ב-29 בפברואר 1960 התקיים הקדם השווייצרי לאירוויזיון 1960, עם השיר "Cielo e terra". היא הגיעה למקום הראשון, ונבחרה לייצג את המדינה באירוויזיון. ב-29 במרץ ביצעה את שירה על בימת התחרות. היא הגיעה למקום השמיני עם חמש נקודות. טרוורסי ניסתה להתמודד פעם נוספת בקדם השווייצרי ב-1961 עם "Finalmente" (איטלקית) וב-1963 עם "Komme mit mir", "Voglio vivere" ו-"La più bella canzone del mondo" (גרמנית ואיטלקית בהתאמה). ב-1964 זכתה בקדם עם השיר "I miei pensieri", ונבחר לייצג את שווייץ באירוויזיון 1964, שהתקיים ב-21 במרץ בקופנהגן. אולם הבלדה הזו לא מצאה חן בעיני השופטים, והוא דורג יחד עם שלושה שירים נוספים במקום האחרון עם אפס נקודות. בשנת 1968 הופיע בסופוט בפעם נוספת גם בתור נציגת שווייץ. היא ביצעה את השיר הפולני "Odra rzeka", והגיעה למקום השני אחרי הנציגה האיטלקייה. מאמצע שנות ה-60 זכו הקלטותיה של טרוורסי להצלחה מועטה. בתחילת שנות ה-70 פרשה מחייה הציבוריים.
טרוורסי נפטרה מסיבות לא ידועות בבלינצונה ב-25 בספטמבר 1991, בגיל 54.
יהודה גרינקר
יהודה גרינקר (י"ט בחשוון ה'תרנ"ח, 14 בנובמבר 1897 – י"ז בתמוז ה'תשל"ג, 17 ביולי 1973) היה חלוץ, חקלאי, פעיל התיישבות ועלייה. ממייסדי נהלל וחברת "הזרע", מראשוני תנובה ושליח תנועת המושבים ומחלקת העלייה של הסוכנות היהודית למרוקו שהביא להעלאתם לארץ של יהודי הרי האטלס.
ביוגרפיה.
נולד ב-1897 ביסוד המעלה למיכל-דוד גרינקר ודינה לבית פולאק, ממייסדי המושבה. גדל במשפחה דתית וקיבל בילדותו חונוך תורני מאביו, אך כשבגר עזב את אורח החיים הדתי. השתתף בהגנה על מטולה ותל חי, שם פגש את יוסף טרומפלדור. לאחר מכן הצטרף לקבוצת חולדה, משם הצטרף עם רעייתו ב-1921 לגרעין המייסד של מושב העובדים הראשון, נהלל. היה ממייסדי ענף הירקות של תנובה. בשנת 1938 חבר לבן ציון ישראלי מקבוצת כנרת, ויחד הבריחו כ־7000 חוטרי דקל מאל עריש שבסיני. פעולה זו היוותה את היסוד לענף התמר בחקלאות העברית. ב-1939 היה חבר מזכירות ארגון מגדלי הירקות שהקימה את חברת "הזרע".
השליחות למרוקו.
ב-1954 נשלח על ידי מחלקת העלייה של הסוכנות היהודית ותנועת המושבים למרוקו על מנת לארגן בה גרעינים למושבים שהתנועה עמדה להקים. הוא נסע למרוקו דרך צרפת, והוא הקים קבוצות שהתארגנו לעלייה ולהתיישבות משותפת בקזבלנקה, במזגאן וברבאט-סלא. במרוקו, הוא חיפש באופן מיוחד יהודים עובדי אדמה, וכשהיה בסלא פגש יהודים שמוצאם מהרי האטלס, ומהם שמע על כך שבכפרי האטלס קיימות קהילות יהודיות שבהן עובדי אדמה רבים. הוא יצא למשלחת לכפרי האטלס, שאליה הצטרפו נציג משרד הבריאות ונציג עליית הנוער. גרינקר מספר כי בתחילה נתקבל בחשדנות על ידי היהודים המקומיים, אך משקרא בפניהם "שמע ישראל" פגה חשדנותם.
בעשרות רבות של כפרים בהרי האטלס, נפגש עם יהודי המקום, ועשה נפשות לרעיון העלייה לארץ. לחלק מן הכפרים הוא הגיע רכוב על בהמות, מחוסר בדרכי גישה מודרניות, ולאחרים הגיע בטרמפים מזדמנים. הוא ערך רשימות מסודרות של היהודים החפצים בעלייה, וארגן את עלייתם ארצה, בעיקר סביב שנת 1955. הוא ניסה להיאבק במדיניות העלייה הסלקטיבית שהגה אז בישראל, וגרס כי יש להעלות את כל היהודים, גם כאלו שיהוו מעמסה כלכלית על המדינה הצעירה ואף הגיע להסדר עם הג'וינט לקליטתם בארץ. הוט התריע על כך שהמצב הפוליטי הרעוע במרוקו עלול להוביל לכך ששערי העלייה ייסגרו (מה שאכן קרה תוך שנים ספורות) וכי סכנת חיים ממשית נדקפת ליהודי האטלס. את הערכתו ליהודים אלו ביטא במכתב לשלמה זלמן שרגאי: .
