באליפות המכללות שנערכה באטלנטה, ג'ורג'יה במרץ 2022 היא זכתה בשתי מדליות אישיות, זהב וארד. מדליית זהב במשחה ל-100 יארד גב בשיא לאומי חדש של 48.74 שניות, לפני גרטשן וולש (49.00 שניות) ורגן סמית' (49.96 שניות), שיפור לשיא בן השנה של רגן סמית' (49.16 שניות) ובכך השיא הלאומי בסגנון הגב טוב מהשיא הלאומי בפרפר, לראשונה מאז נכנס סגנון הפרפר כסגנון חדש. מדליית ארד במשחה ל-100 יארד חופשי בתוצאה של 46.95 שניות, אחרי גרטשן וולש (46.05 שניות) ומורגן סקוט (46.78 שניות).
כחודש לאחר מכן, במבחנים האמריקאים לאליפות העולם שנערכו בגרינסבורו, קרוליינה הצפונית בסוף אפריל היא ניצחה במשחה ל-50 מטר גב בשיא ארצות הברית חדש של 27.12 שניות, לפני רגן סמית' (27.25 שניות) ואוליביה סמוליגה (27.33 שניות), שיפור לשיא הקודם בן ה-3 שנים של אוליביה סמוליגה (27.33 שניות). נוסף לכך, היא סיימה במקום רביעי במשחה ל-100 מטר גב בשיא אישי חדש של 58.61 שניות.
חיים אישיים.
אביה, דייוויד בעברו סגן אלוף אולימפי (סיאול 1988) ושיאן עולם במשחה ל-100 מטר גב.
ואז רקדנו
ואז רקדנו (באנגלית: And Then We Danced; בגאורגית: და ჩვენ ვიცეკვეთ) הוא סרט דרמה גאורגי-שוודי-צרפתי משנת 2019 בבימויו של . הסרט הוצג בהקרנת בכורה במסגרת בפסטיבל הקולנוע בקאן בשנת 2019. הסרט נבחר לייצג את שוודיה בקטגוריית הסרט הבינלאומי הטוב ביותר בטקס פרסי אוסקר ה-92, אך בסופו של דבר לא זכה במועמדות. הקרנה הסרט בג'ורג'יה עוררה מחאה, בשל הצגתה של פרשת אהבים בין שני גברים.
תקציר העלילה.
מראב () הוא בחור צעיר בתהליך הכשרה של רקדן גאורגי מסורתי באנסמבל הגיאורגי הלאומי. יחד איתו נמצאים בתוכנית ההכשרה בת זוגו מרי (אנה ג'אוואחישווילי), ואחיו העבריין דויד (גיורגי צרתי). יום אחד, החזרה נקטעת על ידי הגעתו של אירקלי (באצ'י ולישווילי), רקדן מחליף. אף על פי שאירקלי אינו מוצא חן בעייני חלק מהרקדנים האחרים, כמו גם את הכוריאוגרף אלקו (קאקה גוגידזה), בשל הגישה הזחוחה והמרדנית שלו, מהר מאוד הוא מוכיח את עצמו כבעל כישרון טבעי ומחליף את מראב בריקוד. בתחילה, מראב מקנא בכישרון של אירקאלי, שכן אירקלי רוקד הרבה פחות זמן ממנו, אבל כשהשניים מתחילים להתאמן יחד מוקדם בבוקר, הם מתחילים להתחבר. נוצרת יריבות-ידידותית כשהם מתחרים על מקום נחשק בהרכב הראשי, אם כי למרי נודע שהמקום פנוי רק מכיוון שהרקדן הקודם נתפס מקיים יחסי מין עם גבר אחר, הוכה על ידי הרקדנים האחרים ופוטר. מאוחר יותר, נודע כי משפחתו שלחה אותו למנזר כדי להתרפא, אך אחד הנזירים ניצל אותו מינית אז הוא ברח משם. מכיוון שמשפחתו סירבה לקבל אותו בחזרה, הוא נאלץ לפנות לזנות כדי לשרוד.
לוחית העופרת מהר עיבל
לוחית העופרת המקופלת בהר עיבל היא ממצא ארכאולוגי של לוחית עופרת קטנה, שהוצגה לתקשורת ב-24 במרץ 2022, ונטען לגביה כי היא מתקופת הברונזה המאוחרת, וכי כתובה עליה הכתובת העברית הקדומה ביותר שהתגלתה אי פעם. לדברי הצוות שהציג את הממצא, מדובר בקמע שנושא כתובת בת 40 אותיות בכתב "פרוטו-אלפביתי" ובשפה עברית קדומה, הכולל מספר פעמים את המילה "ארור" ופעמיים את השם 'יהו', שעל פי החוקרים הוא כתיבה עתיקה של השם המפורש. מספר אפיגרפים וארכאולוגים הביעו ספקות באשר לטענות אלה, שכן החוקרים לא הציגו צילומים של הכיתוב, לא העבירו את מחקרם לביקורת עמיתים, ולא פרסמו את ממצאיהם על במה מדעית.
