ב-31 ביולי 2013 חתם בראון בוואף ריגה, ששיחקה בליגה המאוחדת של VTB וביורוקאפ. באוגוסט 2014 חתם על חוזה לשנה אחת בקבוצה הרומנית אססופט פלוישט. בינואר 2015 עבר את פלוישט, וחתם באקדמיק סופיה הבולגרית.
בראון הודיע על פרישתו ממשחק מקצועני בספטמבר 2015.
רווחת השאה
סלאמאתי-יֶ שאה (, בתרגום חופשי: רווחת השאה) היה ההמנון הלאומי הראשון של ממלכת פרס, החל משנת 1873 (שלטון השאה מוזאפר א-דין שאה קאג'אר ועד שנת 1909. השיר הולחן על ידי המלחין הצבאי הצרפתי אלפרד ז'אן-בטיסט למר (Alfred Jean Baptiste Lemaire). להמנון לא היו מילים רשמיות.
בשנת 2005 בוצעה לראשונה גרסה חדשה להמנון בידי התזמורת האיראנית. לגרסה המחודשת נכתבו מילים על ידי ביג'אן תאראקי לאחר שמנצח התזמורת האיראנית, שפימאן סולטאני, ביקש ממנו לשכתב את ההמנון.
עיצוב במה
עיצוב במה הוא ענף במקצועות העיצוב העוסק בתכנון תפאורה, תלבושות, אביזרים ותאורה במסגרת אמנות הבמה. מושג זה מתייחס לעיתים גם להפקות טלוויזיה וקולנוע.
בעבר, מעצבי הבמה הגיעו מתחומים שונים של אמנות ועיצוב. קיימים מסלולי לימוד של עיצוב במה, ומסלולים לתואר מתקדם M.F.A.
עיצוב הבמה מתייחס למראה הבמה, ובתוך כך לקומפוזיציה הנוצרת על הבמה, לחומרים, לצורות ולצבעים, וכן לרכיבים כמו התאורה והקול. העיצוב מתייחס לצרכים הפיזיים כמו לאביזרים הנמצאים בשימוש במהלך המופע, ולאסתטיקה החזותית ולשימוש במרכיבי החלל.
המטרה הכוללת של כל האמצעים בעיצוב הבמה היא לשרת את הרעיון שמבטא המופע. לשם כך צריך מעצב הבמה לעבוד בשיתוף פעולה עם הבמאי ובעלי תפקידים שונים בצוות האמנותי והביצועי.
תהליך היצירה של עיצוב הבמה כולל לרוב הכנת דגמים מוקטנים של הבמה, ייצוגים דו-ממדיים אמנותיים וטכניים.
במאמר מתוך ספרו "The Dramatic Imagination – Reflections and Speculations on the Art of the Theatre" מתייחס רוברט אדמונד ג'ונס לעיצוב במה – תפאורה תאורה ותלבושות – כתחום ייחודי הכולל בתוכו שילוב של צורות אמנות וטכנולוגיה רבות ושונות ועם זאת אין לו חיים משל עצמו כיוון שהוא בא לשרת את המחזה ולחזק אותו.
מעצב במה הוא אדם שידו בכל – שמבין בארכיטקטורה, אופנה, עיצוב פנים ואמנות אך אינו עוסק באף תחום באופן בלעדי וכל ידיעותיו וכישוריו משמשים לו ככלים למימוש מטרתו – החייאה ויזואלית של המחזה שתתמוך באופיו ובאווירה שלו.
עיצוב הבמה הוא תחום שאין לו חיים משל עצמו. בהיעדר הדמויות וההתרחשויות על הבמה אין לבמה כוח או משמעות – יפה ומעניינת ככל שתהיה. גם לתלבושות בתיאטרון אין קיום עצמאי – הן מעוצבות לדמות מסוימת במחזה מסוים, ומחוץ לתיאטרון הן מאבדות את קסמן.
העובדה שלבמה אין קיום עצמאי אינה מובנת מאליה ואפשר להדגים זאת דרך ביקורות תיאטרון שמתייחסות לתפאורה כאלמנט מבודד כ"תפאורה מפתיעה" למשל. למעשה אין קושי ביצירת תפאורה מפתיעה והאתגר האמיתי הוא תפאורה שתומכת באופן מלא ואמין במכלול הגורמים המכילים את ההצגה. אם ישנה הפתעה – היא צריכה להיווצר משילוב הרמוני של כל אותם גורמים או מפרשנות חדשנית שכל מרכיבי ההצגה תומכים בה ומחזקים אותה, והתפאורה ביניהם.