לאחר שהגיעו עולים אלה לארץ פעל ליישבם במושבי חבל לכיש וחבל תענך. פעילותו להעלאתם יהודי מרוקו הרנתה לו אהדה רבה בקרבם.
גרינקר נהרג בתאונת עבודה בעת עבודתו במשק בנהלל ב-17 ביולי 1973. נקבר בבית הקברות בנהלל, ולבקשתו לא נאמרו הספדים אחר מיטתו.
משפחתו.
נישא לרבקה אשכנזי, נכדת ישראל אשכנזי, אף הוא ממייסדי יסוד המעלה, ואחותו של שנהרג על ידי חיל הספר העבר-ירדני בהגנה על כפר גלעדי לאחר ליל הגשרים. רבקה הייתה ממייסדות החינוך ההתיישבותי, וניהלה תחום זה במרכז החלקאי עד אחרית ימיה. חיברה את הספר האוטוביוגרפי "נתיבי בת כפר". לזוג נולדו שתי בנות, יזרעאלה כצלנסון ואביבה בן-צבי. אחיינו הוא אל"ם במיל' ישראל גרנית.
אי שוויון CHSH
דיאנה ראסל
דיאנה א. ה. ראסל (באנגלית: Diana E. H. Russell; השישה בנובמבר 1938 - העשרים ושמונה ביולי 2020) הייתה אקטיביסטית וסופרת פמיניסטית. ראסל נולדה וגדלה בקייפטאון שבדרום אפריקה. ב-1957 היא עברה לאנגליה, וב-1961 לארצות הברית. במשך כ-45 שנים היא עסקה במחקר בנוגע לאלימות מינית כלפי נשים וילדות. היא כתבה מאמרים וספרים רבים על אונס, כולל אונס בנישואים, רצח נשים, גילוי עריות, רציחות מיזוגיניות של נשים ופורנוגרפיה.
אליפות וימבלדון 2022
אליפות וימבלדון 2022 הוא טורניר טניס גראנד סלאם שמתקיים על מגרשי הדשא של אצטדיוני הטניס בווימבלדון. האליפות התחילה ב-27 ביוני 2022 וצפויה להסתיים ב-10 ביולי 2022.
תוכנית התחרות כוללת תחרויות יחידים גברים, יחידים נשים, זוגות גברים, זוגות נשים וזוגות מעורבים. הטורניר הוא המהדורה ה-135 של האליפות.
באליפות זו, ה-AELTC אסרה על שחקני טניס רוסים ובלארוסים לקחת חלק בתחרות עקב הפלישה הרוסית לאוקראינה, ובעקבות זאת הוחלט שלא יוענקו נקודות דירוג לכל המשתתפים בטורניר.
הפרסים.
סכום הפרסים הכולל של האליפות לשנת 2022 הוא סכום שיא של 40,350,000 פאונד, עלייה של 15.23% בהשוואה ל-2021 ו-6.18% לעומת 2019.
משתתפי התחרויות קיבלו את הפרסים הבאים:
התחרויות.
יחידים גברים.
בתחרות זו השתתפו 128 טניסאים שחולקו ל-8 בתים, 32 מהם דורגו. להלן 20 המדורגים הראשונים:
תחרות יחידות נשים.
בתחרות הנשים השתתפו 128 טניסאיות שחולקו ל-8 בתים. השנה דורגו 33 טניסאיות. להלן 20 הטניסאיות הראשונות שזכו לדירוג:
אגשאג'האזה
אגשאג'האזה (בהונגרית: Ágasegyháza) הוא כפר בנפת קצ'קמט שבמחוז באץ'־קישקון בדרום־מזרח הונגריה.
כמו יישובים רבים באירופה, גם מספר התושבים באגשאג'האזה נמצא בירידה. בשנת 1990 חיו בכפר 1,956 תושבים, ובשנת 2021 רק 1,887 תושבים.
האזור מיושב מאות שנים, היישוב עצמו היה פרוור של קצ'קמט עד שנת 1952, אז הוכרז ככפר עצמאי.
פורמולה 2
בלוסג
אגשג'האזה (בהונגרית: Ballószög) הוא כפר בנפת קצ'קמט שבמחוז באץ'-קישקון במרכז הונגריה.
