מרבית חברי האומות המאוחדות אישרו אמנה זו, בין אם בצורה מלאה ובין אם בצורה חלקית. עצרת האו"ם אמצה את נוסח האמנה ב-20 בנובמבר 1989. בספטמבר 1990 האמנה נכנסה לתוקף לאחר שאושררה על ידי מספר המדינות המינימליות הנדרשות. ישראל אשררה את האמנה ב-4 באוגוסט 1991 והאמנה נכנס לתוקף לגביה ב-2 בספטמבר1990.
תוכן האמנה.
האמנה מכירה בזכויות הבסיסיות של כל ילד וכן קובעת את מכלול החובות שיש למדינות כלפי ילדים, ביניהן:
בנוסף לכך, האמנה מחייבת את המדינות החתומות לאפשר לילד להשתתף בכל הליך בו מתקבלת החלטה הנוגעת אליו ומבקשת שנקודת ההשקפה של הילד תילקח בחשבון בנושאים אלו, בהתאם לגיל הילד ולכשריו המתפתחים. האמנה אוסרת הפעלת גזר דין עונש מוות על ילדים.
האמנה קובעת כי טובת הילד הוא שיקול ראשון במעלה והוא מחייב את המדינה כל אימת שהיא מקבלת החלטה שיש בה כדי להשפיע על ככל הילדים או על ילד מסוים. בהתאם לגישה זו שונה החוק המצוי במדינות רבות, בו התייחסו בעבר אל ילדם ונשים כאל רכוש או נכס. כמו כן, היא מנסה לקדם סדר יום חדש מזה הקיים, בו לילדים אין קול בשיח הציבורי והם אינם יכולים להשפיע על קבלת החלטות הנוגעות אליהם, במישרין או בעקיפין. יישום מלא של האמנה מחייבת בדיקה כללית של חוקי משמורת ואפוטרופסות של ילדים, או, לכל הפחות, גישה חדשנית במסגרת החוקים הקיימים. משרד המשפטים הקים בשנת 1997 ועדה בין תחומית שבחנה את יישום האמנה בהסדרים שונים במשפט הישראלי. הוועדה הגישה את מסקנותיה בשנת 2003 והתייחסה לתחומים הבאים: הילד במשפחה, הילד במערכת הפלילית, ילדים בהשמה חוץ ביתית, ילדים במערכת החינוך וייצוג נפרד של ילדים בהליכי אזרחיים.
פרוטוקולים.
לאמנה שני פרוטוקולים אופציונליים, אשר אומצו על ידי האספה הכללית במאי 2000 ואשר מתאימים למדינות אשר אשררו את אמנה זו:
לאמנה פרוטוקול בחירה נוסף אשר אומץ על ידי האספה הכללית בדצמבר 2011 ואשר עוסק בדרכי תקשורת בין מדינות בהקשר של האמנה.
מדינות חברות.
כל מדינות העולם החברות באו"ם הן גם צד לאמנה, מלבד ארצות הברית שלא אישרה אותה. סומליה אינה במצב בו היא יכולה לאשר את האמנה, שכן אין לה ממשלה מוכרת. ארצות הברית חתמה על האמנה אך עדיין לא אשררה אותה. ההתנגדות להצטרפות בארצות הברית נובעת מגורמים שמרניים המתנגדים למה שנתפס כהתערבות שלטונית (ובין־לאומית) בחיי המשפחה. כמו כן, עד תחילת שנות ה-2000 בארצות הברית ניתן היה להוציא להורג קטינים, בניגוד לאיסור שבאמנה.
אמנת זכויות הילד בישראל.
ישראל אישרה את אמנת לזכויות הילד בשנת 1991. בשנת 2000 נחקק חוק זכויות התלמיד והוקמה ועדה מיוחדת לקידום מעמד הילד. בשנת 2001 מדינת ישראל הגישה דו"ח לאו"ם המפרט את פעולות ישראל ליישום האמנה, ובכלל זה אמצעים כלליים ליישומה, הגדרת ילד לפי חוקים שונים, ויישומם של העקרונות הכלליים שנקבעו באמנה ושל הזכויות המעוגנות בה. באוקטובר 2002 נערך דיון במליאת הוועדה לבדיקת זכיות הילד של קרן החירום הבין־לאומית של האומות המאוחדות לילדים (יוניצ"ף). הדוח התקופתי השני של ישראל לוועדת האו"ם לזכויות הוגש ביוני 2010. בדוח מפורטות פעולותיה של ישראל בנושא, ובכללן חקיקה, פסיקה ועבודת משרדי ממשלה וגופים אחרים. הדוח פורסם באתר משרד המשפטים, ופרסום הדוח לציבור נכלל באמצעים ליישום האמנה.
