המהומות פרצו ב-10 במאי בשעות הערב כשערבים־ישראלים החלו להתפרע בעיר, חלק מהמתפרעים היו ערבים תושבי מזרח ירושלים. אירועי האלימות כללו הרס מצלמות העירייה ועקירת תמרורים, יידויי אבנים ובקבוקי תבערה, ירי, השחתה והצתה של בתי כנסת, הצתת המכינה הקדם־צבאית "מעוז" בעיר, הצתת בית ספר, מוסדות ציבור, בתי יהודים, פחי אשפה, ארונות חשמל, מכוניות פרטיות וניידות משטרה.
בליל־המהומות הראשון, ירה יהודי לעבר קבוצת מתפרעים והרג צעיר ערבי. למחרת, נפצע אנוש יהודי בראשו מפגיעת אבנים שהושלכו לעברו על ידי מתפרעים ערבים ונפטר מפצעיו לאחר שבוע.
במהלך הימים הבאים גברה המתיחות בעיר, והגיעו ללוד מתנדבים יהודים, חלקם פעילי ימין קיצוני כדי להגן על התושבים היהודים. חלק מפעילי הימין התעמתו עם ערבים ופגעו ברכוש.
כחלק מההתמודדות עם האירועים, תוגברה המשטרה בכוחות משמר הגבול, הוכרז אירוע חירום אזרחי והוטל עוצר לילה בעיר.
רקע.
חודש הרמדאן של שנת 2021 לווה במתיחות רבה, גדולה יותר מבשנים קודמות. מרבית המתיחות הורגשה בירושלים אבל אירועי אלימות של ערבים ישראלים ופלסטינים התרחשו במספר מוקדים ברחבי ישראל. הגורמים שהובילו לאירועים היו המתיחות הקבועה המלווה את חודש הרמדאן, החלטות בתי-משפט על פינוי תושבים ערבים בשכונת שייח ג'ראח בירושלים, פעילות מוגברת של פוליטקאים ופעילים מהימין הקיצוני בבירה ואירועי יום ירושלים שחל בשנה זו בסוף חודש הרמדאן. בנוסף פעלו ארגונים שונים להתסיס את השטח, ברשתות החברתיות הופצו סרטונים, הודעות ופוסטים שסייעו להתארגנות לפעולות ולליבוי המתח בין יהודים לערבים. במסגרת המהומות, אירעו התפרעויות בשער שכם, שכונת שיח ג'ראח, והתפרעויות קשות בהר הבית שהגיעו לשיא של מתיחות ביום ירושלים, כששוטרים פרצו למסגד אל-אקצא וירו רימוני הלם בתוך המסגד ומתפללים יידו אבנים והחלו לירות זיקוקים על כוחות המשטרה. בתגובה הודיע החמאס שבשעה 18:00 יירה טילים לירושלים וערים אחרות, וכך היה. פעולה זו הובילה לפתיחת מבצע שומר החומות. המבצע הצבאי ומעורבות חמאס הובילו להחרפת המהומות האלימות ברחבי ישראל, בין השאר בעיר לוד.
השתלשלות האירועים.
10 במאי.
ביום ירושלים, 10 במאי, החל משעות אחר הצהריים ערבים תושבי לוד התפרעו, יידו אבנים ובקבוקי תבערה. הרסו את מצלמות האבטחה של העירייה, הציתו כלי רכב של יהודים, מבנים של תלמוד תורה, ומוזיאון הפסיפס. החליפו את דגלי ישראל שהיו תלויים ברחובות העיר בדגלי פלסטין. הוצת גם מבנה המכינה הקדם צבאית מעוז בשכונת רמת אשכול. בית הכנסת ובית המדרש של המכינה הוצתו בחלקם. חניכים שהתפנו מהמבנה חילצו את ספרי התורה ויצאו ללא פגע, אך ספרי קודש שהיו במבנה נשרפו.
לפנות בוקר פתח אזרח יהודי בירי על ערבים מתפרעים. מהירי נהרג תושב לוד, מוסא חסונה, ואדם נוסף נפצע. חמישה יהודים שירו נעצרו בעקבות הירי, וכעבור חמישה חודשים תיק החקירה בעניינם נסגר מחוסר אשמה. במהלך החקירה סירב ראש מעבדת הנשק במשטרה לערוך בדיקה של הקליעים בזירה בנימוק שגם הוא תושב לוד. לאחר הירי, חלק מהפורעים הגיעו לבית החולים שאליו הובא ההרוג, ואיימו על הצוותים הרפואיים ממוצא ערבי תוך השתוללות, זריקת אבנים והשחתת רכוש. המשטרה התערבה בהמשך.
