אפלר-ח'טאב יליד קריית מוצקין, בנם של אסתר לבית היבנר ועזרא (זולי) אפלר. בוגר תואר ראשון בכלכלה וניהול מהטכניון משנת 1985, מוסמך במדעי ההתנהגות והניהול מהטכניון משנת 1990, ודוקטור מאוניברסיטת חיפה משנת 2021. תחומי התמחותו מתמקדים במערכות משאבי אנוש ותגמול, בתרבות ארגונית, בהזדקנות ועבודה, וכן בהזדקנות בקהילת הלהט"ב. בעבודת הדוקטורט פיתח את מדד הידידותיות לגיל המבוגר בעבודה בהנחייתם של פרופ' ישראל (איסי) דורון ופרופ' אילן משולם. מאז שנות השמונים עסק בתחומים שונים כעיתונאי, כחוקר במכון גאוס ובתפקידי ניהול משאבי אנוש ותגמול בקבוצת שטראוס ובפלאפון תקשורת. נוסף לכך, לימד במוסדות אקדמיים בתחומי הניהול וההתנהגות הארגונית. מאז 2013 מלווה ארגונים במגזר העסקי בישראל ומייעץ בתחומי ניהול המשאב האנושי. כתב מאמרים מדעיים ומאמרי פרשנות שפורסמו בכתבי עת ישראליים ובין-לאומיים.
בשנת 2018 נישא בקופנהגן לבן זוגו אשרף ח'טאב-אפלר.
החל מאוקטובר 2021 ד"ר אפלר-ח'טאב מכהן כעמית מחקר במרכז מינרבה לחקר אוכלוסיות מודרות בזִקנה באוניברסיטת חיפה.
מדד הידידותיות לגיל המבוגר בעבודה.
מדד הידידותיות לגיל המבוגר בעבודה הוא כלי אבחוני כמותי, המאפשר לארגונים לזהות באיזו מידה הם ידידותיים לעבודה בגיל המבוגר, כמו גם לזהות באיזו מידה ידידותיות זו קשורה לתרבות הארגונית, לגילנות ארגונית ולאינטראקציה בין-גילאית בארגון. למדד ארבעה היבטים: תרבות ארגונית ידידותית לגיל המבוגר, התפתחות העובד, שְׁלוֹמוּת (wellness) וגמישות תעסוקתית. מטרת פיתוחו של המדד היא לשרת חוקרים, בעלי עניין וקובעי מדיניות בתחום ההזדקנות והעבודה, המבקשים לטפח שוויוניות בעבודה בגיל המבוגר ולשמור על יכולת ההעסקה של עובדים מבוגרים על רקע כוח העבודה המזדקן. פיתוח המדד התבסס על הליך הערכה בו השתתפו עשרות מומחים ובכירים בתחום ניהול המשאב האנושי, וכן על מחקר כמותי בו השתתפו מאות מנהלי משאבי אנוש ואלפי עובדים בעשרות ארגונים בישראל.
פועלו בקהילת הלהט"ב.
אפלר-ח'טאב פעיל בקהילת הלהט"ב מאז שנות השמונים, הן במישור הציבורי-פוליטי והן במישור הפנים-קהילתי. בסוף שנות ה-80 יזם לראשונה בחיפה אירועי תרבות ציבוריים והפעיל קבוצות חברתיות להעלאת מודעות לחברי הקהילה. יחד עם פעילים נוספים הנחה את קבוצות "הקו החדש", שפעלו בחיפה בסוף שנות ה-80 ותחילת שנות ה-90 והיוו בסיס לגיבוש הקהילה הגאה בעיר. הקים את השלוחה החיפאית הראשונה של האגודה למען הלהט"ב בישראל, שם שימש כחבר בוועד המנהל. יחד עם דבורה לוז, האם המייסדת של עמותת תהל"ה לתמיכה בהורים של להט"ב, יזם והנחה בחיפה את הקבוצה הראשונה של העמותה מחוץ לתל אביב. בשנות התשעים הקים את "הקבוצה הפתוחה" לשיחה, היכרות וצמיחה אישית להומואים, והנחה אותה יחד עם אריק איל, במרכז הקהילתי של האגודה למען הלהט"ב ברחוב נחמני 28 בתל אביב. הייתה זו הפעילות התומכת הקבועה הראשונה בתל אביב עבור הומואים אשר מקום החיברות העיקרי שלהם עד אז היה בגן העצמאות.
בשנת 1993 יזם וסייע לארגן את , שהתקיים במסגרת ועדת משנה לזכויות להט"ב בוועדה לקידום מעמד האישה שהוקמה על ידי ח"כ יעל דיין. עדויות שהובאו באירוע מפי פרופ' עוזי אבן היוו את התשתית לביטול פקודות מטכ"ל אשר הפלו הומואים ולסביות בתפקידים מסווגים בצה"ל.
