ב-1680, בעת הגעתו של ג'יימס השני, מלך אנגליה (אז דוכס אלבני ויורק) הוכן התותח, על ידי תותחנים בריטיים למטח כבוד לכבוד הדוכס. אולם עקב טעינת התותח בכמות גדולה מידי של אבקת שרפה, התותח נסדק. סקוטים רבים מאמינים כי דבר זה נעשה בכוונה, מתוך קנאה בריטית, בגודלו של התותח - בה בשעה שלאנגליה לא היה אף תותח בסדר גודל שכזה. העובדה כי התותח לא ירה, הייתה בעיני רבים סימן למזל רע למלך העתידי.
שמו של התותח "מג", ייתכן ורומז לשמה של מרגרט מדנמרק, מלכת סקוטלנד, אך כינוי זה לתותח לא היה נפוץ בזמן השימוש בתותח.
הפעם האחרונה שתותח זה ירה הייתה בחגיגות השנה החדשה של 2010.
טכנולוגיית מידע צללים
טכנולוגיית מידע צללים (באנגלית: Shadow IT) הן מערכות מידע ופתרונות מידע שנבנו בארגון, או נרכשו ללא אישור הארגון, או שנעשה בהן שימוש במסגרת העבודה בארגון ללא אישור. במונח זה נעשה שימוש מקביל למושג "Stealth IT", המתאר מערכות מידע מחלקתיות שנבנו על ידי מחלקות עסקיות ללא מעורבות וללא ידיעה של מחלקת מערכות המידע של הארגון. מערכות אלה יוצרות בעיות של גישה לא עקבית, לא שיטתית ולא מקצועית לטיפול במערכות מידע בארגון.
סוגי המערכות.
ברוב המקרים מדובר במערכות מחלקתיות ולא במערכות כלל-ארגוניות.
מערכות שפותחו.
בתקופה הנוכחית יש לא מעט אנשים בעלי ידע במחשוב, למשל: עובדים צעירים, שלמדו לתכנת בבית הספר. בנוסף להם יש Power End Users (משתמשי קצה בעלי יכולות חלקיות לתכנת) שהארגון מאפשר להם פיתוח תוכנה עצמאי במגבלות מסוימות. משתמשים אלה חורגים לפעמים ממגבלות אלה ומפתחים מערכות נוספות שהארגון אינו מודע לקיומן.
בטכנולוגיית מידע צללים מפתחים במקרים רבים תוכנות לדווח בכלים כמו: Microsoft Access, מוצרי דיווח סטטיסטי כמו SaS ו SPSS ובכלי דווח של מערכות בינה עסקית. כלי נפוץ במיוחד לפיתוח טכנולוגיית מידע צללים הוא Microsoft Excel באמצעותו מפותחים דוחות ועיבודים סטטיסטיים, אך גם מאוחסנים נתונים, מופקים גרפים ומתבצעים חישובים מורכבים.
מערכות שנרכשו.
דוגמה לכך הוא ארגון שבבחירת בסיס נתונים התחרו אורקל וי.ב.מ. תהליך הבחירה שארך כמה שנים הפך למיותר, משום שבמהלך אותן שנים הכניסו עובדים בארגון את בסיס הנתונים MySQL לארגון ללא ידיעת הנהלת הארגון או מחלקת טכנולוגיית המידע של הארגון.
סיבות לשימוש.
הסיבה העיקרית לשימוש במערכות מידע צללים היא, שאלה המכניסים אותן לשימוש בארגון, מעריכים שללא הכנסתן לארגון לא יוכלו לבצע את עבודתם באופן ראוי או באופן מיטבי.
בין הגורמים הדוחפים הכנסת מערכות כאלה:
העלות חורגת לפעמים מהתקציב העומד לרשות המשתמש או שהתקציב נדרש למימוש מערכות אחרות שעומדות בסדר עדיפויות גבוה יותר.
משמעויות השימוש.
קשיים בתחזוקה.
מערכות טכנולוגיית מידע צללים קשות לתחזוקה מהסיבות הבאות:
גישה לא עקבית למערכות מידע בארגון.
מערכות טכנולוגיית מידע צללים אינן תואמות את מתודולוגיות הניתוח והפיתוח של הארגון ואינן תואמות סטנדרטים ארגוניים.
סיכוני אבטחת מידע וסיכונים אחרים.
בשונה ממערכות רשמיות בארגון, לא מתבצע במערכות כאלה ניהול סיכונים ולכן הן חשופות יותר לסיכונים.