האזור מיושב מאות שנים והכפר הוזכר לראשונה במאה ה-14, היישוב עצמו הוקם בשנת 1954 והוכרז ככפר עצמאי.
רויטל איתן
רויטל איתן (נולדה ב-29 בספטמבר 1957) היא מרצה לתיאטרון, סופרת, במאית, מחזאית ודרמטורגית.
ביוגרפיה.
נולדה בשכונת בורוכוב בגבעתיים ולה שתי אחיות. אמה, שולמית איתן לבית גולדמן, הייתה נצר לשושלת רבנים וסופרים מירושלים. אביה, אליעזר איתן לבית ורסנו, יליד סלוניקי, היה איש עסקים. בשנות ה-60 הקימו הוריה תיאטרון לילדים, שהיה בין הראשונים בישראל. בנעוריה הדריכה בתנועת "הנוער העובד" בקן בורוכוב בגבעתיים. את שירותה הצבאי עשתה כמדריכה בחיל הקשר, מד"סית, ובמסלול נח"ל חלקי בכפר עזה.
בוגרת בית צבי במגמת משחק 1981 ובעלת שלושה תארים בחוג לתיאטרון באוניברסיטת תל אביב. את עבודת הדוקטורט שלה עשתה על התיאטרון של שולמית בת-דורי בהנחיית פרופסור שמעון לוי.
שיחקה בתיאטרון באר שבע, התיאטרון לילדים ולנוער ותיאטרון נווה צדק, והייתה בגרעין המייסד של "המרכז לתיאטרון עכו" בהובלת שולי כהן ודודי מעיין.
הייתה עוזרת במאי של גדליה בסר והלל מיטלפונקט, מנהלת הצגות בצוותא, לקטורית בהבימה וניהלה את התיאטרון הקהילתי פרדס כץ.
בין השנים 2005-1980 הדריכה והנחתה קבוצות תיאטרון בקיבוצים, בחינוך הבלתי פורמלי ובמתנ"סים ברחבי הארץ.
החל משנות ה-90 עוסקת בהוראת תיאטרון בבית הספר לתיאטרון חזותי בירושלים, אוניברסיטת תל אביב, מכללת בית ברל, בית הספר לכתיבת דרמה של יובל המון, המכללה האקדמית לחברה ואמנויות נתניה, המרכז האקדמי אונו, ובמשך למעלה מ־25 שנים מרצה בכירה בסמינר הקיבוצים, וחונכת של "תרגילי הבימוי הקצרים והארוכים" - עבודות הגמר של בוגרי מסלול הבימוי בסמינר. שימשה כמדריכה פדגוגית לפרחי הוראה בבתי ספר תיכוניים, וזכתה בפרס הצטיינות על הקורס "סגנונות בתיאטרון ובאמנות המאה העשרים" שיצרה. עסקה במחקר ובהנחיית תזות לתואר שני בשלוחה הישראלית של "לסלי קולג" ישראל ובסמינר הקיבוצים.
בשנים 1989–1999 עמדה בראש מגמת התיאטרון בתיכון לאמנויות "אלון" ברמת השרון, ובמקביל שימשה כיועצת למפמ"ר התיאטרון במשרד החינוך. במסגרת תפקידה הייתה אחראית לכתיבת בחינות הבגרות העיוניות בתיאטרון ולבחינות בגרות מעשית ברחבי הארץ, הייתה חברה בוועדה מול המל"ג לבניית תוכנית למסלול הבימוי והוראת התיאטרון בסמינר הקיבוצים, והשתתפה בוועדה מטעם האגף לתוכניות לימודים במשרד החינוך לכתיבת תוכנית לימודים עבור בתי הספר לחינוך מיוחד.
בתחילת שנות האלפיים הובילה את פרויקט "אמן ביישוב" מטעם אמנות לעם בקריית גת, ריכזה ולימדה תוכניות הבימוי לנוער במתא"ן, לימדה ובנתה השתלמויות במרכז פסג"ה.
מנחה קורסים מעורבים לנשים ערביות ויהודיות ישראליות בתחומי העצמה נשית ותיאטרון. מנחה מחזאים ובמאים צעירים בתחום הכתיבה הדרמטית.
חיים אישיים.
איתן אם לשניים.
קריירה מקצועית.
בימוי.
מאמרים
פלשלאיוש
פלשלאיוש (בהונגרית: Felsőlajos) הוא כפר יחסית חדש בנפת קצ'קמט שבמחוז באץ'-קישקון במרכז הונגריה.
האזור מיושב מאות שנים, אך היישוב עצמו הוקם רק בשנת 1986 והוכרז ככפר עצמאי.
הכנסייה הראשונה בכפר הוקמה בשנת 2010.
אינדיה אדמס