רקע - זיהוי הממצא.
צוות מטעם הארגון Associates for Biblical Research בראשות סקוט סטריפלינג, ראש הסמינר התנ"כי בקייטי , טקסס, ביצע ב-2019 סינון רטוב לעפר מהחפירות שביצע בשנות ה-80 הארכאולוג הישראלי אדם זרטל בהר עיבל סביב המתחם הפולחני שהוא זיהה עם מזבח יהושע. סטריפלינג שיתף פעולה עם הארכאולוג ההולנדי פיטר חרט ואן דר פיין מהפקולטה לתאולוגיה אוונגליסטית באוניברסיטת מיינץ, ועם ההיסטוריון וחוקר המקרא הישראלי גרשון גליל מאוניברסיטת חיפה. במסגרת פעולת הצוות, פרסמו הצהרה לכלי התקשורת שמצאו לוחית עופרת בגודל של 2X2 ס"מ. במסיבת עיתונאים שנערכה ב-24 במרץ 2022, אמרו החוקרים שמאמר אקדמי הכולל ביקורת עמיתים על הממצא צפוי להתפרסם בהמשך שנת 2022.
תוכן הלוחית.
לוחית העופרת נמצאה מקופלת, וניסיונות לפתוח אותה נכשלו וכמעט שהביאו להתפוררותה. על פי הדיווחים, צידה הפנימי של הלוחית מכיל כתובת בת 40 אותיות, שלא ניתן להבחין בה בעין בלתי מזוינת, אך היא נחקרה באמצעות טומוגרפיה ממוחשבת באקדמיה למדעים ברפובליקה הצ’כית בפראג. לדברי החוקרים, הכתובת כתובה בכתב "פרוטו-אלפביתי" (ככל הנראה הכוונה לכתב פרוטו כנעני), בשפה עברית קדומה. החוקרים לא הציגו תצלומים של הכתובת, אלא שרטוט של פיענוח חלקי, בו נראות לדבריהם האותיות הפרוטו-כנעניות "יהו", כתובות משמאל לימין.
מקורות שונים ציטטו גרסאות שונות של הטקסט שנמצא על הלוחית, אולם גרסה רשמית לא פורסמה על ידי החוקרים, ומספר חוקרים העלו פקפוקים בנוגע לנכונות הפיענוח.
חוקר המקרא גרשון גליל הציג בדף הפייסבוק שלו את הגרסה:
בכתבות בערוץ 7 ובמקור ראשון צוטט הטקסט:
. זהו ככל הנראה תרגום לעברית מודרנית של הטקסט באנגלית שהוצג במסיבת העיתונאים.
גופי תקשורת אחרים ציטטו את הטקסט:
לדברי חוקר המקרא גרשון גליל, המבנה הכיאסטי של הכתובת מעיד על יכולת ספרותית גבוהה, והוא קשר את תוכנה למעמד הר גריזים והר עיבל שבמקרא.
תיארוך משוער.
החוקרים שגילו את הממצא משערים כי מדובר בקמע מתקופת הברונזה המאוחרת שעשוי להתאים לתקופת ההתנחלות שבה אירע על פי המקרא מעמד הר גריזים והר עיבל. לדברי החוקר גרשון גליל, הלוחית מתוארכת למאה ה-13 לפני הספירה, הן על פי הכתב הפרוטו כנעני, והן על פי בדיקה של הארכאולוגית הישראלית נעמה יהלום-מאק מהמכון לארכאולוגיה באוניברסיטה העברית, לפיה העופרת מתאימה בהרכבה למכרות ביוון, שהיו פעילים גם בתקופת הברונזה המאוחרת. יהלום-מאק סרבה להגיב לפניית ערוץ החדשות כאן 11 אליה בנושא.
לדברי החוקר גרשון גליל, הממצא מוכיח שהעברים הקדומים ידעו כבר במאה ה-13 לפני הספירה לכתוב עברית בכתב הפרוטו-כנעני וברמה ספרותית גבוהה, בניגוד לטענות מבקרי מקרא שטענו שבאותה תקופה העברים לא ידעו קרוא וכתוב, ואיחרו בשל כך את כתיבת המקרא.
תגובות של חוקרים לממצא.
