XPS, או X-ray photoelectron spectroscopy (ספקטרוסקופיית פוטואלקטרונים של קרני איקס) היא שיטת ספקטרוסקופיה הרגישה לפני שטח של חומרים. השיטה יכולה לספק מידע על ההרכב הכימי של חומרים, ועל המצבים הכימיים והאלקטרוניים של היסודות השונים בקרבת פני השטח של הדגם.
במהלך מדידת XPS, מכוונים קרני איקס (רנטגן) לאזור הנמדד בדגם, ומודדים את התפלגות האנרגיה הקינטית של האלקטרונים שנפלטים מפני השטח של הדגם (בדומה לאפקט הפוטואלקטרי).
העומק ממנו מצליחים אלקטרונים לצאת מפני השטח של הדגם הוא קטן, לרוב פחות מ-10 ננומטר, ולכן השיטה רגישה מאוד לפני השטח של חומרים. XPS דורשת מערכות ואקום גבוה, ולרוב ואקום אולטרה-גבוה (UHV), בלחצים אופייניים של פחות מ- formula_1 טור (Torr), לרוב לפחות סדר גודל פחות מכך. הוואקום הגבוה נועד על מנת לאפשר מהלך חופשי ממוצע גדול מספיק עבור האלקטרונים בדרכם מהדגם לגלאי. כמו כן, הוואקום הגבוה מפחית את הזיהומים ואת הלחות על פני השטח. מדידות XPS המתבצעות במעבדה (כלומר, לא במתקן סינכרוטרון) לרוב מתבססות על קרני איקס בעלות אנרגיה מסדר גודל של 1000-1500 אלקטרון וולט, כאשר מקורות נפוצים הם קרני formula_2 של אלומיניום או של מגנזיום, בעלי אנרגיות של 1486.7 ו-1253 אלקטרון וולט, בהתאמה.
עקרון פעולה.
עקרון הפעולה של XPS מתבסס על שימור אנרגיה. בסה"כ האנרגיה של הפוטון הפוגע בדגם שווה לסכום האנרגיה הקינטית והפוטנציאלית של האלקטרון הנפלט, בתוספת קבוע (הקשור לפונקציית העבודה של הגלאי). באמצעות העברת אגפים ניתן לבטא את האנרגיה הפוטנציאלית של האלקטרון לפני הפגיעה, המכונה גם אנרגיית הקשר של האלקטרון:
במילים אחרות: בסך הכל האנרגיה הפוטנציאלית של אלקטרון (Ebinding) שווה לאנרגיה של הפוטון שעורר את האלקטרון (Ephoton), פחות ההאנרגיה הקינטית של האלקטרון (Ekinetic) ופחות פונקציית העבודה formula_4 של גלאי האלקטרונים (בהנחה שהדגם במגע חשמלי טוב עם הגלאי).
היסט כימי.
היכולת להבחין לא רק נוכחותם של יסודות אלא ללמוד גם על מצבי החמצון והקישור הכימי של האטומים מאפשרת חקר של כימיית פני השטח של הדוגמה. אנרגיית הקשר המדויקת של האלקטרון תלויה:
ארכיטקטורת מידע
ארכיטקטורת מידע היא תחום העוסק ביצירת מבנים פנימיים בארגוני ידע משותפים. כמות הידע הקיימת בארגונים ובאינטרנט גדולה כל כך עד כי יש למצוא צורה בה יהיה אפשר לאחזר את המידע הרלוונטי בצורה מיטבית. ארכיטקט מידע לוקח עקרונות הקיימים בתחומים שונים, כמו מיחשוב ומידענות, ומשתמש בהם במרחב הווירטואלי על מנת להשיג מבנה מידע יציב.
פעולתו של ארכיטקט מידע.
ארכיטקט מידע פועל במרחב הווירטואלי. הוא עובד על אתר, מנוע חיפוש, פורטלים וכדומה (כל מקום שמרכז כמות ידע גדולה). מטרתו להבנות את האתר כדי שיהיה פשוט וברור. לשם כך הוא מבצע מספר פעולות:
עבודתו חופפת מספר רב של תפקידים כגון עיצוב גרפי, ניהול אתר, תיכנות, וניהול קשרי לקוחות.ארכיטקט המידע משלב את כל פעולות האלה. מטרתו היא לצור גוף מידע שיאפשר לכל המשתמשים והמנהלים לפעול בעצמם.
עקרונות מנחים ביצירת גוף ידע.
