ישנן טענות המתעמתות עם הנחות המודל הפיזיקלי שצוינו לעיל. אין מחלוקת באשר לכך שמן ההנחות הללו נובעת התחזית של מוות-החום של היקום, אלא יש מחלוקת עם ההנחות עצמן. כלומר, במידה והטענות המנוגדות להנחות הללו הן נכונות, הן שומטות את הבסיס התאורטי תחת הרעיון של הגעת היקום למצב של מוות-החום.
טענות החולקות על הנחה 1: האם אכן היקום הוא מערכת מבודדת?
יש הטוענים כי היקום אינו מערכת מבודדת. לטענה זו שני מישורים:
טענות החולקות על הנחה 2: האם אכן מתקיים ביקום עקרון גידול האנטרופיה?
יש הטוענים כי לא מתקיים עקרון גידול האנטרופיה ביקום. גם לטענה זו שני מישורים:
ימה של טבריה
Command.com
תליון
תִּלְיוֹן הוא תכשיט התלוי על שרשרת (לעיתים כחלק מעגיל). התליון מהווה חלק מהשרשרת, אך לעיתים נרכש בנפרד ממנה. התליון תלוי בקצה השרשרת וניתן להסרה ולהעברה משרשרת לשרשרת. כיום, התליון עשוי לרוב מתכת יקרה (זהב, כסף או פלטינה ואבנים יקרות).
מחקרים ארכאולוגים גילו תליונים שנעשה בהם שימוש בעת העתיקה. במצרים העתיקה נהגו הפרעונים ללבוש תליון בצורת חרפושית המסמלת את עושרם וכוחם, אך השימושים בתליונים קדמו להיסטוריה, וכבר בתקופה הפרה היסטורית נהגו ללבוש תליונים. תליונים שהתגלו בעת העתיקה היו עשויים מתכת יקרה, זכוכית או צדפה, אך גם עץ. תליונים אלה ניתלו על שרשרת העשויה מתכת, או חבל.
התליונים שימשו בעת העתיקה למטרות הגנה (כקמעות) אך גם לעיטור אופנתי. גם כיום שימושי התליון העיקריים הם:
שרשרת בטן
שרשרת בטן היא תכשיט מסוג שרשרת הנענד סביב בטנה של אישה (בשונה מהשרשרת הרגילה הנענדת סביב הצוואר).
שרשראות אלה, בדומה לשרשרות צוואר, עשויות לרוב מתכת יקרה (זהב או כסף).
תכשיט זה מהווה חלק מהלבוש המסורתי של רקדניות בטן.
תכשיטים אלו מקורם בהודו, בתרבות עמק האינדוס. מחקרים ארכאולוגיים מראים כי שימושים ראשונים בשרשרות בטן מקורם באלף השני לפנה"ס, וגם כיום נעשה בהודו שימוש רב בשרשראות בטן על ידי נשים (ובכמה אזורים גם על ידי גברים). בקרלה שבהודו נהוג להלביש תינוקות וילדים בשרשראות בטן.
מגדל בגדאד
מגדל בגדאד המכונה גם מגדל הטלוויזיה של בגדאד (בערבית: برج بغداد) הוא מגדל טלוויזיה הממוקם בבגדאד בירת עיראק. גובהו של המגדל 207 מטרים והוא משמש כמגדל תקשורת וכמגדל נקודת תצפית תיירותית. בראש המגדל מסעדה מסתובבת ואזור תצפית.
המגדל הוקם בשנת 1994 במקום בו ניצב קודם לכם מגדל תקשורת שנהרס במהלך מלחמת המפרץ. בעת הקמתו נקרא המגדל בשם "מגדל סדאם הבינלאומי" על שם שליט עיראק באותה עת - סדאם חוסיין. לאחר מלחמת המפרץ השנייה, בשנת 2003 וכיבוש העיר בגדאד על ידי צבא ארצות הברית נפגע המגדל בלחימה. לאחר תום הלחימה שופץ המגדל ושונה שם המגדל לשמו הנוכחי.
צ'רלס הראשון
המארג - התוכנית הלאומית להערכת מצב הטבע בישראל
המארג – התוכנית הלאומית להערכת מצב הטבע בישראל הוא גוף הפועל כשותפות של מדענים וגופים ממלכתיים העוסקים בניהול השטחים הפתוחים בישראל במטרה ליצור מאגר ידע מבוסס מחקר לשימוש קובעי המדיניות בנוגע לשטחים אלה. השטחים הפתוחים כוללים שמורות טבע, גנים לאומיים, יערות, שטחי חקלאות ושטחי מרעה.