היות שממצאי המחקר לא פורסמו באופן רשמי ולא עברו ביקורת עמיתים, מעט חוקרים התייחסו אליהם במעמד הפרסום התקשורתי, והמשמעות שלהם נמצאת במחלוקת.
האפיגרף האמריקאי כריסטופר רולסטון מאוניברסיטת ג'ורג' וושינגטון, מומחה לאפיגרפיה ולפלאוגרפיה של המזרח התיכון בעת העתיקה, כתב שיש מספר בעיות מתודולוגיות הנוגעות לממצא ולפרשנות המוצעת:
חוקר היהדות העתיקה הסקוטי ג'יימס דווילה מאוניברסיטת סנט אנדרוז, מומחה לפסודואפיגרפיה, המליץ להתייחס בזהירות לטענות החוקרים. לדבריו, כיוון שהחוקרים לא הציגו סריקה של הלוחית, תעתיק של הכתב, או ניתוח פלאוגרפי, יש לנקוט בסקפטיות כלפי מה שהוא מכנה "ממצא שהוא המקבילה המחקרית לזכייה בלוטו" עד שיתפרסמו עדויות ממשיות.
הארכאולוג הישראלי ישראל פינקלשטיין מאוניברסיטת תל אביב ביקר את "הטענות הסנסציוניות שמשנות כל מה שידוע לנו על התנ"ך והעת העתיקה בארץ ישראל" בלא שהממצאים הובאו לפרסום אקדמי, והזהיר מכך שיש פער גדול בין תיאור הממצא לבין ההשלכות שהחוקרים טוענים שיש לו באשר לחקר המקרא והארכאולוגיה.
הארכאולוג הישראלי אהרון מאיר מאוניברסיטת בר-אילן טען בראיון מצולם כי אין ראיות לטענה שהכתובת המדוברת היא אכן בעברית ולא בשפה שמית אחרת, ואמר שגם אם הכתובת פוענחה כראוי, הרי שהיא רק תוכיח את התאוריות המקובלות.
לדעת חוקר המקרא הישראלי ישראל קנוהל, אם הכתובת פוענחה כראוי היא מהווה חיזוק לסיפור יציאת מצרים המקראי. לדבריו, בסקרים שנערכו בנחלות שבט אפרים ושבט מנשה נמצאו מאות כפרים זעירים חדשים מהמאות ה-12 וה-11 לפני הספירה. בעוד הארכאולוג אדם זרטל זיהה את המתיישבים החדשים עם בני ישראל שיצאו ממצרים, הארכאולוג ישראל פינקלשטיין ראה בהם נוודים כנענים שחזרו לאזור. לדעת קנוהל, אם הפענוח של הכתובת נכון, הרי שהיא מכריעה את המחלוקת לטובת דעתו של אדם זרטל.
עוד כתב קנוהל שלכתובת מבנה ספרותי מרשים, ושיער שהיא נכתבה בידי כהן שגר במקום. עם זאת, לדעתו הכתובת אינה מהווה הוכחה לאוריינות רווחת בחברה הישראלית הקדומה, שכן ייתכן שרק יחידים מקרב האליטות המקומיות ידעו קרוא וכתוב.
קנוהל הצביע על כך שהקללות שעל הקמע כתובות בגוף שני, בעוד הקללות של מעמד הברכה והקללה בהר עיבל הן בגוף שלישי. לפיכך הוא מציע שהכתובת אינה חלק מטקס ציבורי של כריתת ברית, אלא אירוע פרטי של גזירת דינו של עבריין. בדומה לחוקרים האחרים, הדגיש קנוהל שיש לחכות לפרסום מדעי מלא ואישוש הקריאה המוצעת.
מאריי פרחיה
ריצ'רדס בניושיס
ריצ'רדס בניושיס (בליטאית: Ričardas Beniušis; נולד ב-23 באפריל 1980) הוא כדורגלן ליטאי המשחק בעמדת החלוץ בסאנד יונישקיס.
קריירה.
בניושיס התחיל את הקריירה שלו בקבוצת הכדורגל אינקראס קובנה מהליגה הליטאית השנייה. בעונת הצטרף לקבוצה הבוגרת וכבר בעונת הבכורה שלו בקבוצה כבש 16 שערים והיה שותף לעלייה של הקבוצה לליגת העל הליטאית. במהלך שנת הצטרף לבלטיקה קלינינגרד מהליגה השלישית ברוסיה, במדיה רשם רק הופעה אחת במשחק הליגה נגד סוקול סרטוב. בשנת חזר לקדנציה שנייה באינקראס. כעבור שנה חזר לרוסיה וחתם בקריליה סובייטוב סמרה.
בשנת הצטרף לסטארט מליגת העל הנורווגית, במדיה שיחק עונה אחת.