על מנת לייצר גוף מידע טוב נדרשים מספר מאפיינים שעומדים לנגד עיניו של ארכיטקט המידע. מאפיינים אלה משפעים על הדרך בה אנשים מעריכים את המידע הקיים בו:
אוביל הדבש
אוביל הדבש (שם מדעי: "Indicator indicator") הוא מין של אוביל החי באפריקה שמדרום לסהרה. אוביל הדבש ידוע בעיקר בתזונתו הייחודית שנשענת בעיקר על חלות דבש, וכן בשיתוף הפעולה הייחודי שלו עם בני האדם. אוביל הדבש נמצא בסוגים רבים של סביבות מחיה שיש בהן עצים, במיוחד בחורשים פתוחים ויבשים; למרות זאת, אובילים לא חיים ביערות גשם.
תיאור.
אורכו של האוביל כ-20 ס"מ ומשקלו כ-50 גרם. כמו לכל מיני האובילים, לאוביל הדבש ישנם כתמים לבנים בצידי זנבו. אצל הזכר, פלג-הגוף העליון הוא חום-אפור והחלק התחתון בצבע לבן, עם כתם שחור מסביב לגרון. על הכתף יש כתם צהוב. המקור ורוד. לנקבה אין את הכתם השחור מסביב לגרון, וצבעיה עמומים יותר. מקורה שחור. אצל צעירים ישנם צבעים מיוחדים: פלג-גוף עליון בצבע חום-זית, עכוז לבן, וכתם צהוב על הגרון ועל חלקה העליון של הבטן.
תזונה והתנהגות.
תוצרי כוורת.
אוביל הדבש ניזון בעיקר ממזונות שקשורים באופן ישיר לדבורי דבש: ביצי דבורים, פגיות וגלמים של דבורים, ושעוות דבורים (האוביל הוא אחד מהעופות היחידים שמסוגלים לעכל את שעוות הדבורים). אוביל הדבש בדרך כלל מצטרף לאובילים אחרים במהלך הפשיטות על כוורות הדבורים. כמו רוב מיני האובילים, האוביל נכנס לכוורות בבוקר, בזמן שהדבורים עוד רדומות, או ניזון מכוורות נטושות (דבורים אפריקאיות נוטות לנטוש קינים יותר מאשר דבורים החיות באזורים ממוזגים).
האוביל נוקט אסטרטגיה מתוחכמת למציאה יעילה של דבש, בעזרת יחסי גומלין עם גירית הדבש. האוביל מוביל את גירית הדבש, בעזרת קריאות "טיה", לקן דבורים שמצא. לאחר שהגיע לקן, האוביל משמיע קריאה נוספת. הגירית פושטת על הקן, ולאחר הנסת הדבורים (המתבצעת על ידי הפצת ריח) האוביל והגירית אוכלים שניהם את המזון שבתוך הכוורת.
ישנן שותפויות דומות גם בין האוביל לבין בני אדם, באותה דרך שבה הוא עושה זאת עם גירית הדבש, ומניסים את הדבורים מהכוורת בעזרת עשן. אנשי שבט הבוראן אף משמיעים קולות מיוחדים, המושכים את האובילים. רוב השבטים, כמו גם שבטי הבושמנים, נוהגים לתת מנת דבש לאוביל כהכרת-תודה, ולפי מסורתם, אי הבאת המתנה עלולה לגרום לגורל רע שיבוא על מי שעקב אחרי האוביל.
ישנן עדויות לקשרים דומים בין האובילים גם לבבונים.
מזונות אחרים.
אוביל הדבש ניזון גם מחרקים מעופפים, בעיקר טרמיטים. האוביל לעיתים עוקב אחרי עופות אחרים או יונקים כדי למצוא את החרקים שהם שוטפים מהם במים, ומצטרפים ללהקות של עופות ממינים אחרים. אוביל הדבש ניזון גם מביצים של עופות קטנים.
רבייה.
האוביל ידוע כטפיל קינון. הוא מטיל תטולות של 3-7 ביצים, עד לסך של 10-20 בשנה. כל ביצה מונחת בקן אחר של עוף ממין שונה, כולל מינים שונים של נקרים, ליביות, שלדגים, שרקרקים, דוכיפתיות עצים, זרזירים ומינים של סיסים גדולים. לגוזל יש טופר קרומי על המקור, שמסייע לו לפצוע את הגוזל של העוף ה"מארח" עד מותו.
