציאלית נשמרת בתנועת אוויר תחת תנאים אדיאבטיים או איזנטרופיים (ללא שינוי באנטרופיה), במצב יציב, קווי זרם אדיאבטיים או משטחי טמפרטורה פוטנציאלית קבועה משמשים כקווי ומשטחי שדה בהתאמה, במכניקת הרצף. בעובדה זו נעשה שימוש באנליזה איזנטרופית, צורה של אנליזה סינופטית שמאפשרת הַחְזָיָה של תנועות אוויר באנליזה ייחודית של תנועה אנכית רחבת היקף.
סטיית הטמפרטורה הפוטנציאלית.
סטיית הטמפרטורה הפוטנציאלית (perturbation) של שכבת הגבול האטמוספירית (ABL) מוגדרת כהפרש הטמפרטורות בין ה-ABL ובין האטמוספירה מעליה. במקרה של זרם זרימה קטבטית, הערך שמתקבל נקרא גירעון הטמפרטורה הפוטנציאלית (או דפיציט) מאחר שהקרקע תמיד קרירה יותר מהאטמוספירה הסמוכה, והסטייה תהיה שלילית.
פיתוח.
צורת האנתלפיה מהחוק הראשון של התרמודינמיקה יכולה להיכתב כך:
כאשר formula_11 מסמנת את שינוי האנתלפיה, formula_5 את הטמפרטורה, formula_13 את השינוי באנטרופיה, formula_14 את הנפח הסגולי, ו-formula_15 את הלחץ.
עבור תהליך אדיאבטי, השינוי באנטרופיה הוא אפס, והחוק הראשון מפושט:
עבור גזים אידיאליים בקירוב, כמו אוויר יבש באטמוספירת כדור הארץ, ניתן להציב את משוואת המצב formula_17 בחוק הראשון לאחר סידור מחדש נקבל:
formula_18
נֶעֲשָׂה שימוש ב-formula_19, ושני הביטויים חולקו בתוצר formula_20.
אינטגרציה מניבה:
פותרים עבור formula_22, הטמפרטורה אליה הייתה מגיעה חבילת הזורם, אם הייתה מובאת אדיאבטית אל לחץ formula_23, ומקבלים:
גדלים קשורים.
בתדירות בראנט-וייסלה (Brunt–Väisälä), שבה נעזרים לחקר היציבות האטמוספירית, נעשה שימוש בטמפרטורה הפוטנציאלית.
הטיהור (סרט)
הטיהור (באנגלית: The Purge) הוא סרט מותחן אמריקאי משנת 2013 שכתב וביים ג'יימס דה מונקו, ומככבים בו אית'ן הוק ולנה הידי.
לסרט נעשו ארבעה סרטי המשך בשנת 2014 (), בשנת 2016 (), בשנת 2018 יצא הפריקוול של הטרילוגיה, הטיהור הראשון ובשנת 2021 יצא הסרט החמישי בסדרה (הטיהור לנצח)
תקציר העלילה.
רקע.
הסרט מתרחש לאחר שארצות הברית "נולדה מחדש" עם שיעורי פשע ואבטלה בשיאי שפל של כל הזמנים וזאת בשל המדיניות של הממשל הפדרלי, בהנהגת המפלגה הטוטליטרית "מפלגת האבות המיסדים החדשים של אמריקה", שהנהיגה אירוע שנתי בלילה שבין ה-21 במרץ ל-22 במרץ: במשך 12 שעות החושך, שנקראו "הטיהור", שירותים ממשלתיים כמו משטרה, בתי חולים ומכבי אש סגורים ולא נותנים שירות. כמו כן, כל פעילות פלילית (כולל רצח, גנבה ואונס) מוכרזת כחוקית. מטרתו של "הטיהור" היא למנוע מהתושבים לעבור על החוק ביום-יום על ידי מתן אפשרות לשחרר את כל הזעם והפראיות בפרק זמן מצומצם ("לשחרר את החיה"). ההרג הרב המאפיין את ליל הטיהור תורם גם לשליטה בגידול האוכלוסייה. לטענת המתנגדים למועד זה, הטיהור נועד כדי לאפשר לתושבים לרצוח את העניים שאין בידם האמצעים להגן על עצמם כדי שלא יהוו עוד עול על המדינה.
