בפארק תעשיות משגב ופארק תעשיות בר-לב וכן ביישובים עצמם פועלים מאות מפעלים ועסקים פרטיים בתחומי תעשייה, תיירות ושירותים, המספקים תעסוקה לתושבי משגב והסביבה.
בתחום המועצה נמצא מכון 'לשם' של חברת רפאל המעסיק רבים מתושבי המועצה.
ישובי משגב קרובים גם למוקדי התעסוקה והשירותים בכרמיאל, הקריות, תפן, מגדל העמק ויקנעם.
ספורט במשגב.
על פי סקר צרכנים נרחב שנערך ב-2014 תושבי משגב עוסקים בפעילות ספורטיבית בשיעור גבוה של כ־76% (שיעור זה גבוה ב-5% מהממוצע במועצות אזוריות אחרות שבהם בוצע סקר צרכים דומה). אוכלוסיית משגב גדלה במרוצת השנים, ועמה גדל, בהתאם לדרישות האוכלוסייה, הצורך בפיתוח התשתיות לספורט ופנאי.
עיקר הפעילות המאורגנת של הספורט מתקיים במרכז האזורי-המועצתי במתחם משגב, כיוון ששם מצויים המרכז הקהילתי, מרבית מתקני הספורט של המועצה (מגרשי טניס ומגרשי כדורגל, אולמות ספורט, חדרי כושר, בריכת שחיה מקורה ומחוממת, בריכה פתוחה, ויער שגב, כמרחב לפעילות שטח) ובתי הספר האזוריים בהם קיימת תשתית בסיסית של מתקנים לפעילות של ספורט וחינוך גופני. מיעוט הפעילות של הספורט מתקיים ביישובים עצמם, כי היישובים ברובם קטנים ולא תמיד יכולים לקיים פעילות מקומית שעלותה גבוהה, בגלל מיעוט משתתפים.
ספורט תחרותי במשגב.
במועצה האזורית משגב מתקיימת פעילות ספורט תחרותי רבה בתחומים: רכיבת אופניים, שחיה, כדורגל, כדורעף, כדורסל, טניס, בייסבול, ריצה וטריאתלון.
שיתופי פעולה אזוריים.
מועצה אזורית משגב שותפה מאז 2014 באשכול רשויות בית הכרם ביחד עם כרמיאל, ראמה, נחף, בענה, דיר אל-אסד ומג'ד אל-כרום. אשכול הרשויות הוא תאגיד עירוני המהווה פלטפורמה ליצירת שיתופי פעולה אזוריים בין רשויות שכנות, אחד מחמישה אשכולות שהוקמו על ידי המכון למנהיגות וממשל, קרן אלכא- ג'וינט ובסיוע משרד הפנים.
משגב גם חברה באיגוד ערים גליל מערבי לאיכות סביבה, גוף הפועל לפיקוח, תיאום וקידום בנושאים סביבתיים במרחבי הרשויות והמרחב המשותף.
יחד (קיבוץ)
יחד הוא קיבוץ בגליל, בתחומי המועצה האזורית משגב. הקיבוץ מצוי על רכס יודפת, מערבית להררית, ומשקיף על בקעת בית נטופה. בקיבוץ יחד מתגוררות 46 משפחות.
היסטוריה.
בשנת 1981 הוקם יחד על ידי גרעין של חברים העוסקים במדיטציה טרנסצנדנטלית שהחל את דרכו בהכשרה בקיבוץ עין דור. מאז עבר הקיבוץ מקום מספר פעמים (פלך, מחנה יבור שליד צומת אחיהוד ולבסוף במחנה קרוואנים בהררית).
הקיבוץ עלה לקרקע סופית במקומו הנוכחי בשנת 1992.
קיבוץ יחד והררית נחשבים כישוב מוניציפלי אחד. הם מנוהלים באמצעות ועד מקומי משותף. החיים הקהילתיים מנוהלים באמצעות שתי אגודות שיתופיות נפרדות.
כיום הקיבוץ בתהליך הרחבה וכ-24 בתים חדשים בשלבי אכלוס או שלבי בנייה מתקדמים, בנוסף לתהליך הרחבה הקיבוץ מופרט.
לבתי הספר באזור נוסעים התלמידים על ידי הסעות של המועצה האזורית משגב ולשאר בתי הספר על ידי מערכי ההסעה הייעודיים להם.
החברים בקהילה מתפרנסים ממגוון מקצועות בתחומים שונים כגון: הייטק, ייעוץ, הנדסה, הוראה, טיפול אלטרנטיבי ועוד.