טולר
מרקו רודריגס
מרקו אנטוניו רודריגס מורנו (בספרדית: Marco Antonio Rodríguez Moreno; נולד ב-10 בנובמבר 1973) הוא שופט כדורגל מקסיקני. רודריגס הוא שופט בינלאומי של פיפ"א, אך הוא גם שופט משחקים בליגת העל המקסיקנית.
קריירה.
רודריגס החל לשפוט משחקים בליגת העל המקסיקנית בשנת 1997. הוא הציג יכולת שיפוט טובה ובשנת 2000 קיבל את תג פיפ"א הבינלאומי, והחל לשפוט משחקי ידידות בין נבחרות. רודריגס זומן על ידי פיפ"א לשפוט במונדיאל 2006, ושפט 2 משחקים בין אנגליה לפרגוואי ובין חוף השנהב לסרביה ומונטנגרו בשלב הבתים. שנה לאחר מכן, ב-2007, שפט רודריגס את גמר גביע העולם לקבוצות בין מילאן לבוקה ג'וניורס. בין היתר שפט רודריגס גם את הגמר ב-2009 וב-2010 של ליגת האלופות של CONCACAF. רודריגס זומן לשפוט גם במונדיאל 2010, ובו שפט גם שני משחקים בשלב המוקדם - גרמניה נגד אוסטרליה, וספרד נגד צ'ילה. ב-2014 נבחר רודריגס להיות שופט במונדיאל, והפעם קיבל 3 משחקים ושיבוץ יוקרתי - בלגיה נגד אלג'יריה, אורוגוואי נגד איטליה, ומשחק חצי הגמר בין ברזיל לגרמניה, שהסתיים ב-7:1 לטובת גרמניה וזכה בברזיל לכינוי מינייראסו. רודריגס היה אחראי להחלטה השנויה במחלוקת לא להרחיק את לואיס סוארז לאחר שנשך את כתפו של ג'יורג'יו קייליני במשחק שלב הבתים בין אורוגוואי לאיטליה.
מחוץ לכדורגל, רודריגס שימש מורה לספורט, וכיום הוא מכהן ככומר פרוטסטנטי.
שאול שוחט
שאול שוחט (נולד ב-20 במרץ 1955) הוא שופט וסגן לנשיא בבית המשפט המחוזי בתל אביב, שופט בית המשפט העליון במינוי זמני לשעבר, ומרצה בכיר לדיני משפחה. כיהן כשופט בבית המשפט לענייני משפחה (1998 -2007), ועמד בראש הוועדה הציבורית לחלוקת חיסכון פנסיוני בין בני זוג שנפרדו, שנקראה על שמו (2008–2010). בדצמבר 2021 מונה לשופט בבית המשפט העליון, במינוי זמני למשך חצי שנה.
ביוגרפיה.
שוחט למד בפנימיה של בית הספר התיכון על שם מיי בויאר בירושלים. ב-1980 סיים תואר ראשון בהצטיינות בלימודי משפטים באוניברסיטת תל אביב. הוסמך כעורך דין בשנת 1981, ולאחר מכן עבד כעו"ד עצמאי. ב-1992 הוענק לו תואר שני במשפטים - בהצטיינות, מאוניברסיטת תל אביב.
בספטמבר 1998 מונה לשופט בבית המשפט לענייני משפחה במחוז תל אביב והמרכז. בתפקיד זה כיהן עד למינויו לשופט בית המשפט המחוזי בתל אביב, ביוני 2007. בסוף 2007 כיהן כחבר ב"וועדת רובינשטיין" לבחינת גישור חובה מהותי בישראל. ב-2008 מונה לעמוד בראש הוועדה הציבורית לחלוקת חיסכון פנסיוני בין בני זוג שנפרדו, שנקראה "ועדת שוחט" על שמו. הוועדה הגישה את מסקנותיה ב-2010, והן היו בסיס לחוק לחלוקת חיסכון פנסיוני בין בני זוג שנפרדו, התשע"ד-2014 שאושר בכנסת ביולי 2014. ב-2009 מונה בידי שר המשפטים, דניאל פרידמן, לחבר בוועדת ההיגוי לקידום גישור חובה בתיקים אזרחיים מעל 50 אלף ש"ח.
ביוני 2018 החל לכהן כסגן נשיא בית המשפט המחוזי בתל אביב יפו.
בדצמבר 2021 מונה לשופט בבית המשפט העליון, במינוי זמני למשך חצי שנה.
שוחט מרצה בכיר לדיני משפחה באוניברסיטת בר-אילן ובקריה האקדמית אונו. בנוסף משמש מנחה ומרצה בכנסים של לשכת עורכי הדין בישראל.
פסיקה.