ליבוביץ לא העמיד משנה פילוסופית סדורה וכוללת. הוא כפר במושג "השקפת עולם", וטען כי השקפה כוללת על המציאות יכולה להיות אך ורק לאלוהים ולא לבן אנוש. לאדם יכולה להיות רק השקפה על היבטים מסוימים של המציאות, וכי "כל שאלה על מהותו של העולם בכללותו בהכרח שתביא לאנטינומיות ולפאראלוגיזמים". בהשפעת הגותו של עמנואל קאנט נקט ליבוביץ בהבחנה קטגורית-דיכוטומית קיצונית בין האני ובין הטבע (לטענתו "האדם נמצא מחוץ לטבע"). מן ההבחנה הראשונית הזו נגזרת, כמקרה פרטי, הבחנתו הקטגורית הדיכוטומית בין נפש וגוף. הבחנה זו נדרשה לו לשם הצגת בעיית גוף-נפש.
ליבוביץ נקט בגישה רדיקלית, לפיה בעיה זו היא בלתי פתירה על ידי בני אדם. לדעתו לא נוכל להבין קשר בין תהליכים פיזיים שהם אובייקטיביים ושייכים ל"רשות הרבים של ההכרה", לבין תהליכים נפשיים שהם סובייקטיביים ושייכים ל"רשות היחיד של ההכרה". ובלשונו של ליבוביץ': "אנו מבינים שלא נוכל להבין" רציונלית את עצם קיומו של הקשר שבו אירוע נפשי מחולל אירוע פיזי – ולהפך, וכן לא ניתן להבין הצמדה סינכרונית מתמדת בין אירועים נפשיים לאירועים פיזיים ללא הבנת הסיבה הראשונה שחוללה הצמדה זו. מכאן שכל חשיבה על קשר שכזה מובילה לאנטינומיה ולפאראלוגיזם. לדעתו אי ההבנה של הקשר הפסיכופיזי היא מהותית לשכל ולהכרה האנושיים, ושום תוספת ידע על העולם הפסיכי או תוספת ידע מדעי נוירופיזיולוגי לא יכולים לקרב אותנו להבנת קשר זה.
הערות שוליים.
[[קטגוריה:תורת ההכרה]]
[[קטגוריה:מטאפיזיקה]]
[[קטגוריה:פילוסופיה של הנפש]]
[[de:Philosophie des Geistes#Das Leib-Seele-Problem]]
הלוצינוגנים
בעיית גוף ונפש
הבעיה הפסיכופיסית
אלגוריתם אקראי
אלגוריתם אקראי (באנגלית: Randomized algorithm) או אלגוריתם הסתברותי הוא אלגוריתם המשתמש באקראיות במהלך ריצתו, או במילים אחרות, רשאי "להטיל מטבעות אקראיים" כחלק מפעולתו.
באופן פורמלי, מוגדר אלגוריתם אקראי בעזרת מכונת טיורינג הסתברותית: מכונת טיורינג רגילה אשר בנוסף לסרטים הרגילים שלה יש לה גישה לסרט קלט נוסף אשר מכיל רצף של "0"-ים ו-"1"-ים, המייצגים סדרה של הטלות אקראיות בלתי תלויות של מטבעות. ניתן להגדיר פלט של מכונת טיורינג כנ"ל כהתפלגות על פלטי המכונה בהינתן התפלגות אחידה בדידה בלתי תלויה של איברי סדרת הסרט הנוסף. פורמלית, זמן הריצה של אלגוריתם אקראי הוא משתנה מקרי, ולעיתים נמדדת יעילות האלגוריתם על פי תוחלת זמן הריצה שלו.
משפחות של אלגוריתמים אקראיים.
מקובל לחלק אלגוריתמים אקראיים לשתי משפחות עיקריות:
במדעי המחשב מוגדרות מחלקות סיבוכיות המתאימות לבעיות אשר יש עבורן אלגוריתם אקראי יעיל:
אלגוריתמים אקראיים משמשים בבסיסן של הגדרות מחלקות סיבוכיות נוספות רבות, ובפרט במערכות הוכחה אינטראקטיביות.
אחת השאלות המרכזיות הפתוחות במדעי המחשב היא האם אקראיות עשויה לסייע לחישוב יעיל. במילים אחרות, האם קיימת בעיה שנמצאת ב-BPP (דהיינו: קיים עבורה אלגוריתם אקראי עם זמן ריצה פולינומי) אך שאינה נמצאת ב-P (דהיינו: אשר לא קיים עבורה אלגוריתם דטרמיניסטי עם זמן ריצה פולינומי).
יצירה של מספרים אקראיים.
