רוב ההצעות הוגשו על ידי חברים בבתי המחוקקים, אבל 64 מהם היו יוזמות של אזרחים. בין ההצעות בארקנסו ומיזורי הוחלט להעלות את שכר המינימום. במסצ'וסטס הוחלט לא לפגוע בזכויות של טרנסג'נדרים. בפלורידה הוחלט להחזיר את זכות הבחירה ליותר ממיליון אסירים לשעבר. פלורידה גם תאסור על הימורים במרוצי הכלבים החל מ-2021, במטרה להפסיק את מרוצי הכלבים. השימוש בקאנביס לצורכי הנאה הותר במישיגן אך נאסר בצפון דקוטה.
באוהיו נדחתה הצעה להפוך אחזקה של סמים לעבירה קלה. באלבמה ובמערב וירג'יניה, אישרו הצעות שיטילו הגבלות נוספות על הפלות. בנברסקה ובאיידהו אישרו להרחיב את ביטוח הבריאות לרבבות תושבים בעלי הכנסה נמוכה. באורגון האזרחים אשררו חוק שמאפשר למדינה לממן הפלה מלאכותית לנשים עם הכנסה נמוכה. הם גם אשררו את חוק "מדינת המקלט", שאוסר על רשויות החוק לעצור אנשים שהעבירה היחידה שנרשמה לרעתם היא שהות בלתי חוקית בארצות הברית.
באריזונה האזרחים התנגדו להחלטה שעד 2030 יופק 50% מהחשמל ממקורות אנרגיה חלופיים. קולורדו דחתה את ההצעה להרחקה של בארות נפט וגז חדשים מאזורי מגורים.
עם הבחירות לנשיאות ארצות הברית 2020 במסגרת משאלי עם האזרחים הצביעו בעד לגליזציה של מריחואנה באריזונה, מונטנה, ניו ג'רזי ודרום דקוטה. במונטנה הצביעו על הפיכת המריחואנה לחוקית לשימוש בני 21 ומעלה. בדרום דקוטה אושרה מריחואנה רפואית. באורגון הצביעו בעד דה-קרימינליזציה של כל סוג של סם בכמויות אישיות. בוושינגטון די.סי הוחלט על צעד של דה-קרימינליזציה לסמי הזיה.
במיסיסיפי אושרה הצעה לאישור רחב היקף של מריחואנה רפואית, כמו גם הצעה להחלפת דגל המדינה, שהיה האחרון באיחוד לכלול בתוכו את דגל הקונפדרציה, דבר שעורר מחלוקת ציבורית עזה.
פוארטו ריקו.
לאחר מספר משאלי עם ששללו את הצטרפות מדינת האי לארצות הברית, במשאל עם שנערך בשנת 2012 תמכו לראשונה זה שנים רבות רוב המצביעים בשינוי המצב הקיים ובהצטרפות לארצות-הברית כמדינה ה-51.
דרום אמריקה.
צ'ילה.
במשאל העם בצ'ילה (1988) נשאלו אזרחי צ'ילה האם הם תומכים בהמשך שלטונו של אוגוסטו פינושה ל-8 שנים נוספות. 56% מהמשתתפים הצביעו "לא", והביאו בכך לקיצן של 16 שנות דיקטטורה צבאית במדינה.
ב-25 באוקטובר 2020 נערך משאל עם בצ'ילה, שבו קרוב ל-80% מהמצביעים החליטו לבטל את החוקה שנקבעה בימי אוגוסטו פינושה ולנסח חוקה חדשה בוועדה מיוחדת שתורכב מאזרחים בלבד.
ונצואלה.
בפברואר 2009 התקיים בוונצואלה משאל עם ביוזמתו של הוגו צ'אבז לביטול ההגבלה של כהונת נשיא לשתי קדנציות בלבד. 54% מהמצביעים אישרו את ההצעה, שמשמעותה שצ'אבז היה יכול להעמיד את עצמו לכהונה נוספת.
קולומביה.
באוקטובר 2016 נערך משאל עם בקולומביה שנועד לאשרר את הסכם השלום שנחתם בסוף יוני בין הממשלה לבין FARC, ונועד לשים סוף לחמישים שנות מלחמה. במשאל שבו השתתפו 13 מיליון מצביעים, הציבור ברוב זעום החליט שלא לקבל את ההסכם.
פנמה.
באוקטובר 2006 נערך בפנמה משאל עם, שבו תמכו כ-80% מאזרחי פנמה בהשקעת תקציב מיוחד של מיליארדי דולרים בהרחבת תעלת פנמה.
אפריקה.
דרום אפריקה.