ארגונים מתמודדים עם סיכוני אבטחת מידע באמצעות תאימות לתקנים ובאמצעות הגדרת ואכיפת מדיניות אבטחת מידע ארגונית. בהיעדר ידע ארגוני על קיומן של מערכות טכנולוגיית מידע צללים, לא ננקטים צעדי אבטחת מידע בנוגע אליהן. כתוצאה מכך חשופות מערכות אלה לזליגת מידע ולשימוש על ידי אנשים שאינם מורשים להשתמש במערכות.
דוגמה נפוצה לכך היא שימוש במערכות דואר אלקטרוני חיצוניות כמו gmail, על מנת לעקוף מגבלות ובדיקות המתבצעות על הודעות הנשלחות באמצעות מערכת הדואר האלקטרוני הרשמית של הארגון.
אי תאימות לדרישות החוק ולדרישות רגולציה.
ארגונים נוקטים בצעדים, שמטרתם לענות על דרישות רגולטוריות ולהימנע מעבירה על החוק. הצעדים פוסחים על מערכות טכנולוגיית מידע צללים. דוגמה: אי-תשלום עבור מוצרי תוכנה המשמשים לפיתוח מערכות כאלה.
בזבוז משאבים.
שימוש בטכנולוגיית מידע צללים עלול לגרום לבזבוז משאבים מכמה זוויות ראייה:
הזמן שמקדיש עובד במחלקה עסקית על מנת לפתח או לתחזק קוד של תוכניות מחשב הוא לרוב על חשבון זמן שבו היה מבצע מטלות במסגרת תפקידו העסקי
דוגמאות לכך הן כתיבה לא יעילה המבזבזת משאבי מחשב ועלולה לפגוע בביצועים והעמסת יתר של רשת התקשורת.
הארגון אינו יכול להפסיק לשלם עבור תוכנות תשתית המשמשות יישומי טכנולוגיית מידע צללים. הוא חייב לתחזק חומרה המשרתת רק יישומים כאלה. לפעמים הוא גם נאלץ לתמוך בתשתיות אלה על מנת לפתור בעיות.
משטר טכנולוגיית מידע לא תקין.
משטר טכנולוגיית מידע מגדיר גם מי מוסמך לקבל החלטות בנושא שימוש בתכנה וחומרה בארגון בכלל, ובנושא הכנסת תוכנה או חומרה חדשה לשימוש בארגון. בטכנולוגיית מידע צללים מקבל ההחלטות אינו מי שמוסמך לכך. זה יכול להיות במקרים רבים מפתח תוכנה ביחידת מערכות מידע או משתמש עסקי.
גידול בלתי נשלט בכמות מוצרי ושירותי טכנולוגיית המידע.
כאשר כל אחד בארגון, ולא רק מי שמוסמך לכך, יכול להכניס מוצר או שירות ממוחשב לארגון, גדל מספר השירותים והמוצרים בארגון בקצב אקספוננציאלי .
הדילמה של מנהל מערכות מידע.
הדילמה של מנהל מערכות מידע בארגון היא האם להילחם בחדירה הגדלה של והולכת של Shadow IT לארגון?
אם לא יילחם בחדירת Shadow IT לארגון, מחלקת מערכות המידע של הארגון עלולה לאבד שליטה במערכות המידע של הארגון, עם כל הבעיות הנובעות מכך, שצוינו בפסקה הקודמת.
אם יילחם, ייתכן שמדובר במלחמה אבודה מראש. על פי מחקרים של גרטנר ושל PWC, אחוז גבוה מההוצאות על מחשוב ואחוז גבוה מהמוצרים והשירותים אינם נבחרים וממיושמים על ידי מחלקת המחשוב. גרטנר, אף חוזה, המשך מגמה של ירידה באחוז מתקציב המחשוב שבשליטת מחלקת מערכות המידע.
חלופה אפשרית היא לנסות לא להילחם בחדירת Shadow IT לארגון ולנסות לשמר שליטה מסוימת במערכות, במוצרים ובשירותים מסוג זה, באמצעות מיפויים, סיווגם ותמיכה בהם.
מבוך תמונה
מבוך תמונה היא סוג של חידת מבוך, שפתרונה יוצר תמונה או ציור כלשהו.
היסטוריה.
החלוץ בהכנת מבוכי תמונה היה פרנצ'סקו סגלה, ארכיטקט בן המאה ה-15 מפדובה אשר באיטליה. הוא עיצב חידות מבוכים בצורות דמויות אדם ובעלי חיים.
