בשנים האחרונות מפרסם ברנע מאמרים המנסים להציע פתרונות לסוגיות מהותיות בשוק ההון בישראל, בהם מתכונת לקביעת יכולת פירעון, ממשל תאגידי, מחיר הון, מתודולוגיות להערכות שווי, והצעות רכש וניגודי עניינים בעת הצבעות של בעלי יותר מסדרת אג"ח אחת.
במסגרת פעילותו האקדמית הוביל ברנע בשנות ה-70 וה-80 סדרת ימי עיון שעסקו בניתוח רווחיות הבנקים הישראלים, שדוחותיהם הכספיים שובשו עקב שיעורי אינפלציה גבוהים ששררו באותה תקופה. ימי העיון זכו להד ציבורי, ודווחו בהבלטה בעיתונות הכלכלית וברבעון לכלכלה. נחשף בהם הפער בין שווי מניות הבנקים שבתקופה ההיא שמחירן ווסת על ידי מנהלי הבנקים, ובין רווחיותם הכלכלית של הבנקים. תוצאות אלה הוצגו כעדות במשפט הבנקאים שנערך בראשית שנות ה-90, ואליו זומן ברנע כעד מטעם המדינה. בית המשפט התבסס על עדות זו כחלק מפסק הדין.
בשנת 2011 ייסד ברנע בשיתוף עם שלומי שוב ורקפת שני את "פורום שווי הוגן" (FVF - Fair Value Forum), שמהווה במה לדיון בסוגיות מרכזיות בתחום הפיננסי, החשבונאי והרגולטורי, בין היתר באמצעות סיקור נרחב של דיוניו בתקשורת.
ועדות ציבוריות.
ברנע כיהן כיו"ר וחבר במגוון ועדות ציבוריות שעסקו בנושאי שוק ההון. בהן: ועדת ברודט לשיקום חברות ציבוריות, ועדת בן בסט למיסוי, ועדה מייעצת לפיקוח על הבנקים וועדת אריאב.
ברנע כיהן כיו"ר ועדה שעסקה בניסוח מתכונת דיווח עסקי לחברה ציבורית. מתכונת זו, שמרחיבה את דיווחי החברה על מצבה העסקי ומפשטת אותם ("דוח ברנע"), אומצה על ידי רשות ניירות ערך. כללי הדיווח עליהם המליצה מחייבים את כל החברות הציבוריות בישראל.
כיהן כיו"ר ועדה שהמליצה על פריסת רשת ביטחון ממשלתית להגנה בפני ירידת ריבית לקרנות פנסיה מאוזנות. המלצות וועדה זו אומצו על ידי הרשויות ומופעלות באופן שוטף בישראל.
בנוסף, כיהן ברנע כיועץ מיוחד במנהל הכנסות המדינה בנושא יישום מתכונת למדידת רווח חייב מס בתקופת אינפלציה שהוצעה על ידי יצחק סוארי ואדוארד נאווי, והופעלה החל משנות ה-80 לקביעת הכנסה חייבת בסקטור העסקי.
חברות בדירקטוריונים.
ברנע כיהן כחבר במספר דירקטוריונים, שהעיקריים שבהם היו דירקטוריון הבורסה לניירות ערך בתל אביב, אמות השקעות, קבוצת הביטוח מגדל ובנק הפועלים.
בתקופת כהונתו כדירקטור חיצוני בבנק הפועלים החליפה בעלת השליטה את שלמה נחמה בדני דנקנר בתפקיד יו"ר הבנק (2006). ברנע חלק בדירקטוריון ומול הרגולטור על דרך ההחלפה ומעורבות בעלת השליטה, ולביקורתו היה הד ציבורי נרחב שהתייחס לשאלות של ממשל תאגידי ועצמאות הדירקטוריון. בסמוך לכך, התבקש ברנע על ידי נציגי בעלת השליטה לפרוש מהבנק בשנת 2007.
ייעוץ כלכלי.
בנוסף לפעילותו האקדמית עוסק ברנע, עם שותפים ואחרים, בהערכות שווי, בדיקות הוגנות ומתן חוות דעת כלכליות לחברות מרכזיות במשק בהן, בנקים, חברות ביטוח, חברות תקשורת ותשתיות.
