ספר זה הוא פרי מחקר חלוצי בסוגת הפתגם בפולקלור היהודי-ספרדי. שכן על אף פרסומם של פתגמים בדפוס מאז המאה הי"ט, היה המחקר בתחום זה דל ביותר. הוא מבוסס על בדיקה וניתוח של כחמישים אלף פתגמים בלאדינו, החל בפתגמים אישיים שאלכסנדר עצמה רשמה מפי אמה, עבור דרך פתגמים המבטאים ערכים קבוצתיים, כגון היחס לעולם, לבית, למזל, או למקורות יהודיים, וכלה בפתגמים השאובים ממעגל התרבות היהודית הרחבה ומשמרים-מעצבים את הזיכרון הקולקטיבי. באמצעות ניתוח הפתגמים מבקש המחקר להתחקות אחר אותה שאלה שהעסיקה את אלכסנדר גם בספרה הראשון: כיצד מתפקד הפולקלור – הפעם, סוגת הפתגם – ככלי לביטוי ולעיצוב של הזהות האתנית-הקבוצתית של יהודי ספרד. שאלה זו נבדקה בשלשה מעגלים: יצירת היחיד ('המפתגם' או 'המפתגמת', כלשונה של אלכסנדר) והמסגרת המשפחתית; גבולות קבוצתיים וזהות אתנית; זיכרון לאומי ותרבות יהודית.
מילה בשעתה זהב מעלתה: הפתגם הספרדי-יהודי בצפון מרוקו נכתב במשותף עם פרופ' יעקב בן טולילה וראה אור בשנת 2008.
הספר הוא פרי מחקר שאלכסנדר ובן טולילה, בעצמו יליד טטואן, דובר וחוקר חכיתיה, ערכו במשותף. פירותיו הם תולדה של חיבור בין מחקר פולקלוריסטי ספרותי ובלשני. זהו אוסף מדעי של למעלה מאלף פתגמים בחכיתיה, שנלקטו ותועדו ממקורות דבורים וכתובים – דפוסים וכתבי יד של אספני פתגמים, בנוסף לעבודת שדה של המחברים עצמם. כל הפתגמים תורגמו לעברית ולצדם דברי הסבר מפי המידענים, מידע הקשרי ומקבילות מחמש תרבויות בעלות זיקה לתרבות החכיתיה ומשיקות לה: התרבות ההיספאנית, התרבות העברית (המקורות הקאנוניים); תרבות הלאדינו המזרחית (סלוניקי), התרבות הערבית-היהודית, והתרבות הערבית-המוסלמית. פרקי המבוא למחקר עוסקים בחכיתיה, מזה, ובסוגת הפתגם, והפתגם החכיתי בפרט, מזה. פרקי המחקר מוקדשים לארבע זוויות פרשניות: בלשנית, תמאטית, הקשרית והשוואתית, וכל אחד מהם בוחן את הפתגמים בזיקה לאחת מן התרבויות המשיקות.
ספר נוסף בסדרת מחקרים זו מצוי כעת בהכנה. נושאו הוא מגיה יהודית-ספרדית והוא מתמקד בעיקר ב'פריקנטי' (לחשי ריפוי) – ז'אנר שהוא על פי תפיסת המחברים, ז'אנר ספרותי-פואטי מתובנת, שקול ולעיתים מחורז, המתלווה לטקסי ריפוי ובפרט לטקסי גירוש שדים וסילוק עין הרע. הספר נסמך על מחקר משותף עם ד"ר אליעזר פאפו ונכתב בידיהם במשותף.
ז'אנר נוסף שאותו חקרה אלכסנדר במהלך עבודתה הוא המחזה העממי. בתחום זה היא פרסמה יחד עם האתנו-מוזיקולוגית שושנה וייך-שחק את הספר לעת כזאת, מחזה מוזיקלי לפורים בשאלוניקי. זוהי מהדורה של המחזמר בלאדינו 'שירי אסתר', שהוצג בסלוניקי ערב הכיבוש הנאצי. לצד הניתוח המוזיקולוגי מידי וייך-שחק, עוסקת אלכסנדר בניתוח טקסטואלי של המחזה ומראה כיצד עיבוד מקוצר זה של 'אסתר' (מאת ראסין) מתאים עצמות לנסיבות הזמן והמקום, ערב הכיבוש הנאצי של סלוניקי.
