עבור רבים מצופי הטלוויזיה הלבנים היה המצעד חשיפה ראשונה של תנועת זכויות האזרח הלא-אלימה והזדמנות ראשונה לשמוע דוברים אפרו-אמריקאים רהוטים. לפני כן נראו באמצעי התקשורת בעיקר התנגשויות אלימות של פעילים עם כוחות משטרה ומפגינים לבנים, והצופה לא נחשף באופן ברור לתביעות תנועת המחאה. עבור מיליוני צופים, נאומו של קינג והמסר הקליט "יש לי חלום", הפכו את התביעה לשוויון לנושא ברור ומאיים פחות מאשר לפני כן.
הקונגרס האמריקאי העביר בשנתיים שלאחר המצעד את שני החוקים החשובים ביותר לסיומה של ההפרדה הגזעית, חוק זכויות האזרח וחוק זכות ההצבעה. השפעתו הייחודית של המצעד, בפרט לאור הצהרות חברי קונגרס שהם לא הושפעו ממנו, אינה ניתנת למדידה, אך האווירה הציבורית שאיפשרה את המצעד ושנוצרה בעקבותיו סייעה לשינוי. עם זאת, אחד התחומים המרכזיים במחאה, נושא השוויון התעסוקתי, לא מצא את פתרונו ולא השתפר בשנים שלאחר המצעד, אלא רק כמעט שני עשורים לאחר מכן.
קינג ניסה לשחזר את הצלחת המצעד במצעד האביונים שתוכנן לתחילת מאי 1968, אך הוא נרצח באפריל, והיקף המחאה לאחר מכן היה קטן בהרבה מזה שקינג חזה ברוחו.
זיכרון הדהודי
זיכרון הדהודי (או זיכרון אקואי) הוא זיכרון חושי, המתייחס לחוש השמיעה. מקור השם מהמילה הד (=אקו ביוונית). הזיכרון ההדהודי מכיל למשך זמן קצר את המידע הנקלט באוזניים מהסביבה, כך שבהמשך הוא יוכל לעבור לזיכרון לטווח קצר וזיכרון לטווח ארוך.
הזיכרון האקואי דועך במשך זמן איטי יותר מהזיכרון האיקוני. דבר זה מסייע בתפיסה של גירויים קוליים. זאת משום שהם לרוב מופיעים לזמן קצר יותר מהגירויים החזותיים ונוטים להתחלף במהרה בגירויים קוליים אחרים. לדוגמה, כמו שקורה בזמן דיבור. כך ניתנת למערכות עיבוד המידע שהות נוספת לעבד גירויים אלו.
הצעדה לוושינגטון למען תעסוקה וחירות
זיכרון סמנטי
זיכרון סמנטי הוא אחד משני סוגי הזיכרון המפורש שהוא חלק מהזיכרון לטווח ארוך.
זהו זיכרון של ידע כללי ועובדות. בכלל זה הוא מייצג אובייקטים, ואת הקשר הסיבתי בין האובייקטים. בעוד הזיכרון האפיזודי מקודד רצפים של אובייקטים סמנטיים שהופיעו בעבר בזה אחר זה, עם או בלי קשר סיבתי.
מאפיינים.
בזיכרון הסמנטי מאוחסנים סוגים שונים של ידע כללי, כמו: שפה, עובדות ומושגים. בנוסף, הוא מכיל את הזהות והמאפיינים של אובייקטים שונים בסביבת האדם. בהתאם לכך הוא מקושר למושג הידיעה.
הידע הסמנטי מאפשר להבין את המשמעות של הגירויים השונים המתקבלים מהחושים ולהחליט כיצד להגיב אליהם.
הזיכרון הסמנטי הוא ראשוני יותר מבחינה אבולוציונית וניתן למצוא אותו גם אצל בעלי חיים.
רכישה ושליפה של ידע סמנטי.
ניתן לרכוש מידע סמנטי גם באופן לא-מודע. בדומה לזיכרון נוהלי הקידוד בזיכרון הסמנטי דורש לעיתים כמה צעדי לימוד. המידע הסמנטי נרכש לרוב מתוך היחשפויות חוזרות בסיטואציות שונות ובהקשרים שונים. לכן השליפה שלו לא כרוכה בהיזכרות בסיצואציה מסוימת והוא אינו תלוי בהקשר.
הזיכרון הסמנטי בא לידי ביטוי במטלות המצריכות ידע קודם, מילים או מושגים.