ב-1960 נערך בדרום אפריקה משאל עם, והבוחרים הלבנים החליטו בו ברוב של 52 אחוזים על ניתוק הקשר עם בריטניה והקמת הרפובליקה של דרום אפריקה.
ב-1992 דרום אפריקה הכריעה במשאל עם על סיום 300 שנה של דומיננטיות לבנה וכמה עשורים של הפרדה מוחלטת. שנתיים לאחר מכן נבחר נלסון מנדלה לנשיאות.
דרום סודאן.
בעקבות לחץ שהופעל על נשיא סודאן על ידי ארצות הברית ומדינות המערב ועל פי הסכם עם ממשלת סודאן מ-2005, נערך בינואר 2011 משאל עם בחבל ארץ זה, שתוצאותיו ברוב של כמעט 99% קבעו את הפיכתו למדינה עצמאית.
יתר העולם.
אוסטרליה.
באוסטרליה השימוש במשאל עם הוא הליך נפוץ. מאז 1900 בוצעו במדינה כ-44 משאלי העם. מתוכם אושרו 8 בלבד.
ב-6 בנובמבר 1999, נערך באוסטרליה משאל עם שכלל שתי שאלות בעניין שינוי החוקה של אוסטרליה. הפיכת אוסטרליה ממונרכיה חוקתית לרפובליקה עם נשיא נבחר שממנה את הפרלמנט הבא על פי המודל הדו-מפלגתי. והכנסת מבוא (Preamble) לחוקה. תוצאות המשאל דחו את ההצעה והוחלט להשאיר את הכתר הבריטי כראש המדינה ברוב של 54.87 אחוז.
ב-15 בנובמבר 2017 הוחלט במשאל עם בעד חקיקה שתתיר בחוק נישואים חד-מיניים, ברוב של 61.6%, מול 38.4%. כ80 אחוז מבעלי זכות הבחירה הצביעו במשאל. מדובר במשאל עם מייעץ שהמחוקקים הודיעו כי יממשו אותו בחקיקה.
ניו זילנד.
במהלך שנות קיומה של ניו זילנד בוצעו משאלי עם רבים.
שני משאלי העם לבחירת דגל ניו זילנד, 2015–2016 עסקו בהחלפת דגל המדינה. במשאל העם הראשון בחרו עיצוב דגל חלופי, ובמשאל העם השני הכריעו בין שני הדגלים. לבסוף הוחלט להשאיר את הדגל הקיים ברוב של 56.74 אחוזים.
באוקטובר 2020 ביחד עם הבחירות לראשות הממשלה נערכו שני משאלי עם בעניין המתת חסד ושימוש בקנאביס. התוצאות היו בעד לגליזציה של המתות חסד, ונגד לגליזציה של שימוש בקנאביס.
פפואה גינאה החדשה.
בתום שנת 2019 נערך בפפואה גינאה החדשה משאל עם על מעמד האי בוגנוויל אשר מהווה מחוז אוטונומי של המדינה. במשאל העם נשאל את תושבי האי האם הם מעדיפים שבוגנוויל יהפוך למדינה עצמאית או שימשיך להתקיים תחת השלטון של פפואה גינאה החדשה. רובם המוחלט של תושבי בוגנוויל (כ-98%) הצביעו בעד עצמאות בוגנוויל. בשנת 2021 הודיעה פפואה גינאה החדשה שהיא מסכימה לתנאים עבור עצמאות בוגנוויל ואישרה שהמחוז האוטונומי של בוגנוויל יהפוך למדינה עצמאית בשנת 2027.
קלדוניה החדשה.
בתחילת אוקטובר 2020 נערך משאל עם בקלדוניה החדשה על התנתקות מצרפת. כ־53% הצביעו בעד המשך השתייכותם למדינה. צרפת משקיעה כמיליארד וחצי יורו בשנה,
באזור שבו מתגוררים כ־180 אלף תושבים.
ישראל.
במדינת ישראל עד כה לא נערך מעולם משאל עם.
בשנות ה-50, נערכו בישראל ויכוחים סוערים בשאלה האם להסכים לקבלת הסכם השילומים, ובמהלכם הציע חבר הכנסת מנחם בגין לערוך משאל עם בנושא זה. הצעתו לא התקבלה. הרב אליעזר וולדינברג התנגד למשאל עם בטענה שיש צורך במומחיות של נבחרי הציבור כדי לקבל החלטות מושכלות.