בדו"ח שנכתב ב-2010 במטה יוניצ"ף נמתחה ביקורת על כך שאין בישראל תוכנית פעולה לאומית או ועדה ממשלתית הממונה על הגנה וקידום זכויות הילד. כמו כן מותח הדו"ח ביקורת על עמדתה של ישראל, לפיה אמנת האו"ם לזכויות הילד אינה חלה בשטחים הפלסטיניים. מצוין בו כי צווים צבאיים החלים על שטחי הרשות הפלסטינית מגדירים ילד מתחת לגיל 16, בעוד שהחוק הישראלי ואמנת האו"ם מגדירים ילד מתחת לגיל 18. הדו"ח מציין כי גורמים רשמיים בישראל אינם אוספים נתונים מקיפים על מעמדם של הילדים ואינם מפרסמים נתונים שנתיים על הוצאות הממשלה המיועדות לילדים. על פי הדו"ח, ההשקעה בישראל מגן הילדים ועד התיכון נמוכה מהממוצע הבין־לאומי.
האמנה כוללת המלצה להקים גוף סטטוטורי העוסק בזכויות ילדים. עקב כך נוסחה בשנת 2011 הצעת חוק להקמת "נציבות זכויות הילד", גוף ממלכתי שיעסוק בשמירה על זכויות ילדים בישראל בתחומים שונים. הצעת החוק לא קודמה מאז. השופטת סביונה רוטלוי, שעמדה בראש ועדת רוטלוי שבחנה את זכויות הילד בישראל, מתחה ביקורת קשה על משרד החינוך: "יש השתקה מכוונת של זכויות הילדים במערכת החינוך. המדינה התחייבה ליישם ולהפיץ את האמנה, אבל בשנים האחרונות לא נעשה דבר אלא להפך - יש נסיגה משמעותית".
בדו"ח הבא שהגישה ישראל נאמר שהצטמצמו הפערים בין המגזר הערבי למגזר היהודי בתחומים אלה, בהם חינוך, רווחה ובריאות, לאחר שהממשלה הקצתה משאבים לשם כך. חלה התקדמות בנושא מעמדם החוק וזכויותיהם של ילדי מהגרי עבודה וחלק ניכר משידוריה של רשות השידור עוסקים במניעת אפליה וסובלנות. בנושא מניעת התעללות בילדים הוסדרו הוראות לדיווח על אלימות גופנית במוסדות חינוך ב-2009. כמו כן, הוכנסו תיקונים לחוק העונשין ובשנת 2000 התקבל חוק פעוטות בסיכון (הזכות למעון יום). משנת 2006 פועלת תוכנית לאומית מתוקצבת בנושא ילדים ובני נוער בסיכון. בנושא שיתוף פעולה עם החברה האזרחית הביאו מחברי הדו"ח דוגמאות לשיתוף פעולה עם החברה האזרחית וביניהם עבודה עם הג'וינט בקהילה האתיופית.
החל משנת 2006 פועלת בישראל תוכנית לשיתוף ילדים שהוריהם נתונים בהליכים משפטיים במצבי סכסוך במשפחה. התוכנית מבוססת על סעיף 12 באמנה הבין־לאומית לזכויות הילד. מטרת התוכנית לאפשר לילדים לממש את זכותם להשתתפות בתהליכי קבלת החלטות הנוגעות לחייהם.
מכלול החוקים והפסיקות בנושא מעמדם המשפטי של קטינים נסקר בספר "קטינים במשפט: מתלות לעצמאות" (נתנאל ר. בושרי, 2009). על פי הספר, נדרשת בחינה מחדש של הדין המצוי, ויש מקום לשיפור בתחומים רבים.