גירוש יהודי ספרד
אבטליון (יישוב)
אַבְטַלְיוֹן הוא יישוב קהילתי בגליל התחתון, בתחומי המועצה האזורית משגב. היישוב נמצא על רכס יודפת, מערבית לקיבוץ יחד ודרומית לעראבה, בדרך להררית, ומשקיף על בקעת בית נטופה. גובה היישוב הוא 450 מטר מעל פני הים. היישוב ממוקם כ-15 קילומטרים ממערב לכנרת, וכ-35 ק"מ מזרחית לעיר חיפה.
היישוב קרוי על שמו של אחד מחכמי הזוגות במשנה (שמעיה ואבטליון), אבטליון היה דמות מוכרת מהתקופה הראשונית של המשנה.
היסטוריה.
הממשלה החליטה על הקמת היישוב בדצמבר 1983, במסגרת תוכנית המצפים לייהוד הגליל. היישוב נוסד כמושב שיתופי בשנת 1987, על ידי גרעין של עולים מארגנטינה חברי תנועת "ישראל הצעירה" (תנועת הנוער של הציונים הכלליים) שחלמו לייסד מושב שיתופי בארץ, יישוב ראשון לתנועתם.
חברי ההנהגה העולמית (יו"ר ההנהגה פנחס מאירוביץ, ראש דסק חינוך אריה לויט, ראש דסק אירופה ומאוחר יותר המזכ"ל יצחק אשר) פעלו ללא הרף כדי לקבל את האישור מוועדת ההתיישבות כדי לבסס את המושב, יצחק מודעי קידם את הרעיון עד התגשמותו וגדעון פת התכבד בטקס גזירת הסרט. בשנת 1992 הפך אבטליון ליישוב קהילתי. כיום מתגוררות ביישוב כ־115 משפחות.
אוכלוסייה.
לפי נתוני הלמ"ס נכון לדצמבר 2012, המועצה האזורית משגב, בה שוכן היישוב אבטליון, מדורגת 9 מתוך 10, בדירוג החברתי-כלכלי. אחוז הזכאים לתעודת בגרות מבין תלמידי כיתות י"ב בשנת ה'תשע"ב (2011–2012) היה 90.3%.
גילון
גִּילוֹן הוא יישוב קהילתי בגליל התחתון בתחומי המועצה האזורית משגב. היישוב שוכן על הר גילון (מכאן נובע שמו), שברכס שגור, כ-7 ק"מ מערבית לכרמיאל.
על ההר גם מרכז אזורי ובו בית ספר יסודי, הר גילון, ואולם ספורט. מהיישוב תצפית יפה לבקעת בית הכרם.
ביישוב מתגוררות 280 משפחות.
היסטוריה.
היישוב גילון הוא יוזמה של גרעין עובדי רפא"ל שבקשו החל משנת 1975 להקים יישוב קהילתי בגליל, תוך שהם ממשיכים לעבוד במקומות העבודה הקודמים שלהם. המוסדות המיישבים דחו את בקשתם בטענה שאינם מעוניינים להקים לחברי הגרעין סביון בגליל, שכן באותה תקופה הוקמו רק יישובים שפרנסתם במקום ההתיישבות. אנשי הגרעין דחו את ההצעה להיות כפר תעשייתי שאנשיו עובדים במפעלים שיוקמו ביישוב, מכיוון שהם היו כבר אנשים מבוססים שעבדו בתחומי התמחותם. במהלך שנת 1976 הועלתה פשרה שאנשי המקום ימשיכו לעבוד במקומות עבודתם, אולם הם יקימו יחד מפעל תעשייתי אחד במקום, שאם יתפתח יעברו חלק מהתושבים לעבוד בו. בראשית 1977, כשבגרעין היו 170 משפחות, הודיעו לאנשי הגרעין שהם מועמדים להתיישב באותה שנה. העלייה על הקרקע התעכבה ובינתיים גרעין רפא"ל התפלג לשני גרעינים: גרעין גילון שביקש להקים יישוב קהילתי וגרעין עצמון שביקש להקים מושב.
הגרעין גדל לכ-300 משפחות, אך העלייה לקרקע התעכבה. בשלב מסוים חברו אנשי הגרעין להתאחדות האכרים ששמשה כתנועה מיישבת. באפריל 1979 הוקצה תקציב להקמת היישוב.
היישוב עלה לקרקע בנובמבר 1980 במסגרת תוכנית המצפים בגליל, על ידי תנועת משקי חירות בית"ר, הסוכנות היהודית ושר החקלאות דאז אריאל שרון.
בתחילתו כלל היישוב גרעין של חמש עשרה משפחות עם שנים עשר ילדים.