המארג נוסד ב-2006 לאחר כעשור של עבודה בתחנות מחקר אקולוגי ארוך-טווח (Long Term Ecological Research - LTER), ומאז 2011 פועל במסגרת האקדמיה הלאומית הישראלית למדעים.
הגופים השותפים במארג הם המשרד להגנת הסביבה, רשות הטבע והגנים והקרן הקיימת לישראל. התוכנית מקבלת תמיכה נוספת מתוכנית מורשת במשרד ראש הממשלה.
מטרות המארג.
יצירת מאגר מידע על בסיס אפיון מתמשך, כמותי ואיכותי, של מערכות אקולוגיות מרכזיות בישראל, תוך קיום מחקרים ושיתופי פעולה בין-ארגוניים עם גופי הטבע המרכזיים בארץ.
מאגר זה ישמש לכמה מטרות עיקריות:
חשיבות פעילות המארג – מצב הטבע והשטחים הפתוחים בישראל.
בפני הקהילה המדעית עומד כיום אתגר משמעותי: בניית יסוד מדעי מבוסס להבנת יחסי הגומלין בין הסביבה לבין האדם. בסיס אשר יוכל לספק את הידע הנדרש אודות המבנה והתפקוד של מערכות אקולוגיות ושינויים בהם. הדבר דרוש על-מנת להבטיח שבני האדם פועלים בתוך מערכות תומכות-חיים אלה באופן השומר על המגוון הביולוגי ומונע את הידרדרותן.
מגוון רחב של בתי גידול מול איומים מורכבים.
כמה מאפיינים ייחודיים חברו להם יחדיו בישראל ליצירת אזור גאוגרפי קטן יחסית שבו מגוון רחב של בתי גידול:
מאפיינים אלה תורמים להימצאותו של מגוון ביולוגי עשיר ביותר, הכולל למעלה מ-2000 מיני צמחים, יותר מ-500 מיני עופות, כ-100 מיני יונקים, יותר מ-1700 מיני דגים ימיים, ועשרות אלפי מינים של חסרי חוליות.
מגוון זה חשוף בעשורים האחרונים לירידה חדה ומתמשכת בהיקף השטחים הפתוחים בישראל, במיוחד במרכז הארץ - מהאזורים עם צפיפות האוכלוסין הגבוהה ביותר בעולם המערבי. השטחים הפתוחים בישראל מקוטעים ומופרדים זה מזה. איומים נוספים על השטחים הפתוחים ועל המגוון הביולוגי בישראל כוללים גם לחצי פיתוח, שינויי אקלים, זיהום הסביבה, ניצול יתר של משאבים, ומינים זרים פולשים.
לשם ניהול בר-קיימא של המשאבים הטבעיים של ישראל ולשמירה על המגוון הביולוגי והשטחים הפתוחים הנותרים יש לפעול על-פי מדיניות מבוססת מידע ומחקר. כך ניתן להבטיח את המשך אספקת השירותים והתועלת ממערכות אקולוגיות לאוכלוסיית ישראל.
על רקע איומים ומגמות אלה ולאור המטרות שהוגדרו לעיל, הוגדרו פעילויות המארג במספר תחומים.
תחומי פעילות המארג.
תוכנית לאומית לניטור מגוון ביולוגי.
מטרות תוכנית הניטור הן לעקוב אחר שינויים בזמן ובמרחב במצבם של מערכות אקולוגיות והמגוון הביולוגי בתוכם ולזהות את הגורמים לשינויים. תוכנית הניטור פעילה החל מתחילת שנת 2011. התוכנית נועדה לתת מענה למצב הנוכחי שבו המידע אודות מצב המגוון הביולוגי הוא מוגבל, ורוב פעולות הניהול ושמירת הטבע מתבססות על ידע ללא ביסוס מדעי.
אחד מיעדי התוכנית המרכזיים הוא זיהוי מוקדם של בעיות לפני התפתחות מצב משבר. יעד זה יושג על ידי קיום מעקב ארוך טווח (ניטור) שיביא למודעות תמידית אודות מצב הסביבה על בסיס רחב, שיטתי ומתמשך ויאפשר זיהוי מוקדם ככל האפשר של מגמות ושינויים.
תוכנית ניטור המגוון הביולוגי מתקיימת בשני מישורים:
ניטור יבשתי.
