לאחר ביקור של שתי ישראליות בביתו, רות גונן ובתה אורית בת ה-11, דניאל נוסע לישראל לחופשת הקיץ, ושוהה בבית משפחת גונן: האבא יעקב קבלן בניין, האם רות, וילדיהם: ערן, רמי ואורית. נוסף לכך, גרה בבית משפחת גונן שבחדרה סבתא בטי, אמה של רות, שמגלה חיבה יתרה לדניאל. במהלך השהות בארץ דניאל נחשף לקשיי שפה. הוא דובר גרמנית, ואילו שאר בני הבית מדברים בעברית, ולכן הם נאלצים לתקשר ביניהם באנגלית. רק סבתא בטי מדברת עם דניאל ביידיש, שדומה דיה לגרמנית. כמו כן, דניאל מתמודד עם תופעות תרבותיות הזרות לו, שאותן הוא מאפיין בהבדל בין התרבות האוסטרית לבין הישראליות.
בין אורית ודניאל מתפתח קשר מיוחד, ובביקור במוזיאון אורית מגלה לו כי היא אוהבת את בן-דוד שלה. דניאל חוקר את הגנאלוגיה המשפחתית, ומופתע לגלות שאין לאורית בני-דודים בטווח הגילאים שלה, ולכן איננו מבין את כוונתה. הדבר יוצר ריחוק בינו לבין אורית. בעקבות הריחוק, יוצא דניאל לטיול בגליל עם ערן ורמי, ובין השאר הם מבקרים בכנרת ובצפת. אולם, במהלך הטיול סבתא בטי לוקה בהתקף לב, והילדים שבים הביתה. רמי וערן הולכים לבית החולים, ואילו דניאל נותר לבדו בבית. הוא מגלה אלבום תמונות בחדרו של רמי, ובו מופתע לגלות תמונות נישואין של אמו עליזה ושל דוד משפחת גונן המנוח, מאיר. לאחר שחוזרת אורית מבית החולים, היא מגלה לו כי למעשה דניאל נולד לעליזה מנישואיה הראשונים, ואביו איננו הרברט אלא מאיר.
דניאל מתקשה להתמודד עם התגלית המפתיעה. לאחר שיחה עם אמו בווינה, הוא קורא מכתבים ששלחה לו מבעוד מועד כדי להסביר את המצב. במכתבים, מסבירה עליזה לבנה כי היא הייתה עולה חדשה בארץ ומאיר דאג לה, ולבסוף התחתנו. אולם, כשנה לאחר שנולד דניאל, מאיר נפטר ממחלה קשה, והיא ירדה מן הארץ לבסוף, ושם פגשה את הרברט ונישאה לו. דניאל עולה לקברו של אביו הביולוגי, ונפגש עם סבתא בטי בבית החולים הואיל ונודע לו שהיא סבתו. הקשר הרומנטי עם אורית נמשך, למרות שמתברר שהם קרובי משפחה. בסוף חופשת הקיץ, דניאל חוזר למשפחתו בווינה. יחסיו עם הרברט, שעתה מסתבר שאיננו אלא אביו החורג, כמעט שעולים על שרטון, אולם הם מתפייסים.
בית הזכוכית
בית הזכוכית (בודפשט)
בית הזכוכית (בהונגרית: Üvegház; בתעתיק עברי: אִיבֶגְהָאז) הוא בית ברחוב ודאס 29 בבודפשט שבהונגריה, אשר נבנה בשנות ה-30 של המאה ה-20 על ידי משפחת וייס, כדי שישמש מקום למשרדיו של המפעל שלהם, למוצרי זכוכית לבנייה. חזית הבית צופתה בזכוכית כדי לציין את מהות המקום וכדי להמחיש טכניקות שילוב של זכוכית בבנייה, וכך זכה הבית לשמו. הבית שימש בעת השואה להצלת עשרות אלפי יהודים.
היסטוריה.
