מיוני 2016, שיחקה בסדרה של הקומיקאי אדיר מילר, "צומת מילר" (בעונה 1), בתפקיד מאיה אשתו של אדיר.
בולה היא זוכת קרן רבינוביץ' וקרן גשר לקולנוע רב תרבותי לפיתוח תסריט על פי ספרה במסגרת הפסטיבל הבינלאומי לסרטי נשים רחובות.
בשנת 2016 שיחקה בעונה 3 בסדרת הנוער "החממה" בערוץ ניקלודיאון ב-Yes שם גילמה את אביגיל קליין בצעירותה.
בשנת 2016 שיחקה בעונה 1 בסדרה "מפלצות קטנות" ברשת, ערוץ 2. שם גילמה את לירית נמירובסקי.
בשנת 2018 עלה לאקרנים "הלומים", סרטם של ארז מזרחי וסהר שביט, בו מגלמת בולה את התפקיד הראשי לצדו של עמוס תמם. בולה מגלמת בסרט את דפנה, שמתמודדת עם אהבתה לגבר הלום קרב. על משחקה בסרט זה זכתה באחד הפרסים החשובים באסיה: בפסטיבל שאנגחאי לקולנוע שנערך ביוני 2018, זכתה בולה בפרס השחקנית הטובה ביותר בתחרות ANTA.
עלילת הסרט עוסקת במשפחת בסון. הסיפור מתרחש שש שנים אחרי שאב המשפחה מנשה (עמוס תמם) חזר הלום־קרב ממלחמת ששת הימים וזמן קצר לפני פרוץ מלחמת יום הכיפורים. מנשה מתקשה לתקשר ולתפקד בבית מול אשתו דפנה (בולה) ובנו שלומי (רועי פינק), ומבין שלעולם לא יהיה האדם שהיה לפני המלחמה שבה איבד את חבריו. בשכונה מכנים אותו “המשוגע” ואת רוב זמנו הוא מעביר בנסיעות במשאית האדומה שבה הוא מוביל משקאות לפרנסתו.
הסרט עוסק בסיפורם של רבים שחזרו בטראומה ממלחמות ישראל בתקופה שבה המושג “הלם קרב” (או כפי שהוא מוגדר כיום “הפרעת דחק פוסט־טראומטית”) לא היה מוכר והנפגעים לרוב לא קיבלו עזרה מקצועית.
ספריה.
הספר מספר את סיפוריהן של שלוש נשים: רחל, ציירת מתוסכלת שאינה מצליחה ליצור, ופגישה מקרית עם המרצה שלה מימי "בצלאל" מחייבת אותה להתמודד עם הסוד שהיא נושאת עִמה מאז; נעמה בת האחת-עשרה, שגרה בשיכון צפוף וצבעוני בלב נתניה בתחילת שנות השמונים, וכדי להפיג מעט את בדידותה היא מתחילה לעקוב אחר שכנתה החדשה, מורה לפסנתר מטופחת ועדינה כבת חמישים; ונטלי, צעירה מאשקלון שעושה כל שביכולתה למען אהוּבה יוסי, סַפָּר מוכשר אך חסר אמביציה, בהמתנה להצעת נישואין המבוששת לבוא. שלוש הנשים שונות זו מזו בכל אך משותפת להן אותה תחושת בדידות לא נרפאת שמקורה בגעגוע מתמיד לחום של אם. כל דמות היא עולם ומלואו. כל דמות מעוררת השתאות בדרכה המיוחדת, אך לשלושתן משותפת אותה תחושת בדידות לא נרפאת שמקורה בגעגוע מתמיד לחום של אם, ומשאלה אחת - למלא את החסר.
שש נובלות המספרות את סיפורם של המנויים ב"בריכה עירונית", מהנהנים לשלום, מחכים יחד בתור למסלול, שוחים זה לצד זה. המפגשים האקראיים ביניהם משפיעים על מהלך חייהם: המלבישה שפוגשת על שפת הבריכה את אשתו של המאהב שלה; הצעירה שצריכה לעבור ניתוח מורכב, שואבת כוח משיחת מלתחות; ומציל הלילה מתאהב באישה שמפקידה בידיו את הנייד שלה בזמן שהיא שוחה. גיבורי הסיפורים חיים בתחושת בדידות, ולא במקרה בחרו לעצמם ספורט אישי, אך לא הביאו בחשבון שבבריכה, לעיני זרים גמורים, הם מתפשטים מבגדים, תארים והגנות ונותרים עירומים ופגיעים. הנובלות המתרחשות בבריכה עירונית קורעות את המסווה הבורגני מעל פצעי הנפש וחושפות את פחדי המוות והפחד מהחיים, את הכמיהה לאהבה, להכרה ולשייכות, ואת הניסיון הנואש להפיג את הבדידות האורבנית.