ניטור המגוון הביולוגי היבשתי כולל מעקב מתמשך אחר מצב החי והצומח על-פי תוכנית שגובשה ב-2011 על ידי צוות רב-מקצועי. התוכנית נועדה לתת מסגרת של הבנה לאיתור מגמות ושינויים ולזיהוי הסיבות האפשריות לשינויים אלה. לשם כך יבנה בסיס נתונים רחב אליו יוזנו הנתונים שיתקבלו מיחידות הניטור.
מעקב מתמשך זה יתרום לניהול ויעיל יותר של משאבי טבע ולהעלאת פתרונות לעצירת הידרדרות המערכות האקולוגיות והמגוון הביולוגי בישראל.
מעל 70 מדענים, אנשי מקצוע מתחומים שונים ומנהלי שטחים פתוחים היו מעורבים בגיבוש התוכנית הלאומית לניטור מגוון ביולוגי יבשתי במהלך תקופה של שנתיים. התהליך כלל חלוקה של ישראל ל-13 יחידות של מערכות אקולוגיות. לכל יחידה הוקם צוות מומחים לשם עיצוב תוכנית ניטור מותאמת עבור אותה יחידה; בכך, הניטור מתבצע הן בסקלה הלאומית והן בסקלה המערכתית.
גיבוש התוכנית הושלם ב-2011, וניטור מספר מערכות החל בתחילת 2012. בין המערכות שיכללו בתוכנית הניטור: צמחייה שנתית ורב-שנתית, יונקים, עופות, זוחלים ופרוקי רגליים. הניטור יעשה באמצעות טכנולוגיות ושיטות מדעיות מתקדמות כגון מצלמות חישה מרחוק שיהיו פזורות בעשרות מיקומים ויופעלו על ידי חיישני תנועה, שימוש בצילומי לוויין ועוד.
ניטור ימי.
לאורך חוף הים התיכון של ישראל ישנו מגוון ביולוגי שעליו ידוע אך מעט. ידע זה חשוב לשם ניהול נכון יותר של המערכת הטבעית.
על המערכות האקולוגיות בים התיכון פועלים איומים שונים: מינים פולשים, זיהום, ניצול יתר ושינויי אקלים. זאת לצד ההשפעות השליליות הפוטנציאליות של תשתיות מתוכננות בים (כגון מתקני התפלה וקידוחי גז טבעי).
לאור איומים אלה ישנה חשיבות להשגת הבנה יסודית של המגוון הביולוגי הימי מכיוון, ושל שינויים ומגמות לאורך זמן לשם ניהול המערכות האקולוגיות ומשאבי טבע אלה באופן יעיל ובר-קיימא.
תחום הניטור הימי הוא חדש במארג, ונכון ל-2012 נמצא בשלבי פיתוח.
תוכנית לאומית להערכת מערכות אקולוגית.
"שרותי מערכת" מייצגים את התועלת שבני אדם מפיקים, באופן ישיר או עקיף, ממערכות אקולוגיות מתפקדות. המארג החל להפעיל תוכנית לאומית להערכת מערכות אקולוגית, בעקבות עבודה מקדימה באיסוף ידע על תוכניות לאומיות דומות ברחבי העולם ומחקר הנעשה בתחום זה בישראל.
לשם הבנת המונח שירותי מערכת אקולוגית יש להגדיר קודם מהי מערכת אקולוגית (אקוסיסטמה): הסביבה הביולוגית של אזור גאוגרפי מסוים, הכוללת את כל היצורים החיים בו, והיבטי סביבה איתם באים האורגניזמים הללו במגע, כגון קרקע, אוויר, מים, שמש. דוגמאות למערכות אקולוגיות: יער, שונית אלמוגים, אוקיינוס, מדבר.
שירותים ממערכות אקולוגיות הם התועלות שבני האדם מפיקים, במישרין או בעקיפין, ממערכות אקולוגיות פעילות.
סוגי תועלות.
מטרת גישת שירותי המערכת היא להעריך את התועלות ואת חשיבותן של מערכות אקולוגיות. לשם כך מתבצע הליך של ייחוס ערך מדיד לשירותים שהמערכות מספקות לאדם.
בשנים האחרונות יש עליה בתשומת הלב המדעית המופנית אל שירותי המערכת מצד תחומים כגון מדעי הסביבה וקביעת מדיניות בניהול השטחים הפתוחים. עליה חלה גם במודעות לתלות ההדדית שקיימת בין מערכות חברתיות לבין מערכות אקולוגיות ולמשובים ביניהן.
מטרת התוכנית לשירותי מערכת אקולוגית במארג: