בשנת 2018 בית הדין האירופי לזכויות אדם דן בתיק של אזרח הומוסקסואל צרפתי שנמנע ממנו לתרום דם.
2020 בבוטסואנה
אירועים בשנת 2020 בבוטסואנה.
קאקדילה
קאקדילה הוא סינגל של עומר אדם, שכתבו והלחינו משה בן אברהם, מאור תיתון, אופק יקותיאל ואלעד טרבלסי. הוא יצא לאור בדצמבר 2021 ועורר סערה ציבורית בטענה שהוא "בעל גוון פוגעני כלפי נשים יוצאות חבר המדינות". השיר נפסל לשידור לאחר מכן בתחנות הרדיו של תאגיד השידור הישראלי וכן בגלגלצ.
רקע ותוכן.
השיר פורסם בדצמבר 2021, לקראת חג הנובי גוד שנחגג על ידי יוצאי ברית המועצות בישראל. שם השיר "קאקדילה" הוא תעתיק מקורב של הביטוי הנפוץ "Kак дела?", שפירושו "מה העניינים?".
נושא השיר הוא אישה דוברת רוסית. השיר נכתב בעיקר בעברית קלוקלת המדמה דיבור סטראוטיפי של דוברת רוסית. בנוסף השיר שזור במספר מילים בשפה הרוסית. האישה בשיר מתוארת כמרבה בשתייה של משקאות חריפים ומתקשה בתקשורת בעברית.
ביקורת.
השיר עורר סערה ומחלוקת ציבורית רבה, בין היתר נטען כי בשיר ישנם רמיזות מיניות ("והיום היא בכלל לא בטו...חה חה חה" - נטען כי כוונת השורה היא לרמוז כי נשוא השיר אינה בתולה) ושורות המבוססות על הדעות הקדומות כלפי יוצאי ברית המועצות ("אומרת לי עברית קשה שפה" - הכוונה לקשייהם של העולים ללמוד את השפה העברית, "והיא שותה לה לה" - הכוונה לדעה קדומה בישראל על הרגלי שתייה של יוצאי ברית המועצות).
תגובות ציבוריות.
שרת התחבורה והבטיחות בדרכים מרב מיכאלי טענה כי מילות השיר "גזעניות, מחפיצות נשים ומשפילות". מספר אנשי בידור יוצאי חבר העמים (כדוגמת לאה לב, יוליה פלוטקין, ג'ני צ'רוואני) יצאו עם ביקורת קשה נגד השיר, ומאידך אמנים יוצאי חבר העמים אחרים (כדוגמת ארקדי דוכין ואנה זק) טענו כי השיר מצחיק ושהוא לא פגע בהם. סמיון גרפמן פרסם תגובה בה הוא טוען כי השיר מעלה נושאים חברתיים חשובים.
עומר אדם הדף את הביקורת של מרב מיכאלי, בטענה שהיא מתעסקת בעניינים שלא שלה והטפת מוסר, בזמן שהוא עצמו בא ממוצא קווקזי והשיר למעשה מהווה הומור עצמי.
נוסף על כך נטען כי תוכן השיר רדוד בפני עצמו ומהווה הידרדרות תרבותית וזלזול בקהל המאזינים. נטען כי השיר לא מהווה חומר מקורי, אלא כולל העתקת מילים משיר אחר של עומר אדם, "שדות של תירוצים" עם לחן המבוסס על שיר של ורקה סרדוצ'קה.
ב-4 בינואר 2022 תאגיד השידור הישראלי כאן הודיע כי לא יכניסו את השיר לרשימות ההשמעה של רצועת הרדיו כאן גימל. תחנת הרדיו גלגלצ הודיעה כי לא תשמיע את השיר.
פארודיות.
לשיר יצאו מספר סרטוני תגובה פארודיים, לדוגמה על ידי אנסמבל ציפורלה וגיורא זינגר עם לחן זהה, אשר מתכתבים עם השיר של עומר אדם. השיר של זינגר מתקן את שגיאות ההגייה של אדם, מבקר את חוסר ההיכרות של כותבי השיר עם התרבות הרוסית, ואת רמת ההומור. כחלופה, השיר של זינגר מציג שלל סטראוטיפים על עולים מחבר העמים, כגון השכלה גבוהה, העדפת מטבח רוסי מסורתי, ושימוש בנעלי בית. הגרסה של ציפורלה מאשימה את אדם בגזענות וברמת יצירה ירודה. הקליפ של זינגר הפך לסרטון ויראלי והושמע בתוכנית "העולם הבוקר".
אורן אנוליק
אורן אנוליק (נולד ב-29 באוקטובר 1970) הוא דיפלומט ישראלי המכהן כשגריר ישראל בקפריסין. שימש במגוון תפקידים בשירות החוץ הישראלי, בהם ראש החטיבה לתכנון מדיני; ראש חטיבת ההדרכה ופיתוח ההון האנושי, ומנהל המחלקה למניעת תפוצת נשק בלתי קונבנציונלי.
ביוגרפיה.
אנוליק נולד ברעננה שבישראל ולמד בבית הספר להנדסאים שברמת אביב. שירת בצה"ל (1989-1992) כקצין קשר בבית הספר הארצי לקשר, אלקטרוניקה ומחשבים (בה"ד 7). הוא בוגר תואר ראשון בחשבונאות ומדע המדינה מאוניברסיטת תל אביב (1995) ותואר שני במדע המדינה מאוניברסיטת חיפה (2015) אותו סיים במסגרת לימודיו במכללה לביטחון לאומי.
ב-1995 התקבל לקורס הצוערים במשרד החוץ.
ב-1997 מונה לסגן השגריר באסמרה, אריתריאה וב-1999 מונה לסגן שגריר בפראג, צ'כיה.
עם שובו ארצה, מונה ב-2002 ליועץ מדיני למשנה למנכ"ל משרד החוץ, וב-2003 מונה ליועץ מדיני למנכ"ל המשרד. במסגרת תפקידו זה, היה מעורב במגעים החשאיים עם איחוד האמירויות הערביות ובחריין ושימש איש הקשר המרכזי במטה בירושלים עבור צוות המשרד הישראלי החשאי שהוקם בדובאי.
ב-2006 יצא לשרת בוושינגטון די. סי., ארצות הברית כיועץ מדיני בשגרירות. בתפקידו זה היה אחראי על נושאים הקשורים למדיניות החוץ של ארצות הברית, ולסיוע ותמיכה בשיתוף הפעולה בין ישראל וארצות הברית בנושאי או"ם וארגונים בינ"ל.
בשנים 2010–2014 ניהל את המחלקה למניעת תפוצת נשק לא-קונבנציונלי באגף לעניינים אסטרטגיים במשרד החוץ. הוא עסק בעיקר בהיבטים מדיניים של סיכול תוכנית הגרעין האיראנית. בגין עבודה זו, זכה אנוליק יחד עם הצוות בו לקח חלק בפרס מנכ"ל משרד החוץ ב-2012.
כשסיים את לימודיו במכללה לביטחון לאומי (2014-2015) שימש במשך שנה כפרויקטור מיוחד באגף לעניינים אסטרטגיים.
ב-2016 מונה לראש חטיבת ההדרכה ופיתוח ההון האנושי במשרד החוץ. ב-2019 מונה לראש החטיבה לתכנון מדיני.
ב-20 ביוני 2021 אישרה הממשלה את מינויו לשגריר ישראל בקפריסין. הוא הגיש את כתב האמנתו לנשיא קפריסין, ניקוס אנסטסיאדיס, ב-27 באוגוסט 2021.
חיים אישיים.
לאנוליק שלושה ילדים. סבה של רעייתו לשעבר, ירחמיאל ירון שימש כנציג הדיפלומטי הראשון של ישראל בקפריסין (קונסול כללי, 1950-1952).
דוד בן מאמאן
הרב דוד בן מאמאן (סביב ה'ת"ס, 1700- ה'תקכ"ג, 1763) היה פוסק הלכה, אב בית הדין ורבה של מרקש במאה ה-18.
קורות חייו.
נולד במרקש לאביו רבי אברהם מדייני מרקש. למד בישיבה אצל חכמי עירו יחד עם רבי יעקב פינטו. בשנת ה'תצ"ג, לאחר פטירת אביו, התמנה לדיין בבית הדין בראשות רבי יוסף אוסעדון ורבי שלמה בנבנישתי. בשנת ה'תקט"ו, לאחר פטירת רבי יוסף אוסעדון, התמנה לאב בית הדין ולרבה של מרקש. בין הדיינים שהצטרפו לבית הדין שבראשותו נמנו: רבי יעקב פינטו (הרי"ף), רבי שמואל הלוי, בית הדין בו שימש עמד בקשרי הלכה עם יתר הדיינים שבערי מרוקו, כדוגמת רבי משה בירדוגו רבה של מקנס, ורבי אליהו הצרפתי רבה של פאס, ורבי אליעזר די אבילא רבה של רבאט. חלק מפסקי דינו נעתקו מפעם לפעם על ידי דייני מרוקו.
פטירתו.