עלילה.
הסרט עוקב אחר משפחה המנסה לשרוד את ליל הטיהור (שנערך בין ה-21 במרץ ל-22 במרץ) של שנת 2022 בביתם המבוצר. אמצעי המיגון שמצפים את הבית הותקנו במיוחד לקראת ליל הטיהור, בידי החברה בה עובד ג'יימס, אב המשפחה.
לפני אבטחת הדלתות נכנס הנרי, החבר של זואי, הבת הבכורה. הנרי מאס ביחס הרע שקיבל מאבי-חברתו, ויורה לכיוון ג'יימס. הנרי מחטיא, וג'יימס מתגונן בהשבת אש והורג את הנרי.
הבן הצעיר, צ'ארלי, אפשר לאדם נוסף להיכנס, בניגוד לדרישותיו של ג'יימס. האורח הזר, שנראה כי כבר נפצע מאירועי הטיהור שהשתוללו בעיר, מתחבא בפנים. פליט זה בסכנה מכיוון שהוא מהווה קורבן נוח לרצח ברחוב, עקב היותו אדם שחור ומחוסר בית.
חבורת צעירים חמושים מקיפה את הבית ודורשת באיומים מהמשפחה להוציא את הפליט, כדי שזה יהיה קורבנם הטקסי. החבורה משיגה אמצעי פריצה חזקים במיוחד כדי לחדור את אמצעי המיגון המקצועיים של בית זה. המשפחה מקבלת זמן מוקצב למילוי הדרישה, שבמהלכו אב המשפחה מתלבט: הדרך הקלה, שליחת הפליט שבביתם; או הדרך שנראתה לו צודקת, והיא להתנגד לצעירים, מה שמסכן את כל המשפחה, בנוסף לפליט.
לאורך הסרט מוצגת תמימות דעים מוחלטת בנוגע לצדקת דרך הטיהור, על אף מחירה הגבוה. רק בסוף הסרט, בקטעי רדיו שמושמעים לתוך כתוביות הקרדיט, המשפט האחרון מציג דעה נגד אירועי הלילה הזה.
אישטוואן טיסה
אישטוואן טיסה, רוזן סגד ובורושיינו (בהונגרית: Szegedi és borosjenői gróf Tisza István 22 באפריל 1861 - 31 באוקטובר 1918), היה פוליטיקאי הונגרי, ראש ממשלת הונגריה פעמיים (בין 3 בנובמבר 1903 ועד 18 ביוני 1905 ובין 10 ביוני 1913 עד 15 ביוני 1917) מטעם האיחוד הליברלי-שמרני. תקופת כהונתו השנייה חפפה כמעט את מלחמת העולם הראשונה. נרצח בהתנקשות פוליטית במהלך מהפכת החרציות בתקופת שלטונו הקצרה של ראש הממשלה מיהאי קארואי. מבחינה מדינית טיסה היה שמרן, הוא תמך ברעיון המלוכה הדואלית של האימפריה האוסטרו-הונגרית, תוך הדגשת הלאומיות ההונגרית וראיית חלקה של הונגריה כשוות-מעמד לאוסטריה. כן התנגד למתן זכויות למיעוטים האתניים הסרבים והרומנים ולזכות בחירה כללית. בתקופתו רק ל-10% מאוכלוסיית הונגריה הייתה זכות בחירה. יחד עם שמרנותו המדינית, נטה לליברליזם כלכלי ולעידוד מודרניזציה, תעשייה ומסחר. לפיכך התנגד לאנטישמיות ועודד השקעות ופיתוח כלכלי על ידי יהודים.
שנים ראשונות וכהונה ראשונה.