11 במאי.
למחרת, המהומות חודשו ונשלחו כוחות משמר הגבול כחלק מההתמודדות איתן. ראש עיריית לוד, יאיר רביבו כתב בחשבון הטוויטר שלו "70 שנות דו-קיום נרמסו". לפי המשטרה, ברמלה ולוד היו 80 אירועים בשעה.
בלווית ההרוג היו עימותים עם המשטרה, שוטר נפצע קל מיידוי אבנים. בנוסף, נעשה ניסיון לינץ׳ בצלם ערוץ 20. עוד במהלך אותו יום, ערבים הציתו בית כנסת ועשרות מכוניות. ניידת משטרה וקטנוע משטרתי הוצתו על ידם.
באותו יום פינתה העירייה משפחות יהודיות הגרות בבניינים הסמוכים לאזורי העימות למקום בטוח, מחשש לשלומן, וכן החלו בפינוי תושבים יהודים מבניינים מעורבים. כמו כן נבדקה האפשרות להכניס צבא לעיר, ולחטיבת כפיר ניתנה הוראה להתכונן לכניסה. בינתיים נשלחו לתגבור המשטרה כוחות של מג"ב ויצאה הוראה ל-16 פלוגות מג"ב במילואים להיערך לכניסה לעיר. בלילה הוכרז בעיר אירוע חירום אזרחי, הכולל הענקת סמכויות מיוחדות לשוטרים ולכוחות הביטחון. מפכ"ל המשטרה קובי שבתאי הצהיר כי יעביר את לשכתו ללוד. השר לביטחון הפנים אמיר אוחנה לא התבטא כלל על ההתפרעויות ברחבי הארץ אך יצא נגד המשטרה המייחסת לחשוד יהודי מעורבות במותו של תושב העיר ב-10 במאי.
בלילה נפצע קשה מפגיעת לבנה בראשו יגאל יהושע, יהודי בן 56 תושב שכונת גני אביב, בעת שחזר לביתו, ונפטר כעבור שבוע. בתחילת יוני נעצרו 6 אזרחים ערבים ושני פלסטינים בחשד לרציחתו. לפי המשטרה והשב"כ, הם החליטו להשליך אבנים על כלי רכב של יהודים. כשזיהו את יהושע כיהודי - יידו לעברו אבנים מטווח קצר. יהושע הצליח להימלט מהזירה כשהוא פצוע בראשו, איבד הכרה והתנגש עם רכבו ברכב חונה ליד ביתו, וכעבור כמה ימים מת מפצעיו.
במקביל, התקיימו הפגנות תמיכה של פעילי ימין בלוד. הם הניפו דגלי ישראל וקראו לכוחות הביטחון להמשיך במאבקם הנחוש בטרור. לנוכח האירועים הקימו חברי הגרעין התורני בלוד חמ"ל אזרחי שהפעיל אלפי מתנדבים מהעיר ומחוצה לה שסייעו בשמירה ואבטחה וריכזו את יוזמות הסיוע הרבות שהגיעו לעיר מרחבי הארץ.
ראש הממשלה בנימין נתניהו בביקורו בעיר תיאר את האירועים כ"אנרכיה של פורעים שאנחנו לא מסוגלים לקבל".
12 במאי.
כחלק מאירוע החירום האזרחי, הודיעה המשטרה על הטלת עוצר על העיר מ-20:00 עד 4:00 לפנות בוקר. העוצר כלל איסור כניסה ללוד ועל התושבים נאסר לצאת מבתיהם. לפניו, התפרעויות פרצו בעיר, במעורבות תושבים ערבים ופעילי ימין רדיקלי שהתעמתו עם שוטרים ואלה עם אלה. בין היתר, ערבים הציתו רכב ופח, ופעילי הימין השליכו אבנים על השוטרים - שהגיבו בזריקת רימוני הלם. לאחר תחילת העוצר, צעירים ערבים החלו להתעמת עם שוטרי מג"ב שהוצבו בעיר. במהלך ההתפרעויות ירה אחד המתפרעים על אזרח יהודי ופצע אותו. באירוע אחר ערבי הותקף ונדקר. בנוסף, דווח על אלימות בין יהודים וערבים כשהמשטרה ומג"ב ניסו לשמור על הסדר. צומת בית המשפט הווה מוקד מרכזי של מהומות, כאשר מאות יהודים עצרו מכוניות בזו אחר זו, ותקפו רק את אלו שבהן נהג ערבי. לטענת הערבים, פורעים יהודים גם שברו חלונות של מסגד אחר. בנוסף, בוצע ניסיון הצתה במסגד אל-עומרי. מתפללים שהיו במסגד מנעו מרעולי פנים להיכנס למסגד. במהלך הלילה היו מספר אירועי ירי שבוצעו על ידי ערבים.