נפטר ככל הנראה בשנת ה'תקכ"ג, נקבר במרקש. הספידו רבי אהרן אזולאי. כמו כן נכתבו לכבודו קטעי פיוטים.
חיבוריו.
פסקי דינים - מקבץ מפסקי דינו עתידים לצאת בספר 'תשובות חכמי מראכש'.
דודו פיצה
דודו פיצה (ברוסית: Додо Пицца) היא רשת מזון מהיר רוסית המתמחה בפיצה. נכון לדצמבר 2021, הרשת כללה 768 סניפים ב-15 מדינות בעולם.
השם והלוגו של המותג מתייחסים לדודו שנכחד ממאוריציוס שהוא גם דמות באחד הרומנים האהובים על פיודור אובצ'ינקוב, "אליס בארץ הפלאות".
היסטוריה.
"דודו פיצה" נוסדה על ידי פיודור אובצ'יניקוב, יזם מהעיר סיקטיבקר, המפורסם בהיסטוריה של יצירת רשת חנויות ספרים "ספר אחר ספר", שהיווה את הבסיס לספרו של מקסים קוטין "ובוטנאים עושים עסקים". אובצ'יניקוב הסביר שאין רשתות לאומיות גדולות בשוק הקייטרינג, מתכונת המשלוחים לא דורשת השקעות ראשוניות גדולות, ופיצה הייתה מוצר מובן בכל העולם שבעזרתו יזם יכול לבנות חברה בינלאומית. לפני פתיחת הפיצריה הראשונה, אובצ'יניקוב, מחופש למורה להיסטוריה לשעבר מהפרובינציות, עבד במשך חודש וחצי בתפקידים שונים בסנקט פטרבורג בסניפי מקדונלד'ס, פאפא ג'ון, סבארו וטרמוק, שם למד למעשה את עבודת המטבח וניהול. באביב 2011 שכר אובצ'יניקוב חדר קטן במרכז סיקטיווקר, פתח פיצריה שעבדה רק במשלוחים, ועד סוף השנה הגיעה ההקמה עם השקעות סטארט-אפ של 1.3 מיליון רובל במחזור חודשי.
תפוצה.
עד אביב 2012 אוחדו כל תהליכי העבודה בחברה והופיעו הזכיינים הראשונים. הזיכיון של דודו מבוסס על מערכת ERP ענן Dodo IS המרכזת את כל התהליכים בפיצריה: הזמנות, עבודות מטבח, משלוחים, פרסום וניהול כללי. אובצ'יניקוב גייס כספים לפיתוח דודו פיצה מהמנויים של הבלוג שלו Power of Mind, בו דיבר על טעויות והצלחות עסקיות כבר שנים רבות. חלקם הפכו מאוחר יותר לזכיינים של הרשת בעצמם. עד סוף שנת 2012 היו לדודו פיצה 8 סניפים, עד 2014 – 25, בתחילת 2015 – 50. בשנת 2018 נפתחו כ־100 סניפים ובתחילת 2019 היו ברשת 442 פיצריות ברוסיה, השאר במדינות כמו – בלארוס, בריטניה, קזחסטן, קירגיזסטן, סין, ליטא, ארצות הברית, אוזבקיסטן ואסטוניה.
גרמניה.
בגרמניה תכננה דודו פיצה להתחיל לעבוד בשיתוף עם הרשת המקומית Uno Pizza. במרץ 2018 הם חתמו על הסכם ראשוני. במהלך 2019 תוכנן להעביר 14 סניפים בסקסוניה ובסקסוניה-אנהלט תחת המותג "Dodo Pizza", ולאחר מכן לפתוח עד 50 פיצריות חדשות. העסקה לא יצא לפועל, ובקיץ 2019 נודע כי אונו פיצה נרכשה על ידי פאפא ג'ונס. לבסוף הפיצריה הראשונה של דודו נפתחה ב-5 בנובמבר 2020 במינכן.
ארצות הברית.
ההצעה לפתוח פיצרייה בארצות הברית הגיעה לאובצ'יניקוב מסטיב גרין, מוציא לאור של מגזין התעשייה PMQ Pizza Magazine, שם תואר היזם הרוסי כ"אולי סטיב ג'ובס מהפיצה". הסניף הראשון נפתח באוקספורד, מיסיסיפי, עיירה קטנה שבה גם ישבה מערכת מגזין PMQ. פיצריה שנייה נפתחה בסאות'הייבן, ולאחר מכן תכננה דודו פיצה לפתוח סניפים בממפיס וג'רמנטאון. תוכניות החברה כללו פיתוח רשת בארצות הברית ללא השתתפות של זכיינים עד 2020.
סין.