פרויקט המחקר הגדול של אלכסנדר שהשתרע, למעשה, על פני כל שנות עבודתה. עיקרו - אפיון וניתוח של מכלול הז'אנרים העממיים של יהודי ספרד כדי לעמוד על תרבותם הייחודית של היהודים דוברי הלאדינו. וכך, לצד הספרים, זכו תחומים רבים נוספים כגון החידה הספרדית-יהודית, הזיקה בין שיר לפתגם, סיפורי חלום, אגדות שבחים, מעשיות נשים, הלחש המאגי, הבדיחה, האנקדוטה והסיפור האישי להארה ולדיון בעשרות ממאמריה. מאמרים אלה מושתתים לעיתים על עבודת שדה, לעיתים על מקורות כתובים, ולעיתים על שניהם יחדיו.
עריכה (אסופות סיפורים, כתבי עת, וקבצים מחקריים).
אסופות סיפורים – אלכסנדר ערכה שתי אסופות הסיפורים במתכונת אקדמית. האחת היא, Erase una ves… Maimonides: Cuentos tradicionales hebreos, שהוקדשה, כפי שמעיד שמה, לדמותו של הרמב"ם בסיפור העממי. בשיתוף עם אלנה רומרו מהמועצה המדעית של ממשלת ספרד (CSIC). אסופה זו, ראתה אור לראשונה בשנת 1988 ומאז זכתה למהדורות אחדות בספרדית ובאנגלית (2004). היא כוללת מאה וחמישה סיפורים לצד מבוא, הערות ורשימת מקורות מפורטת.
האסופה האחרת, "אוצרו של אבא - מאה סיפורים וסיפור מפי יהודי ספרד", התפרסמה שנה לאחר מכן (1989) בשיתוף עם דב נוי. נלקטו בה מאה ואחד סיפורים (אף הם בלוויית מבוא רחב, הערות ומפתחות) והם ערוכים על פי חלוקה לקבוצות משנה בקהילה היהודית-ספרדית.
לצד האסופות המחקריות פרסמה אלכסנדר אסופות שנועדו לקהל הרחב. בולטים בהם הם קובץ הסיפורים לילדים בשם "שבעת אגוזי הפלא", (1992) בשיתוף עם עמלה עינת, שנכלל ברשימת עשרת ספרי הילדים הטובים ביותר של אותה שנה; המדריך למורה בשם "ספר המעשיות" (1996); בשיתוף עם אילנה רימלט, קובץ הסיפורים האתיופים בשם "תרת תרת", (1996), אף הוא עם עמלה עינת. ו"שמחת פורים", ספר דו-לשוני (עברית-לאדינו) ובו נוסח ארם צובא של מגילת אסתר, ובצדם ציורים מקוריים ומאמרים אחדים על פורים (2007). בתרגומו של בן ציון נחמיאס, שאף תרם את איוריו.
קובצי מחקר וכתבי עת - בנוסף לעריכת קובצי מחקר וספרי יובל, ייסדה שני כתב עת שבעריכתם היא שותפה עד היום: "מחקרי ירושלים בפולקלור יהודי", שנוסד בשנת 1981 באוניברסיטה העברית; בשיתוף עם גלית חזן רוקם, הגר סלמון ושלום צבר. "איל פריזנטי: מחקרים בתרבות יהודי ספרד", נוסד 2007 בהוצאת מרכז גאון באוניברסיטת בן-גוריון בנגב. בשיתוף עם יעקב בן טולילה ואליעזר פאפו.
היא הוזמנה לערוך שתי חוברות של European Journal of Jewish Studies – האחת, בשיתוף עם יובל הררי, הוקדשה לפולקלור יהודי ואילו השנייה לתרבות יהודי ספרד, וכן ערכה חוברת מיוחדת של כתב העת לספרות עברית "רב קול", שהוקדשה לספרות עממית.
רשימת ספרים.
1. Erase una ves…Maimonides Cuentos tradicionales hebreos, Ediciones El Almendro, Cordoba ,Madrid 1988, 1992, 1996, (with Elena Romero)
Scientific introduction and notes for each tale . 180 pp.
2. אוצרו של אבא, מאה סיפורים וסיפור מפי יהודי ספרד, משגב ירושלים, האוניברסיטה העברית, ירושלים תשמ"ט. (עם דב נוי). מבוא מדעי והערות לכל סיפור. 340 עמ'
3. The Pious Sinner - Ethics and Aesthetics in the Medieval Hasidic Narrative, J.C.B. Mohr (Paul Siebeck), Tubingen, 1991, 180 pp.