בשנות האלפיים היה ממובילי הפורום החיפאי לקהילת הלהט"ב ובמסגרתו הנחה קבוצות להורות משותפת יחד עם ארנה מרי-אש. מאז שנת 2015 אפלר-ח'טאב מלווה ומנחה את קבוצת "משתבחים בגאווה" לוותיקי הקהילה הגאה. על פועלו רב השנים למען הקהילה הגאה שתועד במסגרת פרויקט ההיסטוריה הגאה החיפאית זכה בשנת 2018 באות יקיר הקהילה החיפאית הגאה.
כעיתונאי.
בשנות התשעים שימש כעיתונאי ובעל טור בשם העט רפי ניב במקומון קול חיפה, ברשת ידיעות תקשורת, בירחון לחשיבה ניהולית "סטטוס", בירחון "מגעים", ב"נתיב נוסף" ובמדור הומוגני בעיתון דבר. בקול חיפה, היה העיתונאי הראשון בישראל שפרסם בגלוי טור שבועי העוסק בענייני הקהילה הגאה, "גיי וייס" (שפירושו ביידיש הוא "לך תדע"). הוא העיתונאי הראשון בישראל מחוץ לארון שהתראיין לתקשורת הישראלית, בתוכנית הטלוויזיה בשידור חי עם דן שילון. לאחר שהשתתף במצעד וושינגטון לשוויון זכויות להט"ב בשנת 1993, היה גם העיתונאי הראשון בישראל שצידד באאוטינג וחשף צביעות עיתונאית כלפי דמויות ציבוריות שהסתתרו בארון. בטורו "מגעים פוליטיים" בירחון "מגעים" ציין במפורש את שמותיהם של זמרים, פוליטיקאים וידוענים, שרק שנים מאוחר יותר יצאו מהארון מיוזמתם.
ספרטריצה
מפלגת המרכז (נורווגיה)
מפלגת המרכז (בנורווגית: Senterpartiet, Sp) היא מפלגת מרכז אגררית בנורווגיה. המפלגה הוקמה ב-1920 בתור מפלגה נורדית אגררית וקראו לה בתרגום חופשי המפלגה הנורדית אגררית של החוואים (בנורווגית: "Bondepartiet", Bp). אידאולוגיית המפלגה לא הייתה מבוססת על אף אידאולוגיה חשובה במאה ה-19 או במאה ה-20. הייתה לה מטרה להחל ביזור כלכלי וקבלת החלטות פוליטיות משותפות.
מאז הקמתה ועד שנות ה-2000, מפלגת המרכז הצטרפה רק למפלגות שלא יושבות תחת מפלגת העבודה הנורווגית, אף על פי שתמכה באידאולוגיית העבודה ב-1930, אך דבר זה השתנה ב-2005 לאחר שהמפלגה הצטרפה לקואליציה האדומה-ירוקה שהייתה בשליטת מפלגת העבודה.
מפלגת המרכז מראה עמדה ברורה נגד חברות נורווגית באיחוד האירופי, והראתה זאת בקמפיין שלה ב-1972 וב-1994.
בת 28
בת 28 הוא סינגל של הזמר הישראלי אליעד נחום, אשר יצא לאור ב-31 בינואר 2021, יום הולדתו ה-31 של נחום. השיר נכתב והולחן על ידי משה בן אברהם, אופק יקותיאל וסתיו שמש והופק על ידי נחום עצמו יחד עם אופק יקותיאל ומשה בן אברהם.
רקע וכתיבה.
השיר הוא שירו השלישי בקריירה של נחום שלא נכתב או הולחן על ידו, לאחר "פרפרים" מתוך האלבום סימן שנכתב והולחן על ידי רועי מכלוף ו"איפה את", שנכתב והולחן על ידי מורן דוד ואבישי רם. בראיון למאקו, אמר נחום כי "מעטים השירים שאני לא כותב ומלחין, וכשהגיע אליי למייל השיר הזה ידעתי מיד שאני חייב להקליט אותו. אופק, משה וסתיו דייקו וכתבו את הלב של כל אישה בשנות ה-20 המאוחרות שלה, ותיארו במדויק את המאבקים שלה להגשמת החלומות, מציאת אהבה וזוגיות", והוסיף כי "הפעם אני אחראי על העיבוד וההפקה יחד עם אופק ומשה. לעומת שירים אחרים שלי - הפעם הלכנו על סאונד חשוף ומינימלי, הכל כדי להבליט את הסיפור ולהוציא אותו כמה שיותר החוצה".