בעת מלחמת העולם השנייה, עם הטלת הגזרות על יהודי בודפשט, נסגר המפעל. במחצית 1944, כשהחלה שואת יהודי הונגריה, דאגה משפחת וייס בשיתוף הדיפלומט השווייצרי קרל לוץ להפוך את הבית לצירות השווייצרית, על מנת שישמש כמוקד הצלה ליהדות הונגריה. משה קראוס, ראש המשרד הארצישראלי, יזם עם לוץ מבצע נרחב של זיוף תעודות חסות שווייצריות ליהודים. לפי האומדנים בין 20,000 ל-30,000 יהודים ניצלו בזכות פועלו של קראוס. קראוס שהתנגד לתפיסתו של קסטנר לנהל משא ומתן עם הנאצים, פעל בשיתוף תנועות הנוער הציוניות בבודפשט במבצע הזיוף. בבית פעלו בין 60 ל-80 פקידים להכנת התעודות, ויהודים קיבלו בבית זה מחסה זמני בעת ההמתנה להכנתן. לאחר קבלת התעודות הועברו היהודים לבתים בטוחים בעיר. בבית פעלו המשרדים של התנועות הציוניות ונציגי המשרד הארצישראלי בבודפשט בראשות משה קראוס. בשלב מסוים הוחבאו גם בבית עצמו כ-3,500 יהודים. נטען גם שבבית הוחבא נשק עבור תנועת מרי.
המבצע להצלת יהודים היה לצנינים בעיני אנשי צלב החץ ההונגרי, וגרר מספר ניסיונות פריצה למתחם, במטרה להביא לגירוש היהודים ששהו בו למחנות ההשמדה. בניסיון הפריצה האחרון בתחילת ינואר 1945 נלקח ארתור וייס, ממנהיגי מבצע ההצלה, אל מטה צלב החץ בבודפשט ועקבותיו לא נודעו. כיום משמש בית הזכוכית כמוזיאון. בארץ מונצח סיפורו של בית הזכוכית והצלת יהודי הונגריה בזכות משה קראוס בבית העדות להנחלת זיכרון השואה במושב ניר גלים. לוץ זכה בתואר חסיד אומות העולם. קראוס גם שימש כעד המרכזי כנגד קסטנר במשפטו, וחשף את אופני הפעולה השונים והמנוגדים שלהם בזמן המלחמה.
בית טורי
בית טוּרי (באנגלית: Terraced house או Row house) או לחלופין בנייה טוּרית, הוא סגנון בנייה וצורה של תכנון עירוני בו נבנים מספר בתי מגורים באותו עיצוב (או בתמונת מראה), הצמודים זה לזה כאשר בכל בית מגורים יחידת דיור רב אחת אשר בנויה במפלסים או לחלופין מספר יחידות דיור שהכניסה אליהן מחדר מדרגות משותף. באופן היסטורי, בתים אלו מאופיינים לרוב בבנייה לגובה עם רוחב צר ומספר קומות. צורת בנייה זו ניתן למצוא בעיקר בחלקים הוותיקים של ערים רבות באירופה וצפון אמריקה. כיום ניתן למצוא בתים טוריים גם רחבים ונמוכים יותר ואף קוטג'ים טוריים.
סגנון בנייה זה התפתח באירופה במאה ה-16. אחת הדוגמאות הראשונות לבנייה זו היא הפלאס דה ווז' בפריז שנבנה בתחילת המאה ה-17. בהמשך הבנייה הטורית הופיעה ברחבי אירופה והיום ניתן למצוא אותה בערים רבות בעיקר באירופה, צפון אמריקה ואוקיאניה.
בניה טורית בישראל.
בערי ישראל שכונות רבות שבהן הבניה השכיחה היא בניה טורית למגורים. זו, נבנתה בעיקר בשנות החמישים והשישים ביוזמת חברות ממשלתיות. בניה זו, שכונתה גם "בנייני רכבת", נועדה לספק פתרון דיור מהיר וזול לגלי העלייה הגדולים ולשם פינוי המעברות. בניה זו הייתה מודולרית בשתי קומות ולעיתים שלוש או ארבע קומות, בחלוקה אופיינית של שתי דירות קטנות בכל קומה. לשם הוזלת עלויות הבניה בדרך כלל לא נוצקה תקרת בטון מעל הדירות בקומה העליונה אלא תקרת רביץ שמעליה אגד עץ ורעפים. בניה טורית רוויה זו התאפיינה במגרשים גדולים שמותירים חצר עורפית משותפת נרחבת לשימוש הדיירים.