4. שבעת אגוזי הפלא, סיפורי עם לילדים מפי יהודי ספרד, ידיעות אחרונות, ספרי חמד, תל אביב 1992 (עם עמלה עינת) 95 עמ'
נבחר לאחד מעשרת ספרי הילדים הטובים לשנה זו
5. ספר המעשיות, הטלוויזיה החינוכית, מדריך למורה, יישום חינוכי, תל אביב, 1993. (עם אילנה רימלט) 132 עמ'
6. לעת כזאת, מחזה מוזיקלי לפורים בשאלוניקי, תג, תל אביב, תשנ"ג, תשנ"ד. (עם שושנה וייך-שחק) 111 עמ', טקסט (לאדינו ותרגום) ושני מבואות מדעיים.
7. תרת תרת, סיפורי עם מפי יהודי אתיופיה, ידיעות אחרונות, תל אביב 1996. (עם עמלה עינת) 136 עמ'.
8. מעשה אהוב וחצי, הסיפור העממי של יהודי ספרד, הוצאת מאגנס האוניברסיטה העברית, ירושלים והוצאת אוניברסיטת בן-גוריון בנגב, ירושלים ובאר-שבע, תש"ס. 552 עמ', זוכה פרס טולידאנו.
9. מילים משביעות מלחם, לחקר הפתגם הספרדי-יהודי, הוצאת מכון בן צבי, ירושלים והוצאת אוניברסיטת בן-גוריון בנגב, באר שבע, תשס"ד, 550 עמ'
10 . Once Upon a Time… Maimonides, Traditional Hebrew Tales, An
Anthology, Labyrinthos, California 2004 . (with Elena Romero). (English version of No. 1)
.11. מילה בשעתה זהב מעלתה, הפתגם הספרדי-יהודי בצפון מרוקו, מכון בן-צבי, ירושלים, תשס"ח. (עם יעקב בן-טולילה) 700 עמ'
12. The Heart is a Mirror - The Sephardic Folktale, Wayne State University Press, Detroit 2008. (Translation &amp; elaboration of No. 8). 690 pp
13. Te aprikanto i te diskanto [I enchant you and I disenchant you] Magic Incantations of the Sephardic World, (with Eliezer Papo) (in process)
עריכת קובצי מחקר, דברי כנסים וכתבי עת (מבחר).
.14 מחקרי ירושלים בפולקלור יהודי, האוניברסיטה העברית בירושלים, (עם גלית חזן-רוקם, הגר סלמון, שלום צבר), תשמ"א-ואילך (27 חוברות).
15 ספר יובל לכבוד דב נוי, מחקרי ירושלים בפולקלור יהודי, הוצאת מאגנס, האוניברסיטה העברית ירושלים, 1991-1992 (עם גלית חזן-רוקם), 412 עמ'.
16. עד עצם היום הזה, על אמנות ההיגוד של המספר העממי, אופיר, תל אביב, תשנ"ג ,230 עמ'
17. ספר יובל לכבוד דן בן-עמוס, מחקרי ירושלים בפולקלור יהודי, הוצאת מאגנס, האוניברסיטה העברית, ירושלים, תשנ"ח, (עם גלית חזן-רוקם), 492 עמ'.
18. רב-קול, רבעון ישראלי לספרות, עורכת אורחת, חוב' 3 מוקדשת לספרות עממית, (חורף 2000)
19. איל פריזינטי, מחקרים בתרבות יהודי ספרד, מרכז גאון לתרבות הלאדינו, אוניברסיטת בן-גוריון בנגב, (תשס"ז ואילך), (עם יעקב בן-טולילה ואליעזר פאפו) 7 כרכים (כל אחד 350 עמ', עברית, אנגלית, ספרדית, צרפתית)
20. איגוד - מבחר מאמרים במדעי היהדות, לשון, ספרות ואמנות, האיגוד העולמי למדעי היהדות, ירושלים, 2008 (700 עמ')
21. EJJS European Journal of Jewish Studies, Brill, Germany, Guest Editor, Special issue on Jewish Folklore. Vol. 3 No. 1, (2009) (With Yuval Harari).
22. EJJS European Journal of Jewish Studies, Brill, Germany, Guest Editor, Special issue on Oral Sephardic Culture, Vol. 9 No. 1 (2015) (in press)
מאמרים (מבחר).
23. "שכן בגן עדן בספר חסידים: סיפור עממי בהקשרו העיוני", מחקרי ירושלים בפולקלור יהודי 1 (1981), עמ' 61–82.