השאלה האם קיימת אקראיות אמיתית בטבע היא שאלה פילוסופית עתיקת יומין, ואף עמדה בבסיסן של אחת המחלוקות הגדולות בפיזיקה המודרנית. עם זאת, ישנן מדידות פיזיקליות רבות אשר מהוות – לכל תכלית פרקטית – מספר אקראי; למשל – זוגיות מספר אלפיות השנייה שנדרש לאדם נתון להקיש על מקש במקלדת.
עם זאת, אלגוריתמי מחשב פרקטיים אינם משתמשים על פי רוב במדידות פיזיקליות, אלא במחולל מספרים פסידו-אקראיים – אלגוריתמים לייצור סדרת מספרים אשר (באופן בלתי פורמלי) "נראים" כמו סדרה של מספרים אקראיים.
שימושים לאלגוריתמים אקראיים.
האלגוריתמים המוכרים ביותר הם ככל הנראה אלגוריתם המיון מיון מהיר (אלגוריתם המיון המהיר ביותר בשימושים פרקטיים, על אף שזמן הריצה שלו במקרה הרע גדול יחסית), והאלגוריתם לבדיקת ראשוניות שאוזכר אף הוא לעיל.
לאקראיות ולאלגוריתמים אקראיים שימושים רבים, ובהם:
עבודת נמלים (סרט)
עבודת נמלים (באנגלית: Antz) הוא הסרט הראשון שהופק על ידי אולפני ההנפשה של דרימוורקס. זהו סרט ההנפשה הממוחשבת השני באורך מלא שנוצר, לאחר "צעצוע של סיפור" של אולפני דיסני ופיקסאר ויצא לאקרנים בשנת 1998. הסרט היה מועמד ל-9 פרסים שונים בשנת 1999 וזכה בשלושה, שניים מהם על הפסקול.
עלילה.
הסרט מתרחש במושבת נמלים בסנטרל פארק בניו יורק. גיבור העלילה הוא נמלה ממין זכר בשם Z-4195, או בקיצור "זי".
זי הוא נמלה-פועל, מעט נוירוטי ואינדיבידואליסט באופיו ומתקשה להגשים את עצמו בעבודתו החדגונית ובחברת הנמלים הקונפורמית-טוטליטרית.
קשייו החברתיים גורמים לו להגיע ערב אחד לבר, בו הוא פוגש בשיכור המספר לו על קיומו של מעין גן עדן לנמלים בשם "אינסקטופיה".
הנסיכה באלה, המנסה לברוח לשעה קלה מחובותיה המלכותיים, מגיעה לבר במסווה של פועלת ומזמינה את זי לרקוד עמה. השניים רוקדים ומשוחחים וזי מתאהב בבאלה. מאוחר יותר מגלה זי את זהותה האמיתית של באלה וכדי לראות אותה שוב הוא משכנע את חברו הטוב ביותר וויבר, שהוא נמלה-לוחם, להחליף תפקידים ליום אחד.
זי יוצא עם שאר החיילים למצעד צבאי ומתחבר עם חייל בשם ברבטוס. במהרה מתברר לזי שהגנרל מנדיבל (שהוא גם ארוסה של באלה) שלח בעצם את כל הגדודים (שנאמנים למלכה) למלחמה נגד קן של טרמיטים.
במהלך הקרב עם הטרמיטים נופל זי לבור ובכך ניצלים חייו. לאחר שזי יוצא מן הבור, הקרב הסתיים והוא חוזר לקן הנמלים. שם מתברר שהוא הנמלה היחידה ששרד מן הקרב ועל כן מתקבל כגיבור מלחמה, מובא בפני המלכה וזוכה להוקרה אישית מן הגנרל מנדיבל. באותו מעמד נוכחת גם הנסיכה באלה שמגלה את זהותו האמיתית כנמלה-פועל. בעקבות הגילוי נאלץ זי להימלט והוא חוטף את באלה כבת ערובה.
זי מצליח להימלט מקן הנמלים, בעוד החיילים בעקבותיו, ומחליט לחפש את אינסקטופיה, כאשר הוא מאלץ את באלה לבוא איתו.
במקביל מתגלה בריחתו של זי ברבים, בעוד הגנרל מנדיבל משמיץ אותו בתקשורת, גורמת בריחתו לגל הזדהות בקרב הפועלים ולשביתה.
מנדיבל מצליח לשכנע את הפועלים לשוב לעבודה בחפירת "מגה תעלה" ובמקביל נעצר וויבר, חברו הטוב של זי על ידי קולונל קאטר ומובא לחקירה.