בשנת 1975, מעצב המבוכים האנגלי רנדול קוט החל במפעל חייו של יצירת מבוכים "סמליים" רבים, ששילבו תמונה חיצונית ייחודית עם סמלים פנימיים ותמונות נוספות. יצירותיו הראשונות, נבנו כמבוכי גדר חיה בנוף, ביניהם את ה"חותם" (עקב ענקית) בגינה פרטית באוקספורדשייר אשר באנגליה בשנת 1975; "יצירה" (בצורת ביצה, הכוללת מינוטאורוס, ועל גבי זה סיפור גן עדן) בורמלנדס שבשוודיה בשנת 1977; ו"פירמידה" שנמצאת בשאטו דה בלואיל שבבלגיה בשנת 1979. קוט המשיך ליצור ולעצב עשרות של מבוכים סמליים נוספים, 15 מהם בשיתוף פעולה עם עמיתו אדריאן פישר.
מבוכי תמונה נוצרו גם ביפן כבר לפני 1986. מאז, יצירת מבוכי תמונה על נייר נהיו פופולריים בכתבי עת יפנים לחידות שפורסמו על ידי גקן, ניקולי, סאן והוצאות לאור נוספות ביפן.
מבוך התירס הראשון בעולם היה מבוך תמונה שיצר צורה של סטגוזאורוס (בשנה זו יצא הסרט פארק היורה לאקרנים). מבוך זה נבנה ב-1993 בקולג' עמק הלבנון שנמצא באנוויל שבפנסילבניה, ארצות הברית. מבוך זה היה הראשון מבין שישה מבוכי תירס שעוצבו בידי אדריאן פישר, ששבר שיאי גינס בבניית מבוכי תירס גדולים יותר ויותר, שכל אחד מהם היה מבוך תמונה.
אלגוריתם.
בשימוש באלגוריתמים שונים במדעי המחשב למבוכי תמונה, אפשר ליצור מבוכים בגדלים שונים וכן ברמות קושי שונות על ידי שינוי אורך וצפיפות המעברים שללא מוצא.
Shinee
SHINee (בקוריאנית: 샤이니) היא להקת בנים בסגנון ה-R&amp;B וה-K-pop מקוריאה הדרומית.
הלהקה מנתה עד סוף 2017 חמישה חברים: אוניו, ג'ונגהיון (נפטר ב-18 בדצמבר 2017 ), קי, טאמין ומינהו. הם הופיעו לראשונה ב-25 במאי 2008 ברשת SBS (הקוריאנית) עם הסינגל "Replay".
הלהקה ידועה בסגנון הלבוש הייחודי לה, המורכב מג'ינס צמוד, חולצות צבעוניות ונעלי סניקרס. סגנון לבוש זה מכונה "SHInee trend" או בעברית, טרנד השייני.
מאז הופעת הבכורה שלהם שייני הוציאו 3 אלבומים נוספים באורך מלא, עוד שני "מיני אלבומים" (כלומר, שאינם באורך מלא), אלבום של הופעה חיה ועוד סינגלים בנפרד.
2008: הקמת הלהקה ושנותיה הראשונות.
הלהקה הוקמה בידי חברת התקליטים הקוריאנית SM entertainment, כשכמה שנים לפני כן, כל אחד מחברי הלהקה הוחתם בחברה והוגדר כ"Trainee", כלומר, מתלמד. הם התאמנו במשך כמה שנים עד שבכירים מחברת ההקלטות החליטו להפוך אותם ללהקה. ב-25 במאי 2008 יצא לאור המיני-אלבום הראשון של שייני, "Replay". הוא הגיע למקום העשירי במצעד האלבומים הקוריאני של אותה השנה ומכר כ-17,957 עותקים בחצי השנה הראשונה של 2008.
שייני הוציאו לאור את האלבום הראשון באורך מלא שלהם, "The Shinee World" ב-28 באוגוסט 2008. האלבום הגיע למקום ה-3 במצעד המוזיקה הקוריאני, ומכר כ-30,000 עותקים.
2010: "Lucifer" וסיבוב ההופעות האסיאתי הראשון.
אלבומם השני באורך מלא של שייני, Lucifer (בעברית, לוציפר), יצא לאור ב-19 ביוני 2010. הקליפ לסינגל הראשון והמוביל מתוכו, Lucifer, יצא לאור באותו היום. שעות ספורות לאחר שחרורו של האלבום, עותקיו כבר נמכרו דרך ה-ITunes והחנויות הווירטואליות בהמוניהם. ב-1 באוקטובר 2010, האלבום יצא לאור מחדש ונוסף לו הסינגל "Hello". הקליפ לשיר "Hello" יצא לאור ב-4 באוקטובר 2010.