עם זאת התפאורה צריכה לטמון בתוכה מידה של מתח וציפייה – עוד לפני שהחלה ההתרחשות על הבמה. החלל והאווירה שנוצרים על ידי עיצוב הבמה צריכים מצד אחד להיות מעניינים ומסקרנים כשלעצמם ומצד שני להכיל באופן טבעי את שאר המרכיבים – השחקנים, התלבושות, המחזה הכתוב. המעצב צריך ליצור בתפאורה פוטנציאל שלמעשה מתממש רק כשמתרחש עליה האירוע.
ממעצב הבמה נדרשת הבנה עמוקה של הטקסט – עליו להרגיש את המחזה ולתפוס את המהות שלו, כך שיוכל להעביר את אותה אמת לצופים. בעיצוב תלבושות תקופתיות על המעצב להכיר ראשית את הלבוש מהתקופה בהיסטוריה אך עליו לדעת עוד פרטים על המחבר עצמו, על התקופה ומאפייניה – האווירה החברתית, המנהגים וכו'. חיבור כל האסוציאציות יאפשר למעצב להבין את מהות התקופה ואת התחושה שלה. במידה מסוימת מעצב הבמה צריך להתנתק מהאגו שלו ומהרצון להמציא מחדש, להמם ולהפתיע, ולשאוף לתפאורה ותלבושות שמעצימות את הדרמה ונותנות תחושה אמיתית ונכונה בקונטקסט של המחזה. כאשר המעצב מבין את רעיונות המחזה, את האווירה, הסב-טקסט והאנרגיה שלו הוא יכול להמחיש אותם ולתת להם פרשנות ויזואלית, הוא יכול להשתמש בדמיון וברגישות שלו כדי לבחור דימויים ואלמנטים שלא לקוחים בהכרח מהעולם הספציפי של המחזה. לעיתים מדובר אפילו במחווה קטנה וכמעט לא מורגשת שבהקשר למחזה תקבל עוצמה ומשמעות עמוקה בעיני הצופים.
ניתן להשוות את הסצנוגרפיה – בתרגום מילולי – "כתיבת הבמה", כלומר ניסוח כל המרכיבים של המבע הבימתי) למוזיקה: התפאורה אינה רקע לשחקנים אלא אלמנט שמלווה את המחזה ומחויב אליו, ממש כמו מוזיקה. השוואה מעניינת נוספת היא בין פרוזה לשירה, כאשר בעיצוב במה נדרשת גישה של שירה, גישה פואטית. הפרוזה והשירה יכולות להיות שתי דרכים להביע את אותו רעיון, אך בשירה יש מימד של הפשטה והיא מזכירה את עיצוב הבמה בחיפוש אחר מהות הדברים, ולא אחר המילוליות שלהם.
הבחנה יפה בעיני היא לגבי כוחו של הדמיון האנושי. גם למחקר המעמיק ביותר אין כוח כשלעצמו בהחייאת עיצוב למחזה. רק מעצב שישתמש בדמיונו כדי להרגיש ולחיות בתוך המחזה יכול ליצור במה ותלבושות חדשות ומרתקות שיכילו בתוכן עולם שלם של אמת ואמינות לצד אסוציאטיביות חופשית, קסם וחלום – שהם מרכיב מהותי באמנות התיאטרון.
כיום תחום עיצוב הבמה התרחב עד מאוד והיוצרים בו נדרשים להתקדם עם הקידמה הטכנולוגית, ולמצוא בין הטכנולוגיה את האומנות. עיצוב הבמה יצא מבין כותלי התיאטרון אל במות ענק בפארקים ואצטדיונים. למעצבי תאורה חלק חשוב במערכת המשולבת של עיצוב הבמה וכבר אינם עוסקים רק בפנסים. בעולם ההופעות החיות הם מעצבי הבמה כולה.
תיאטרון אבסורד
תאטרון אבסורד
הכסאות
משאבת אוויר
משאבת אוויר היא מתקן שתכליתו דחיפת אוויר דרכו. דוגמאות למשאבות אוויר מטיפוסים ושימושים שונים כוללות משאבת בוכנה לניפוח צמיגי אופניים, משאבה חשמלית לפעפוע אוויר לתוך אקווריום, מדחס המשמש להנעת מכשיר פנאומטי או נפוח צמיגים בלחץ, צופר אוויר, עוגב צינורות, מפוח להפחת אש, שואב אבק, מגדש טורבו ומשאבת ואקום.