בשנת 1982 הצטרפו עוד שבע משפחות ליישוב, ובשנת 1984 התחילו להבנות מבני הקבע הראשונים.
גאוגרפיה.
היישוב נמצא על הר גילון, שפסגתו בגובה 372 מטרים. מדרונו המזרחי ומדרונו הדרומי של ההר מצוקיים ואילו צידו הצפוני מתון.
היישוב עצמו בנוי על צידו הדרום מערבי של ההר, בגובה 270–340 מטרים.
מדרום להר זורם נחל חילזון. מצפון להר מצויה בקעת בית הכרם, המפרידה בין הגליל התחתון לגליל העליון.
תעסוקה.
רוב התושבים עובדים מחוץ ליישוב במקצועות החופשיים, בעיקר באזור חיפה והמפרץ. רבים עובדים ברפא"ל. חלקם עצמאיים העובדים באזורי התעשייה של המועצה האזורית משגב, תרדיון ובר-לב.
חברה ותרבות.
לגילון יש אגודה שיתופית, שמארגנת פעילויות חברתיות ותרבותיות לחבריה: נשף פורים, קפה-תרבות, נטיעות בט"ו בשבט, יום השנה לגילון ועוד. האספה הכללית של חברי האגודה נפגשת פעם בשנה לאישור התקציב השנתי ולדיון.
היישוב מנוהל על ידי ועד מקומי שנבחר פעם בחמש שנים וועדות של מתנדבים: ועדת הנהלה, חינוך, נוער, תרבות, קליטה, ביטחון, איכות סביבה ועוד.
מוסדות חינוך.
ילדי הגנים לומדים בגני ילדים אשר ממוקמים ביישוב.
על ההר קיים בית הספר היסודי "הר גילון", שם לומדים ילדים מהמועצה האזורית. תלמידי חטיבת הביניים והתיכון לומדים בבית ספר השוכן בלב המועצה האזורית, ברקפת, בבית הספר "על יסודי משגב".
תנועת הנוער הפועלת ביישוב היא "האיחוד החקלאי" אשר קהל היעד שלו הוא לתלמידי כיתה ד' ומעלה.
דמיידה
דמיידה (ערבית: ضميدة) הוא יישוב בדואי בגליל, בתחומי המועצה האזורית משגב, סמוך לכפר מנדא.
היישוב הוקם במאה ה-17 והוכר על ידי מדינת ישראל בשנת 1995. בתחילת 2004 נעשו עבודות פיתוח משמעותיות בכניסה ליישוב.
הר חלוץ
הַר חָלוּץ הוא יישוב קהילתי בגליל העליון, בתחומי המועצה האזורית משגב. היישוב מצוי צפונית לכרמיאל ודרומית למעלות תרשיחא, מעל בקעת בית הכרם, בגובה 752 מ' מעל פני הים על גבעות המכוסות חורש טבעי. היישוב מצוי מרחק נסיעה קצר מהערים כרמיאל ומעלות.
תולדות היישוב.
היישוב נוסד בשנת 1985 על ידי גרעין עולים מארצות הברית בתמיכת התנועה הרפורמית והסוכנות היהודית. היישוב נועד להיות קהילה בעלת תפיסת עולם פלורליסטית.
תרבות.
בהר חלוץ פעילות חברתית ותרבותית מגוונת לכלל הקהילה, פעילויות והרצאות למבוגרים, מסיבות ואירועים משותפים בחגים. חברי היישוב נוהגים לחגוג את רוב החגים יחדיו. לעיתים נערכים אירועים ומסיבות בארגון ועדת תרבות או ביוזמה פרטית במועדון היישוב.
ביישוב קיימת פעילות ברוח התנועה הרפורמית הכוללת קבלת שבת, תפילות וחוגי לימוד. בנוסף, ביישוב פועלת תנועת הנוער העובד והלומד ומערבת את ילדי השכבות: ד' – יב'.
עסקים.
ביישוב פועלים בעיקר עסקים קטנים ופרטיים כגון: סדנאות לחמי מחמצת ייחודיות, בר, עיצוב פנים ועוד. עסקים אלה פועלים בבתים הפרטיים של התושבים או במבנים ציבוריים בתוך היישוב. בנוסף, קיימות גם מספר בקתות נופש בסגנון סקנדינבי.
הררית
הֲרָרִית הוא יישוב קהילתי בגליל התחתון, בתחומי המועצה האזורית משגב. היישוב שוכן על הר נטופה בקצהו המזרחי של רכס יודפת בסמוך ליישובים עראבה ואבטליון.