את הידע הסמנטי ניתן להביע באופן מילולי. שליפה של ידע סמנטי יכולה להיות אוטומטית או מכוונת. היא מאופיינת במודעות נואטית לידע, שאינה כוללת את החוויה האישית המלווה אותו זאת משום שלהבדיל מהמידע שבזיכרון אירועי, המידע הסמנטי אינו בעל פן אישי משום שהוא לא כולל את ההקשר של הלמידה. עם זאת, לעיתים קשה לקבוע אם מידע כלשהו אכן נשלף באופן ה"נקי" מהקשר.
בנוסף, "אנשים רגישים מאוד" נוטים להיות יותר מפותחים בתחום זה.
שפות גרמאניות צפוניות
השפות הגרמאניות הצפוניות (אשר נקראות גם שפות סקנדינביות או שפות נורדיות) מרכיבות את משפחת השפות המדוברות בעיקר בסקנדינביה. המשפחה היא אחת משלושת הענפים של השפות הגרמאניות יחד עם השפות הגרמאניות המערביות והשפות הגרמאניות המזרחיות שנכחדו. השפות הגרמאניות משתייכות למשפחת השפות ההודו אירופיות. כ-20 מיליון בני אדם במדינות הנורדיות מדברים שפה סקנדינבית כשפת אם, כולל המיעוט השוודי בפינלנד. השפות המדוברות היום, השייכות לקבוצה זו, מונות את השפות דנית, שוודית, נורווגית, פארואזית ואיסלנדית. שלוש הראשונות הן שפות גרמאניות צפוניות קונטיננטליות והשאר הן שפות גרמאניות צפוניות אינסולריות. כל השפות הצפון-גרמאניות התפתחו מן הנורדית העתיקה שדוברה על ידי הויקינגים.
באופן כללי ישנה הבנה משותפת בין דוברי השפות הסקנדינביות השונות אם כי לא בהכרח באותה מידה או באופן סימטרי. דוברי נורווגית למשל נוטים להבין דנית ושוודית מדוברת ברמה גבוהה יחסית. דוברי שוודית ודנית נוטים להבין נורווגית אך ברמה פחותה. בין דוברי שוודית ודנית רמת ההבנה המשותפת היא הפחותה ביותר בין דוברי השפות הסקנדינביות הקונטיננטליות. עם זאת, בכתב יש הבנה טובה מאוד בין קוראי שלוש השפות.
היסטוריה.
השפות הגרמאניות לרוב מחולקות לשלוש קבוצות: שפות מערב, מזרח וצפון גרמאניות. קשה לזהות את הקשר ביניהן במדויק, מכיוון שהכתבים הרוניים שמשמשים כמקורות להתפתחות השפות הללו נדירים. ידוע שבתקופת נדידת העמים הייתה יכולת ההבנה ההדדית בין הקבוצות ברמה גבוהה יחסית, כך שלפעמים קשה ליצור הבחנה בין הסגנונות השונים של הדיבור בשפות. מקור הניבים שזוהו עם הקבוצה הצפונית הוא בשפה הפרוטו-גרמאנית בתקופה הטרום רומאית המאוחרת באירופה.
בסופו של דבר בשנת בסביבות תחילת המאה השלישית לספירה הדיאלקטים הצפוניים נבדלו משפות גרמאניות אחרות. ניתן לראות את תחילת ההתפתחות של השפות הללו בכתבים רוניים.
בקבוצת השפות הצפוניות התחוללו מספר שינויים שהתקיימו גם בקבוצת השפות המערבית. עובדה זו הובילה להצעה של קבוצת שפות חדשה - שפות גרמאניות צפון-מערביות. החוקרים המציעים קבוצה זו טוענים שקבוצה זו נוצרה לאחר שקבוצת השפות המזרחיות התפרדו משאר השפות הגרמאניות. לקבוצת השפות הצפון-מערביות נותרו ארבעה דיאלקטיים לפי טענה זו, גרמאנית צפונית, ועוד שלוש שפות שלרוב מכנים אותן גרמאנית מערבית:
1. שפת הים הצפוני, שממנה התפתחו השפות האנגלו-פריזיות וגרמנית תחתית.
2. שפת הוזר-ריין, או שפות פרנקיות תחתיות.
3. שפת האלבה, או שפות גרמניות עיליות.
למרות זאת, ישנם מאפיינים רבים של השפות הצפוניות שלא מצויות באף קבוצת שפות אחרת.