יום הולדת (שיר של עדן)
יום הולדת הוא שירה של להקת עדן הישראלית, שנכלל באלבומה בעל אותו השם, אשר יצא לאור בשנת 1999.
מילות השיר ולחנו נכתבו על ידי ג'קי עובד, גבריאל בטלר, יעקב למאי ומשה דץ. המילים משלבות עברית ואנגלית, ואת השורות באנגלית שרו שני הזמרים דוברי האנגלית בלהקה, האחים אדי וגבריאל בטלר.
להקת עדן והשיר נבחרו לייצג את ישראל בתחרות האירוויזיון ה-44, שהתקיימה בבנייני האומה בירושלים ב-1999. בתחרות זכה השיר ב-93 נקודות והגיע למקום החמישי מבין 23 שירים משתתפים. גם בישראל זכה השיר להצלחה, כאשר דורג במקום השישי במצעד הפזמונים העברי השנתי של רשת ג' לשנת תשנ"ט. השיר המשיך לשמור על פופולריות בישראל גם שנים לאחר התחרות כשיר המושמע בחגיגות ימי הולדת.
קורס קציני חי&quot;ר
דואליות גל חלקיק
בוסטון קונסלטינג גרופ
בוסטון קונסולטינג גרופ (באנגלית: Boston Consulting Group, או BCG) הוא תאגיד בינלאומי לייעוץ אסטרטגי שהוקם ב-1963. לתאגיד מעל ל-100 משרדים ביותר מ-50 מדינות ברחבי העולם ובראשו עומד כריסטוף שוויצר (Christoph Schweizer).
היסטוריה.
הפירמה הוקמה על ידי ברוס הנדרסון כיחידה של איש אחד כחלק מ-Boston Safe Deposit and Trust Company. הנדרסון, בוגר בית הספר למנהל עסקים של אוניברסיטת הרווארד, הועסק בעברו על ידי חברת הייעוץ ארתור ד. ליטל. שנתיים מאוחר יותר הנדרסון יצא בתוכנית אופציות לעובדים (ESOP), כך שיוכלו לקנות ולהפריד את BCG מחברת בוסטון ולהפוך אותה לעצמאית. הרכישה הושלמה ב-1979.
ב-1998 הפירמה הקימה את "המכון לאסטרטגיה", והעשירה את החשיבה האסטרטגית בקבוצה באמצעות יישום תובנות ממגוון דיסציפלינות אקדמאיות לאתגרים אסטרטגיים שניצבים בפני עסקים והחברה בכלל.
ב-2017 דורגה BCG במקום השמיני הכללי והראשון מבין החברות הקטנות ברשימת פורצ'ן של "100 המקומות הטובים לעבוד בהם".
פעילות בישראל.
חברת BCG השיקה את פעילותה בישראל בשנת 2010, בהובלת שותפים מהחברה בארצות הברית.
BCG תל אביב מייעצת לתאגידים בישראל מכל ענפי המשק, כולל מוצרי צריכה, אנרגיה, שירותים פיננסיים, שירותי בריאות, ייצור, תחבורה, תשתיות, טכנולוגיה וטלקום. כמקובל ב-BCG העולמית, BCG תל אביב משתתפת בפרויקטים חברתיים, כמו למשל שותפות עם מכון חרוב שמטרתו מניעת התעללות והזנחת ילדים בישראל.
שותפים.
BCG מנוהלת על ידי כ-1,500 שותפים בכל רחבי העולם. את המשרד הישראלי הקימו השותפים גילי גורדון ותומר צור, וכיום מובילים אותו השותפים אסף אליקים, טל רוזנבלום, שרון זיכרמן ואור קליר.
TLV Tech Hub.
בשנת 2019, המשרד הקים את ה- TLV Tech Hub על מנת לייצר ערך עבור לקוחות BCG העולמיים מתוך חיבורים עם סטרטאפים טכנולוגיים ישראליים ומינוף המומחיות הטכנולוגית במדינה. ה-Tech Hub מורכב משני גופים:
מטריצת הצמיחה של BCG.