כיוון שוויבר לא משתף פעולה בחקירה, אף על פי שהוא מוכה נמרצות, נלקחת גם אצטקה למעצר ועוברת עינויים כדי לדובב את וויבר. אז מעלה וויבר את האפשרות שזי יצא לחפש את אינסקטופיה. מנדיבל שולח את קאטר להציל את באלה ולחסל את זי.
זי ובאלה מצליחים לבסוף למצוא את אינסקטופיה ונהנים משפע המזון שם. באלה מתחילה להגיב לחיזוריו של זי. קאטר מוצא את באלה כשהיא לבדה ומשכנעה לחזור לקן, כאשר הוא שואל היכן זי משקרת באלה וטוענת שהוא נהרג. כאשר זי חוזר ומגלה שבאלה נעלמה הוא נעזר בצרעה צ'יפ כדי לחזור לקן ולהציל את באלה.
זי חוזר לקן הנמלים, מצליח לחלץ את באלה ממשרדו של מנדיבל ומגלה את תוכניתו האמיתית של מנדיבל – להקים מושבה חדשה נקייה מנמלים-פועלות הנחשבות "נחותות" בעיניו. ניקוי הקן מ"אלמנטים נחותים" יתרחש על ידי טביעתם של אלה במים שיציפו את כל הקן כאשר ה"מגה תעלה" תיחפר עד לשלולית שמעל הקן.
למרות שזי לא מצליח לשכנע את הפועלים להפסיק את החפירה ומי השלולית מאיימים להציף את כל הקן, מצליחים באלה וזי לגרום לפועלים לשתף פעולה זה עם זה וליצור מעין סולם-נמלים ענק המגיע לפני הקרקע.
מנדיבל וחייליו נמצאים כבר על פני הקרקע, הוא מנסה לשכנעם להניח לנמלים הפועלות לטבוע ומנסה לחסל את זי, כאשר קאטר מסייע לזי.
במהלך המאבק בין מנדיבל לזי נהרג מנדיבל. קאטר מורה לחיילים להציל את הפועלים, המלכה ובאלה לעלות לפני השטח.
קאטר מציל את זי מן המים, הוא זוכה להוקרה ונישא לבאלה. ושניהם מקימים מושבה חדשה מלבד שיקום המושבה הישנה.
דמויות.
שרון סטון, ג'ין הקמן, סילבסטר סטאלון וכריסטופר ווקן השתתפו בעבר בסרטים אותם כתב או ביים וודי אלן.
חלק מהדמויות תוכננו כך שתווי פניהן יהיו דומים לשחקנים שמדובבים אותן.
רשת עצבית מלאכותית
רשת עצבית מלאכותית (ANN – Artificial Neural Network), רשת נוירונים או רשת קשרית הוא מודל מתמטי חישובי, שפותח בהשראת תהליכים מוחיים או קוגניטיביים המתרחשים ברשת עצבית טבעית ומשמש במסגרת למידת מכונה. רשת מסוג זה מכילה בדרך כלל מספר רב של יחידות מידע (קלט ופלט) המקושרות זו לזו, קשרים שלעיתים קרובות עוברים דרך יחידות מידע "חבויות" (Hidden Layer). צורת הקישור בין היחידות, המכילה מידע על חוזק הקשר, מדמה את אופן חיבור הנוירונים במוח. השימוש ברשתות עצביות מלאכותיות נפוץ בעיקר במדעים קוגניטיביים, ובמערכות תוכנה שונות - בהן: מערכות רבות של אינטליגנציה מלאכותית המבצעות משימות מגוונות - זיהוי תווים, זיהוי פנים, זיהוי כתב יד, חיזוי שוק ההון, מערכת זיהוי דיבור, זיהוי תמונה, ניתוח טקסט ועוד.
רקע.
רשת עצבית היא רשת של מעבדים מקושרים: כל מעבד ברשת מסוגל לבצע פעולה מתמטית פשוטה, אך בהיקשרם יחד הם מסוגלים להתנהגות מורכבת.
במוח, תאי עצב או נוירונים הם התאים שמהם מורכבת מערכת העצבים, ויש כמאה מיליארד מהם אצל אדם ממוצע. כל אחד מהם התפתח להיות מעבד אלקטרוני. הדֶנדריטים מקבלים מידע מהעולם החיצון ומהווים את מערכת הקלט של הנוירון. כשמתקבלים מספיק גירויים בדנדריטים, גוף התא מייצר אות חשמלי שנע לאורך האַקסוֹן לדנדריטים של תאים אחרים או לשרירים ומגרה אותם. ככל שהנוירונים מקבלים יותר גירויים מהדנדריטים, הם מייצרים יותר אותות חשמליים בשנייה אחת.