בין חוות דעת הבולטות נמנות הערכת שווי מניות בנק הפועלים (2002), מודל פירוק הבנק לפיתוח התעשייה (2004), הסדרי חוב אפריקה ישראל (2009), דלק נדל"ן (2010) ו-אי.די.בי פיתוח בע"מ (2013) ומיזוג בנק אגוד עם בנק מזרחי טפחות (2020).
במספר חוות הדעת הוצגו קריטריונים כלכליים לבחינה והערכה של פעילות חברות ציבוריות, שחלקם אומצו על ידי בית המשפט. לדוגמה, בחוות דעת אי.די.בי פיתוח בע"מ (2013) גובשה מתכונת לקביעת יכולת פירעון של חברות ממונפות שיושמה לבחינת חדלות פירעון שנדרשת לעמידה בדרישות החוק בהקשר לתשלומי דיבידנדים לבעלי מניות. בחוות דעת אפריקה ישראל (2009) הוצגה מתכונת להסדרי חוב בחברות בעלות מבנה חוב מגוון (קצר וארוך, מובטח ולא מובטח וכו').
גאוגרפיה של ארצות הברית
המונח "ארצות הברית", כאשר משתמשים בו במובן הגאוגרפי, כולל את ארצות הברית הרצופה (48 מדינות הפדרציה ומחוז קולומביה), מדינת אלסקה, מדינת האי הוואי, חמשת האזורים המבודדים והטריטוריות של פוארטו ריקו, איי מריאנה הצפוניים, איי הבתולה של ארצות הברית, גואם וסמואה האמריקנית, ועוד איים מרוחקים מינוריים. ארצות הברית חולקת גבולות יבשתיים עם קנדה ומקסיקו וגבולות ימיים עם רוסיה, קובה, איי הבהמה ומדינות אחרות, בנוסף לקנדה ומקסיקו. הגבול הצפוני של ארצות הברית עם קנדה הוא הגבול היבשתי הדו-לאומי הארוך בעולם.
שטח.
מ-1989 עד 1996, השטח הכולל של ארצות הברית היה רשום כ-9,372,610 קמ"ר (3,618,780 מיילים רבועים) (קרקע + מים פנימיים בלבד). השטח הכולל הרשום השתנה ל-9,629,091 קמ"ר (3,717,813 מיילים רבועים) בשנת 1997 (נוספו אזור הימות הגדולות ומי החוף), ל-9,631,418 קמ"ר (3,718,711 מיילים רבועים) בשנת 2004, ל-9,631,420 קמ"ר (3,718,710 מיילים רבועים) בשנת 2006, ול-9,826,630 קמ"ר (3,794,080 מיילים רבועים) בשנת 2007 (נוספו מים טריטוריאליים). נכון לעכשיו, ספר העובדות העולמי של ה-CIA מכליל בשטח ארצות הברית 9,826,675 קמ"ר (3,794,100 מיילים רבועים), מחלקת הסטטיסטיקה של האו"ם מכלילה 9,629,091 קמ"ר (3,717,813 מיילים רבועים), ואנציקלופדיה בריטניקה 9,522,055 קמ"ר (3,676,486 מיילים רבועים) (הימות הגדולות כלולות אך מימי החוף לא). מקורות אלה מתייחסים רק ל-50 מדינות האיחוד ומחוז קולומביה, ואינם כוללים טריטוריות מעבר לים. לארצות הברית יש את האזור הכלכלי הבלעדי השני בגודלו בעולם, בגודל של כ-11,351,000 קמ"ר (4,383,000 מיילים רבועים).
לפי שטח כולל (מים וקרקע), ארצות הברית גדולה או קטנה במעט מהרפובליקה העממית של סין, מה שהופך אותה למדינה השלישית או הרביעית בגודלה בעולם. סין וארצות הברית קטנות יותר מרוסיה וקנדה בשטח הכולל, אך גדולות מברזיל. לפי שטח יבשתי בלבד (לא כולל מים), ארצות הברית היא המדינה השלישית בגודלה בעולם, אחרי רוסיה וסין, עם קנדה במקום הרביעי. הקביעה מי המדינה השלישית בגודלה בשטח כולל תלויה בשני גורמים: (1) תקפות התביעה של סין על אקסאי צ'ין ואזור עבר קארקוראם. שני השטחים הללו נתבעים גם על ידי הודו, ולכן אינם נספרים; וכן (2) כיצד ארצות הברית מחשבת את שטח הפנים שלה. מאז הפרסום הראשוני של ספר העובדות העולמי, ה-CIA עדכן את השטח הכולל של ארצות הברית מספר פעמים.