וידאו קליפ.
הווידאו קליפ של השיר הוקרן בבכורה בערוצו של נחום ביוטיוב בסמוך לצאת הסינגל ובוים על ידי סאשה פרילוצקי.
הצלחה.
השיר הגיע היישר אל המקום הראשון במצעד השבועי של מדיה פורסט וצבר באותו השבוע כ-162 השמעות בתחנות הרדיו בישראל.
יואל פריימן
דניאל אמבש
ניוקאסל איגלס
ניוקאסל איגלס (באנגלית: Newcastle Eagles) היא קבוצת כדורסל אנגלית מהעיר ניוקאסל המתמודדת בליגת העל הבריטית.
המועדון.
ניוקאסל איגלס היא הקבוצה המצליחה ביותר בתולדות הכדורסל הבריטי, עם הובלה של 26 גביעים מאז המעבר של הזכיינית לעיר בשנת 1995 וכתוצאה מכך הקמתו של המותג 'איגלס' בשנת 1996, בתוספת מספר מדליות אליפות בנוסף.
בנוסף לזאת האיגלס לעולם לא שיחקו במפעל אירופי.
במפעלים השונים.
האיגלס שיחקו בשלושה מפעלים כולם בבריטניה. המפעלים הם: ליגת העל הבריטית, גביע המדינה וגביע הליגה, מתוכם הם זכו ב-25 תארים. הכי הרבה שזכתה כל קבוצה בבריטניה.
קלווין דייוויס
קלווין גלן דייוויס (באנגלית: Kelvin Glen Davis; נולד ב-2 במרץ 1967) הוא פוליטיקאי ניו זילנדי וחבר בבית הנבחרים הניו זילנדי, שמכהן כסגן מנהיג מפלגת הלייבור של ניו זילנד מאז 1 באוגוסט 2017.
מורה לשעבר, דייוויס כיהן בתור חבר פרלמנט מ-2008 עד 2011 ואז שוב ב-2014, הוא ניצח את מחוז הבחירה של נורת'לנד בבחירות הניו זילנדיות של 2014.
דייוויס נבחר כסגן הנשיא של מנהיג מפלגת הלייבור חודשיים לאחר בחירות 2017, מה שהפך אותו לסגן הנשיא הראשון ממוצא מאורי מטעם מפלגת הלייבור של ניו זילנד.
כרגע, הוא במקום השלישי של ממשלת העבודה השישית. דייוויס מכהן בתור השר לענייני אכיפת חוק ובתי סוהר והשר ליחסי המאורים של ניו זילנד מאז 2017.
פאל הארי
פאל הארי (במקור פאל הירשל, בהונגרית: Hári Pál; פשט, 29 באוגוסט 1869 – בודפשט, 10 במאי 1933) היה רופא יהודי-הונגרי, ביוכימאי, פרופסור באוניברסיטה.
ביוגרפיה.
פאל הארי נולד במשפחה יהודית כבנם של הנריק הארי (הירשל) (1832–1915) סוחר דגן, ושל רוזליה מילר. הוא סיים את לימודי הרפואה באוניברסיטאות בבודפשט ובווינה בשנת 1894. מאותה השנה עבד במכון לכימיה רפואית. בשנת 1906 הפך למרצה לאבחון בכימיה רפואית. בשנת 1915, כמרצה בכיר, מונה לראש המחלקה לכימיה רפואית ולפתולוגיה בבודפשט. משנת 1919 היה פרופסור. הוא פיתח את המתודולוגיה של הקלורימטריה. ערך מחקר משמעותי בנושא המטבוליזם, ניתוח ספקטרופוטומטרי של המוגלובין ונגזרותיו. פאל הארי הוא אחד ממייסדי המחקר הביוכימי בהונגריה. גיסו היה רופא הילדים ארנה דויטש שניספה בשואה.
קברו נמצא בבית הקברות היהודי ברחוב קוזמה (5B-11-25).
מחלף גבעת כ&quot;ח
מחלף גבעת כ"ח הוא מחלף המיועד לחבר בין כביש 6 לכבישי 444 ו-465, במשולב עם צומת גבעת כח המחברת כיום בין הכבישים 444 ו-465, בסמוך לגבעת כ"ח ולבית אריה-עופרים.
בשנת 2004 אישרה הוועדה לתשתיות לאומיות את הארכתו של הכביש 461 לכיוון מזרח, עד למחלף גבעת כ"ח העתידי שם הוא יתחבר לכביש 6. במסגרת הפרויקט מתוכננת גם בניית מחלף הטייסים במקומו של צומת הטייסים.