BCG יצרה והטמיעה בשנות השבעים את מטריצת צמיחה-נתח שוק. טבלה פשוטה שעוזרת לתאגידים גדולים להחליט כיצד להקצות הון ליחידותיו השונות. התאגיד יגדיר את היחידות העסקיות שלו כ"כוכבות", "פרות חולבות", "סימני שאלה" ו"כלבלבים". את ההון התאגיד יקצה בהתאם לקטגוריות אלו תוך שהוא מעביר הון מ"פרות חולבות" ל"כוכבות" ו"סימני שאלה" שיש להן שיעורי צמיחה גבוהים יותר ולכן פוטנציאל גבוה יותר.
רשת החברות של BCG.
BCG בנתה רשת חברות שמשלימה את מערך הייעוץ שלה.
תהליך הגיוס לחברה.
BCG מגייסת לחברה מועמדים מהאוניברסיטאות המובילות בישראל ובעולם וממגוון רקעים אקדמיים כמו עסקים, משפטים, מדעים, חשבונאות, פסיכולוגיה, פילוסופיה ועוד. תהליך הקבלה הוא תחרותי ומורכב ממספר שלבים בשיטת "Case Method" – סימולציית מקרה בוחן עסקי, שפתרונו מצריך שימוש בכישורים אנליטיים כמותיים ואיכותיים בהתאם לעבודה כיועץ בסביבה עסקית.
פרסומים.
BCG מפרסמת בכל שנה מאמרים, דו"חות תעשייה, מחקרים וספרים בתחומי התמחות רבים. מבין הספרים שכתבו שותפים בחברה:
מפרסומי BCG בתקשורת:
Boston Consulting Group
CST-100 סטארליינר
CST-100 סטארליינר (באנגלית: CST-100 Starliner, ראשי תיבות של Crew Space Transportation) היא חללית הנמצאת בפיתוח על ידי חברת בואינג במסגרת התוכנית המאוישת המסחרית של נאס"א, שמטרתה לערב חברות פרטיות בתחום הטיסות המאוישות לחלל. מטרתה המרכזית של החללית תהיה לשמש ככלי תעבורה מאויש מכדור הארץ אל תחנת החלל הבינלאומית ובחזרה. החללית תשמש גם לשיגורים מאוישים אל תחנת חלל פרטית המפותחת על ידי ביגלו אירוספייס. בשנת 2015 הוסיפה בואינג לשמה של CST-100 את הכינוי "סטארליינר".
מבחוץ דומה סטארליינר לחללית אוריון - החללית העתידית של נאס"א לחקר החלל העמוק הנמצאת בפיתוח על ידי חברת לוקהיד מרטין. ממדיה המדויקים של החללית לא פורסמו אך היא תהיה גדולה יותר מתא הפיקוד של החללית אפולו וקטנה יותר מתא הצוות של החללית אוריון. אף על פי שהיא תהיה קטנה יותר מהאוריון, המיועדת לשאת צוותים של ארבעה, תוכל הסטארליינר לשאת צוותים של עד שבעה, זאת בזכות נפח המגורים הגדול יותר והציוד הפשוט והקל יותר הדרוש לטיסות למסלול לווייני נמוך (החללית אוריון מיועדת למשימות אל החלל העמוק). החללית מתוכננת כך שתוכל לשהות עד לשבעה חודשים בחלל (עוגנת לתחנת חלל), ושתוכל לשמש 10 טיסות חלל.
תוכנית CCDev חולקה למספר שלבי פיתוח שבהם התחרו חברות והצעות שונות. בשלב הראשון קיבלה בואינג 18 מיליון דולר לפיתוח ראשוני של החללית, בשלב השני קיבלה 93 מיליון דולר לפיתוח מתקדם יותר ובשלב השלישי של התוכנית זכתה החללית ל-460 מיליון דולר. ב-2014 נבחרה סטארליינר יחד עם החללית דרגון בשלב הסופי של התוכנית, וזכתה לחוזה של 4.2 מיליארד דולר לסיום הפיתוח של החללית ושיגור אסטרונאוטים לתחנת החלל הבינלאומית.
החללית תותאם לשיגור על מגוון רחב (יחסית) של משגרים כולל האטלס 5, הדלתא 4 והפאלקון 9. המשגר שישמש את החללית במשימותיה הראשונות יהיה האטלס 5.
חלליות.
החל מינואר 2020, בואינג תכננה להפעיל שלוש חלליות Starliner כדי לספק את הצרכים של תוכנית CCDev, כאשר כל חללית צפויה להיות מסוגלת לעשות שימוש חוזר עד עשר פעמים עם זמן שיפוץ של שישה חודשים. ב־25 באוגוסט 2020, בואינג הודיעה על תוכניתה לסירוגין בין שתי קפסולות בלבד לכל משימות Starliner המתוכננות במקום שלוש.