בשנת 2004, עת החלו הדיונים על תוכנית ההתנתקות, הציע שר האוצר, בנימין נתניהו, לערוך משאל עם בנושא, אולם ראש הממשלה, שרון, דחה הצעה זו, והיא לא הוגשה לכנסת. במשך השנים הוצע לערוך משאלים על שינויים בשיטת הבחירות לכנסת, על הפרדת הדת מהמדינה ובנושאים שונים. כל ההצעות הללו למשאלי עם לא התקבלו.
ב-22 בנובמבר 2010 אישרה הכנסת לראשונה חוק הדורש משאל עם. על פי תיקון זה, לחוק סדרי השלטון והמשפט (ביטול החלת המשפט, השיפוט והמינהל), הסדר מדיני שיכלול נסיגה משטחים תחת ריבונות ישראלית יובא להכרעה במשאל עם ובכנסת. חודשיים לאחר חקיקתו של החוק הוגשה עתירה לבג"ץ שטענה שלא ניתן לחייב עריכת משאל עם באמצעות חוק רגיל, אלא באמצעות חוק יסוד, משום שהדבר סותר חוקי יסוד אחרים. אף שבג"ץ לא קבע עדיין את גורלו של החוק, במפלגות הימין החליטו שלא לקחת סיכון ולקדם את חקיקתו של חוק יסוד בנושא, ולמנוע אפשרות שיבוטל.
ב-12 במרץ 2014 אישרה הכנסת את , המחייב את הממשלה להביא למשאל עם, הסכם מדיני שיש בו מסירה לריבונות זרה של שטחי מדינת ישראל שבגבולות הקו הירוק, מזרח ירושלים ורמת הגולן.
גיר אוטומטי
מגדל אשכול
מגדל אשכול הוא גורד שחקים בקמפוס אוניברסיטת חיפה.
היסטוריה.
המבנה הוקם בשנים 1974–1978. תכנון המגדל הצר והגבוה, המתנשא מעל משטח אופקי רחב, נעשה במקור על פי הצעתו של האדריכל הברזילאי אוסקר נימאייר; דוגמה נוספת למבנה כזה נמצאת בעיר ברזיליה. הבניין תוכנן לבסוף בידי פרופ' שלמה גלעד. למגדל 30 קומות והוא מתנשא לגובה 102 מטרים, כשראשו מגיע לגובה של 597 מטר מעל פני הים. עד 1989 היה המגדל בניין האוניברסיטה הגבוה ביותר באסיה. הוא נקרא על שם ראש הממשלה השלישי, לוי אשכול.
המגדל מכיל את משרדי האוניברסיטה ובקומתו העליונה יש מצפה. על גג המבנה ממוקמות אנטנות וציוד שידור רב. המגדל הוקם על פסגת הר הכרמל וניתן לראותו ממרחקים. בגלל מיקומו וצורתו מתחוללות רוחות עזות בסביבתו. מכיוון שהמגדל צר ביותר (רוחבו עשרה מטרים) וגבוה, קצהו יכול לנוע ברוחות חזקות בחורף, עד כדי ארבעים סנטימטרים לכל צד. עקב רוחות עזות אלה, נסגרת לפעמים הכניסה הראשית לבניין, הממוקמת על גג מבנה הבסיס האופקי של המגדל.
המגדל ספג לאורך השנים ביקורות שהתייחסו בעיקר לאי־התאמתו לנוף המקומי וחוסר התחשבות מתכנניו בתנאי האקלים שעל הכרמל.
עד להשלמת "מגדל המפרש" בקריית הממשלה שבעיר התחתית, ב־2002, היה מגדל אשכול הבניין הגבוה ביותר בחיפה ואף הגבוה ביותר בצפון המדינה.
בזמן מלחמת המפרץ התמקמו כוחות צה"ל בראש המגדל, ותצפתו על כל אזור מפרץ חיפה. כשנחתו טילי סקאד על הקריות ובקרבת בתי הזיקוק, כוונו על ידם כוחות החילוץ וההצלה למקום.
מלון קראון פלזה ירושלים
מלון קראון פלזה ירושלים הוא בית מלון בירושלים, והמבנה השני בגובהו בעיר. הוא נבנה ב-1973 ושימש כמלון "הילטון ירושלים". בשנת 1993 עבר המלון לבעלותה ולניהולה של קבוצת אפריקה ישראל, ושמו הוסב ל"קראון פלאזה" - מותג היוקרה של רשת מלונות הולידיי אין הבינלאומית.
בשנת 2017 רשת מלונות אפריקה-ישראל נרכשו על ידי האחים דיין: איציק ואמיר דיין.
באפריל 2021 מלונות קראון פלאזה של קבוצת אפריקה ישראל מלונות (AFI HOTELS) מותגו מחדש כמלונות VERT וכעת המלון נקרא VERT ירושלים.