בשטחים הפלסטיניים פועלת האגודה הבין־לאומית לזכויות הילד משנת 1991 למימוש אמנת זכויות הילד. באגודה פועלים עורכי דין המייצגים קטינים בבתי משפט צבאיים, מבקרים קטינים הכלואים במתקני מעצר צבאיים, ומייצגים את משפחות הקטינים בבואם לבקש היתר כניסה לישראל מצה"ל. כמו כן מפרסמת האגודה דו"חות עיתיים על מעצר ילדים פלסטינים. בנוסף, קבוצת "הורים נגד מעצרי ילדים" פועלת בישראל נגד מעצרי קטינים פלסטינים, על פי עקרון טובת הילד. לדבריהם, קיימת תופעה נרחבת של מעצרי ילדים בגדה המערבית וירושלים המזרחית, והם פועלים למען זכויותיהם של קטינים פלסטינים בהליך הפלילי.
WinZip
WinZip היא תוכנה פופולרית לניהול קבצים דחוסים. התוכנה פועלת תחת מערכת ההפעלה חלונות של מיקרוסופט.
תוכנה זו תומכת ב-17 פורמטי דחיסה, ביניהם ZIP, ARJ, LZH, CAB, TAR, MIN, TAZ, UUE ו-BHX, אך אינה תומכת פורמטי דחיסה פופולריים אחרים כגון RAR ו-ACE.
התוכנה, המאפשרת לדחוס ולחלץ קובצי נתונים, שימשה במקור כעטיפה גרפית לתוכנת PkZip שמטפלת בקבצים מפורמט ZIP.
ארכוב נתונים.
התוכנה מאפשרת ליצור קובץ דחוס שמשמש כקובץ ארכיב וקובץ גיבוי, ויכול להכיל מספר רב של קבצים מספריות שונות. קובץ הארכיב מכיל גם פרטים שונים על הקבצים המאורכבים, כמו יחס הדחיסה, סוג הקובץ, תאריך שינוי אחרון והמיקום המקורי שלהם. קובץ זה יעיל להעברת מספר רב של קבצים ממחשב למחשב, הוא מכיל את המידע על ארגון הקבצים בתיקיות המקוריות. בתוכנה יש גם אפשרות שליטה על רמת הדחיסה - ישנן חמש דרגות שונות, אך הגרסאות הישנות של התוכנה אינן תומכות ברמת הדחיסה הגבוהה.
תכונות נוספות.
תכונות נוספות הקיימות בתוכנה:
כמו כן, התוכנה מוסיפה תפריט קיצורי דרך לסייר החלונות. הגישה לתפריט מתבצעת דרך תפריט קובץ או דרך קליק ימני על הקובץ המבוקש. תפריט זה מאפשר דחיסה ופריסה מהירות של הקובץ הנוכחי, דחיסה ומשלוח בדואר אלקטרוני בלחיצת עכבר אחת ועוד.
Winzip מוודא את תקינות המידע באמצעות אלגוריתם Checksum שנקרא Cyclic redundancy check.
וילפרדו פארטו
וילפרדו פרדריקו דמאזו פארטו (באיטלקית: Vilfredo Frederico Damaso Pareto; 15 ביולי 1848 - 19 באוגוסט 1923) היה כלכלן וסוציולוג איטלקי.
חייו.
פארטו נולד בפריז למשפחת מהגרים מאיטליה, ששבו למולדתם בהיותו בן 10. הוא למד מתמטיקה ופיזיקה באוניברסיטת טורינו, ולאחר סיום לימודיו עבד כמהנדס בחברת רכבות. ב-1893 החל לכהן כמרצה לכלכלה באוניברסיטת לוזאן.
פארטו עסק בחקר התפלגותה של ההכנסה ובחקר קבלתן של החלטות על ידי יחידים. מחקריו סייעו לגיבוש תחום המיקרו כלכלה.
כמו כן, הוא פיתח את רעיונות עקומות אדישות, תרשים פארטו ויעילות פארטו.
מחקרו הסוציולוגי עסק, בעיקר, במקורות הפעולה הקולקטיבית ומקורות הפעולה הפרטנית. הוא קבע, שכל החברות בעולם בנויות מקבוצות שונות האחת מרעותה והבנויות לפי כישורי חבריהן. כאשר האינטלקטואלים שבהם מנסים לשפר את מיקומם החברתי, נוצר ריבוד חברתי. הסכנה הקבועה, שמרחפת מעל ראשיהם של בעלי השליטה מצד המוכשרים, בני המעמדות הנמוכים, מביאה לתחלופה ולמחזוריות של אליטות. האליטה ממלאת תפקיד חיוני בהסדרים הסוציו-פוליטיים, בעוד שההמון הוא פסיבי ונתון למניפולציות של בעלי השררה.