מפוחים ידועים מזה אלפי שנים, ושימשו להפחת אש בכבשנים. ב-1649 אוטו פון גריקה המציא משאבת ואקום מכנית, בה השתמש בניסוי מפורסם להדגמת קיומו של לחץ האוויר. משאבת אוויר דוחסת נבנתה באנגליה יוצרה ב-1658 על פי הזמנתו של רוברט בויל.
אלמנה חצופה
אנטון שוטבין
אנטון שוטבין (נולד ב-25 בינואר 1989 באוקראינה הסובייטית) הוא כדורסלן ישראלי, המשחק בעמדת הסנטר בקבוצת הפועל עפולה מהליגה הלאומית.
קריירה.
עלה לישראל עם משפחתו בשנת 1993. לאחר ששיחק בקבוצת הנוער של מכבי תל אביב, החל שוטבין את הקריירה המקצוענית שלו בבית"ר בנימינה בעונת . בעונה שלאחר מכן, בשנת , עבר לשחק במכבי גבעת שמואל. שוטבין מיעט לשחק בגבעת שמואל ובינואר 2009 עזב את הקבוצה והצטרף לקבוצה הבוגרת של מכבי תל אביב. בסוף העונה עזב שוטבין את מכבי תל אביב והצטרף בהשאלה לקבוצת הפועל גליל גלבוע. במהלך עונת עבר לשחק בקבוצת אליצור יבנה.
בעונת 2010/11 שיחק בקבוצת פרייבורג מהליגה השנייה בגרמניה.
ב-30 ביוני 2011 חתם שוטבין בקבוצת מכבי אשדוד מליגת העל וב-9 ביולי 2012 חתם
במכבי חיפה איתה זכה באליפות המדינה. לאחר עונה זאת חתם בהפועל נהריה, בעונת 2014–2015 שיחק שוב במכבי חיפה, ובעונת 2015–2016 שיחק בהפועל באר שבע מן הליגה הלאומית. באוגוסט 2016 חתם בקבוצת איסקרה סביט מן הליגה הסלובקית הראשונה.
שוטבין היה חבר בסגלי נבחרות הקדטים, הנוער והעתודה של ישראל, ובאליפות אירופה לנבחרות עתודה שנערכה בלטביה ב-2008, בה סיימה נבחרת ישראל במקום העשירי, היה הקלע המוביל בה, עם 17.9 נקודות בממוצע למשחק.
היום הבין-לאומי לזכויות אנשים עם מוגבלות
היום הבין-לאומי לשוויון זכויות לאנשים עם מוגבלות מצוין ב-3 בדצמבר מדי שנה ומוקדש לקידום ההבנה כלפי אנשים עם מוגבלות ולעידוד התמיכה בכבודם, בזכויותיהם ובשלומם. היום נועד גם להגביר את המודעות לתועלת שבהכללת אנשים עם מוגבלות בכל היבטי החיים הפוליטיים, החברתיים, הכלכליים והתרבותיים.
אירועי היום מאורגנים על ידי ארגוני אנשים עם מוגבלות, גופים עסקיים, יחידים וגופי ממשל. היום נועד לאחד אנשים מרחבי העולם, שחוגגים ומכירים בתרומותיהם, כישוריהם והישגיהם של אנשים עם מוגבלות.
היסטוריה.
בשנת 1976 הכריזה העצרת הכללית של האומות המאוחדות כי שנת 1981 תהיה "שנת הנכים הבינלאומית." היא קראה לתוכנית פעולה ברמה הלאומית, האזורית והבינלאומית, בה יושם דגש על שוויון הזדמנויות ושיקום אנשים עם מוגבלות. בהכרזה הודגשו זכויותיהם של אנשים עם מוגבלות להשתתף באופן מלא בחיים החברתיים, לחיות בתנאים שווים לאזרחים אחרים, ולהנות מחלק שווה בתנאים הסוציאליים הנובעים מקידמה חברתית וכלכלית.
על מנת לאפשר לכל מדינה לבנות תוכנית פעולה המקדמת את זכויותיהם של אנשים עם מוגבלות, הכריז האו"ם על השנים 1983 עד 1992 בשם "עשור הנכים". עם סיומו בשנת 1992, נקבע 3 בדצמבר כיום הבינלאומי לשוויון זכויות לאנשים עם מוגבלות.
בשנת 2006 התקבלה בעצרת הכללית של האו"ם אמנת האו"ם בדבר זכויותיהם של אנשים עם מוגבלויות שנכנסה לתוקף בשנת 2008.