בעקבות האירועים, כתב נשיא המדינה, ראובן ריבלין: .
13 במאי.
בשעות הבוקר, מחבל ערבי דקר יהודי שהלך לתפילת שחרית, ופצע אותו באופן בינוני. מאוחר יותר נפצעו שני יהודים מירי
המשטרה פיזרה התכנסויות בעיר. מתנ"ס שיקגו הוצת על ידי ערבים. כך גם דירה בשכונת רמת אשכול. על אף העוצר בלילה עשרות ערבים עשו מעשי ונדליזם ושרפו משאית. הוצתו חדרים בבית הכנסת "דוסא".
במקביל, יהודים מתנועת האוהדים הקיצונית "לה פמיליה", הציתו מכולת ערבית, השריפה כובתה על ידי תושבים יהודים. מתפרעים יהודים תקפו רכב, הפכו אותו והשחיתו אותו לחלוטין.
ללוד הגיעו גם קבוצות יהודים חמושות, לדבריהן ולדברי תושבי העיר היהודים על מנת לסייע בשמירה על בתי היהודים בעיר, ולהפגין נוכחות יהודית. חלק מהיהודים שבאו ללוד היו מתנחלים, כך למשל ציין דובר יצהר צבי סוכות, כי הוא גאה ש-70% מהגברים ביצהר נסעו להפגין נוכחות בלוד.
לוחמי מג"ב נכחו במוקדי החיכוך וההתקהלויות, פיזרו את החשודים באמצעים לפיזור הפגנות וביצעו מעצרים של 43 מתפרעים במהלך הלילה.
במהלך הלילה אירעו 40 מקרי ירי של נשק חי וירי זיקוקים מצד ערבים לעבר היהודים בשכונת רמת אשכול. מהירי נפצעו יהודים באורח קל.
בבית קברות מוסלמי אותרו בקבוקי תבערה ומצבות שנופצו.
14 במאי.
לקראת יום השבת, מספר רבנים פרסמו פסיקות מיוחדות לצורך התמודדות עם המצב. ביניהם היו הרב ישראל סמט, רב הגרעין התורני בעיר, שהנחה את המתנדבים הרבים שהגיעו לעיר. רב העיר לוד, הרב שמעון ביטון, פסק מספר הלכות משמעותיות לתושבי העיר. הרב דוד סתיו פרסם גם הוא סרטון הנחיות לתושבי לוד היהודים וליהודים נוספים שבאו להגן על הקהילה. והרב שמואל אליהו פרסם קריאה ליהודים לבוא להעביר את השבת בלוד ואף הגיע בעצמו לשהות בשבת בעיר. במהלך יום שישי הגיעו לעיר מאות כלי רכב מרחבי הארץ בתיאום עם חמ"ל קהילוד שהקים הגרעין התורני וקיימו צעדות דגלים לעידוד האוכלוסייה היהודית.
עד תחילת היום, לטענת התושבים היהודים, נפגעו שמונה בתי כנסת. בעקבות זאת במשטרה פעלו למיפוי כל בתי הכנסת בעיר, והחלו בהצבת שוטרים באזורים המועדים לפורענות. במקביל הכווינה המשטרה גם כוחות סמויים שינסו לאתר מבעוד מועד פורעים שתכננו לפגוע בבתי כנסת. באותו יום, משטרת ישראל הכניסה לעיר לראשונה מסתערבים שפעלו בדרך כלל ביהודה ושומרון.
בלילה התקיימו הפרות סדר. נמסר כי לוחמי משמר הגבול תפסו בביתו של חשוד בלוד רובה טעון מסוג קרלו. עוד איתרו הכוחות בעיר בקבוקי תבערה וזיקוקים ועצרו 15 חשודים בהפרות הסדר.
באחד האירועים בעיר התקהלו כ-200 ערבים באזור המסגד הגדול שבעיר, אחד החשודים השליך שני בקבוקי תבערה לעבר כוחות המשטרה, שהגיבו בירי שפגע בחשוד הקטין ברגלו. הוא נמלט לתוך המסגד והכוחות תפסו אותו לאחר מרדף רגלי. החשוד נעצר, קיבל טיפול רפואי בשטח ופונה מהמקום. למרות זאת, השבת נחשבה שקטה יחסית.
15 במאי.
עוצר חל בעיר החל מ-20:00 בערב.
16 במאי ואילך.
לפי הדיווחים והמשטרה, חלה ירידה משמעותית בכמות ובעצימות האירועים.