לנוכח העלייה ברמת החיים ובאיכות הבניה אושרו בחלק משכונות אלה במרוצת השנים תוכניות בניין עיר שמאפשרות הרחבת הדירות באמצעות הוספת בניה בעורף המבנה. מימוש זכויות הבניה במבנים הטוריים קשה בשל הצורך בהסכמה ותאום בין בעלי דירות רבים.
בית מדורג.
בית מדורג הוא בית טורי, הבנוי על צלע הר, כך שקיים הבדל המפלס משמעותי בין קומות הכניסה של היחידות, המרכיבות את כלל הבניין. במבט כולל, בית מדורג נראה שונה מבית טורי אחר, בכך שהמראה הכללי שלו הוא מדורג.
לדירי בית מדורג יש יותר פרטיות מאשר לדיירי בית טורי רגיל. זאת משום, שבשל הבדלי המפלסים בין יחידות הדיור שבו, יש בכול יחידת דיור פחות שטח של קירות משותפים עם השכנים ויותר שטח קיר, הפונה אל צלע ההר עצמו. לבנייה מדורגת יש גם יתרון על פני בנייה רגילה, כשזו נעשית על צלע הר - הבנייה המדורגת דורשת פחות עבודות עפר.
בישראל, ניתן למצוא בתים מדורגים בחלק מהשכונות של הערים הרריות. בירושלים, שכונת צמרת הבירה בנויה מבתים מדורגים בלבד וכך גם רחוב אלסלוודור, שבשכונת גבעת משואה.
בניינים עם אלמנטים מדורגים.
בחלק מהמקרים, בבנייה המדורגת, גגה של כל יחידת דיור משמש כמרפסת עבור יחידת הדיור הבאה אחריה. במקרה כזה, הבית המדורג קצת פחות דומה לבית טורי. דוגמה אחרת לבניין, שיש בו אלמנטים מדורגים הוא בניין שבו על היחידה המדורגת הקרובה ביותר לראש ההר נבנה מגדל מגורים. בניינים מטיפוס "מדורג למחצה" זה, ניתן למצוא ברחוב פראן שבשכונת רמת אשכול, בירושלים, ובמיזם הולילנד, באותה עיר.
Unorthodox Jukebox
Unorthodox Jukebox הוא אלבום האולפן השני של הזמר האמריקאי ברונו מארס, שיצא ב-6 בדצמבר 2012. את האלבום כתב והפיק מארס יחד עם חבריו לסמיזינגטונס. האלבום הגיע למקום השני במצעד האלבומים האמריקאי בילבורד 200.
מהאלבום יצאו חמישה סינגלים: Locked Out of Heaven ששיחזר את הצלחת להיטיו הקודמים והגיע למקום הראשון במצעד הפזמונים האמריקאי בילבורד הוט 100 ושהה שם במשך שישה שבועות, When I Was Your Man שיצא בינואר 2013 שגם הגיע לראש מצעד הבילבורד הוט 100, ושהה שם במשך שבוע אחד, Treasure שמשמש כסינגל השלישי, Gorilla שמשמש כסינגל הרביעי, והסינגל החמישי Young Girls.
בוריס סבינקוב
בוריס סבינקוב (ברוסית: Борис Викторович Савинков ; 31 בינואר 1879, חרקוב – 7 במאי 1925, מוסקבה) היה מהפכן רוסי, טרוריסט, סופר, היה מראשי המפלגה הסוציאל-רבולוציונרית הרוסית.
בוריס סבינקוב נולד למשפחת משפטן שעקב הדעות הפוליטיות הוצא לגמלאות. סבינקוב למד בבית הספר בוורשה (שאז הייתה בתחומי האימפריה הרוסית) ולאחר סיומה למד באוניברסיטת סנקט פטרבורג. כתוצאה מהשתתפות במהומות סטודנטים סבינקוב הוצא מאוניברסיטה. לאחר לימודים בגרמניה, סבינקוד חזר לוורשה. בהיותו בוורשה הוא חזר לפעילות מהפכנית ובשנת 1899 נעצר לזמן קצר. בשנת 1899 סבינקוב התחתן בפעם הראשונה (מנישואים אלו היו לו שני ילדים). בשנת 1901 סבינקוב עבר לסנקט פטרבורג, נעצר ובשנת 1902 נשלח לגלות בוולוגדה.
חבר מפלגה סוציאל-רבולוציונית.