מאפיינים כלליים.
ארצות הברית חולקת גבולות יבשתיים עם קנדה (בצפון) ומקסיקו (בדרום), וגבול מים טריטוריאלי עם רוסיה בצפון מערב, ושני גבולות מים טריטוריאליים בדרום מזרח בין פלורידה וקובה, ופלורידה ואיי הבהמה. 48 המדינות הרצופות מאוגדות בין האוקיינוס השקט במערב, לבין האוקיינוס האטלנטי במזרח ומפרץ מקסיקו בדרום מזרח. אלסקה גובלת באוקיינוס השקט בדרום ובדרום מערב, במצר ברינג במערב ובאוקיינוס הקרח הצפוני בצפון, בעוד שהוואי שוכנת הרחק בדרום מערב ליבשת באוקיינוס השקט.
48 מהמדינות נמצאות באזור התחום שבין קנדה למקסיקו; קבוצה זו מכונה, כארצות הברית הרציפה. אלסקה, הנכללת במונח ארצות הברית היבשתית, ממוקמת בקצה הצפון-מערבי של צפון אמריקה.
עיר הבירה, וושינגטון די. סי., נמצאת במחוז קולומביה, שהוא מחוז פדרלי הממוקם על אדמה שנתרמה על ידי מדינת מרילנד (גם מדינת וירג'יניה תרמה אדמה, אך היא הוחזרה בשנת 1849). לארצות הברית יש גם האזורים המבודדים והטריטוריות מעבר לים עם רמות שונות של אוטונומיה וארגון: באיים הקריביים נמצאים השטחים של פוארטו ריקו ואיי הבתולה של ארצות הברית (לשעבר איי הבתולה הדנים, שנרכשו על ידי ארצות הברית בתחילת מלחמת העולם השנייה), ובאוקיינוס השקט השטחים המיושבים של סמואה האמריקאית, גואם ואיי מריאנה הצפוניים, יחד עם מספר שטחי איים לא מיושבים. חלק מהשטחים שנרכשו היו חלק מהאימפריאליזם של ארצות הברית, או על מנת לקבל גישה למזרח הרחוק.
כמעט כל ארצות הברית נמצאת בחצי הכדור הצפוני - יוצאי הדופן הם סמואה האמריקאית והאי ג'רוויס, שנמצאים בחצי הכדור הדרומי.
מבנה פיזי.
למזרח ארצות הברית יש טופוגרפיה מגוונת. מישור חוף רחב ושטוח לאורך חופי האוקיינוס האטלנטי ומפרץ מקסיקו מגבול טקסס-מקסיקו ועד לעיר ניו-יורק, וכולל את חצי האי פלורידה. מישור החוף הרחב הזה ואיי המחסום מהווים את החופים הרחבים והארוכים ביותר בארצות הברית, רובם מורכבים מחולות רכים ולבנים. פלורידה קיז הם שרשרת של איי אלמוגים המגיעים לעיר הדרומית ביותר בארצות הברית היבשתית (קי וסט). אזורים נוספים בפנים הארץ כוללים גבעות מתגלגלות, הרים ואוסף מגוון של יערות לחים ורטובים, ממוזגים וסובטרופיים. חלקים מפנים פלורידה ודרום קרוליינה הם גם ביתם של גבעות חול נודדות. הרי האפלצ'ים יוצרים קו של הרים נמוכים המפרידים את החוף המזרחי מהאגמים הגדולים ואגן המיסיסיפי. ניו אינגלנד כוללת חופי ים סלעיים והרים סלעיים עם פסגות של עד 1,900 מטר ועמקים המרובים בנהרות ונחלים. איי חוף פזורים בחופי האוקיינוס האטלנטי ומפרץ מקסיקו. ניתוח שנערך לאחרונה העלה שיש 6,622 קמ"ר של משטחי גאות ושפל בארצות הברית, מה שהופך אותה למדינה המדורגת במקום הרביעי מבחינת שטחי מישור גאות ושפל.