חוסר היכולת של שיטות תיאור התפתחות שפות קובנציונליות (המדמות עץ משפחה) להסביר חלק מן המאפיינים של השפות המערב גרמאניות הביא לפיתוח תורת הגלים. לפי תורה זו, המאפיינים המשותפים של השפות המערב גרמאניות שאינם נמצאים בשפות הצפון גרמאניות לא התפתחו משפה פרוטו-גרמאנית. במקום זו, סברה זו מעלה שהמאפיינים הנפרדים התפשטו בשפות הגרמאניות המערביות בעקבות מגע שפתי ביניהן, מגע שפתי שלא הגיע לסקנדינביה, שם דוברו השפות הגרמאניות הצפוניות.
פרוטו נורדית התפתחה כניב צפוני של פרוטו גרמאנית במאות הראשונות לספירה, והיא מזוהה כשלב המוקדם ביותר של השפות הגרמאניות הצפוניות. בסביבות המאה השמינית, פרוטו נורדית הפכה לנורדית עתיקה. לנורדית עתיקה היו שלושה דיאלקטים: מערב, מזרח, וגוטלאנדית עתיקה. מהניבים המזרחיים והמערביים התפתחו במהלך השנים שפות רבות. הצאצאים העכשוויים של השפות המערביות הם פארואזית, איסלנדית, ונורווגית. הצאצאים העכשוויים של השפות המזרחיות הם דנית ושוודית. לגוטלאנדית, השריד היחיד בימינו לגוטלאנדית עתיקה, אלפים מעטים של דוברים, ולשפה לרוב מתייחסים כניב של שוודית למרות ששוודית התפתחה מנורדית עתיקה מזרחית וגוטלאנדית מגוטלאנדית עתיקה.
כיום ניתן גם לחלק את השפות צפון גרמאניות ליבשתיות (או סקנדינביות) - שוודית, נורווגית, ודנית, ולשפות אינסלריות - איסלנדית, פראוזית, ונורן שנכחדה. ההבדל היחיד בין הסיווגים העכשוויים והעתיקים הוא נורווגית שנמצאת כיום יחד עם שוודית ודנית. הסיבה לכך היא ההשתלטות הדנית על נורווגיה במאה ה-16, שבעקבותה נורווגית הושפעה משוודית ודנית. לאחר קבלת עצמאות היו ניסיונות שונים לסטנדרטיזציה של השפה הנורווגית, כשחלקם התבססו יותר על השפה הנורווגית ה"טהורה", דהיינו עם פחות השפעות דניות ושוודיות, וחלקם התבססו יותר על השפה הדבורה וקיבלו את ההשפעות הזרות. דבר זה הוביל לשני ניבים סטנדרטים רשמיים המקובלים כיום - נורווגית ספרותית (Bokmål), ונורווגית חדשה (Nynorsk). השימוש בנורווגית ספרותית נפוץ יותר.
איסלנדית היא השפה הדומה ביותר לנורדית עתיקה והיא דוגמה לשפה שהשתנתה בקצב איטי ביותר. איסלנדים יכולים לקרוא ולהבין כתבים בנורדית עתיקה בצורה טובה בהרבה משאר דוברי השפות הצפון גרמאניות.
אוצר מילים.
השפות הצפון גרמאניות דומות במידה רבה יותר זו לזו לעומת השפות הגרמאניות המערביות. קווי דמיון אלה ניתנים לצפייה בטבלה שלהלן:
שפות סקנדינביות
מיידון
מיידון (בערבית: ميدون) הוא כפר בדרום לבנון, כ-30 ק"מ מזרחית מצידון, 35 ק"מ צפונית ממטולה.
תקציר פעולות צה"ל במיידון.
בשנת 1982, בעת מלחמת לבנון הראשונה, נכנסה לכפר פלוגת טנקים מחטיבת "בני-אור", כדי לחפות על כיבוש הכפר עין א-תינה הסמוך. הקרב שהתפתח בהמשך, שבו נהרגו חמישה חיילי צה"ל מירי דו-צדדי, ידוע בשם קרב קמ"ט-קק"ש.
ב 25 בדצמבר 1986 פעל כח צה"ל בסיוע מסוקי תקיפה נגד ריכוזי מחבלים בכפר השיעי מיידון בגיזרה המזרחית בדרום לבנון. צה"ל הרס חמישה מבנים בכפר בהם היו מחבלים וחיסל שני רכבים שאחד מהם נשא מקלע כבד. במבנים שנהרסו על ידי מסוקי התקיפה זוהו בוודאות חמושים שנמלטו מהם. הכפר מיידון, שהוא בעיקרו כפר נטוש הנמצא דרומית לאגם קרעון, שימש בסוף שנת 1986 כמוקד שבו פעל חזבאללה.