אלכסנדר הליוס (ביוונית: Αλέξανδρος Ήλιος; נולד בסוף שנת 40 לפנה"ס, מת כנראה בין השנים 26-29 לפנה"ס) היה נסיך מבית תלמי, בנם הבכור המשותף של קלאופטרה השביעית מלכת מצרים והמצביא הרומי מרקוס אנטוניוס, ואחיה התאום של קלאופטרה סלנה השנייה. משמעות שמו השני, "הליוס", היא שמש והוא מקביל לשמה השני של אחותו, "סלנה", שמשמעותו היא ירח. השם אלכסנדר ניתן לו לכבוד מורשתו ההלניסטית וכן לכבוד סבה של קלאופטרה, תלמי אלכסנדר. מוצאו היה הלניסטי וגם רומי. הוא נולד באלכסנדריה וחי שם עד לכיבושה של אלכסנדריה בשנת 30 לפנה"ס.
משפחתו.
אמו הייתה קלאופטרה השביעית, השליטה האחרונה של מצרים התלמיית. לאחר מותה הפכה מצרים להיות פרובינקיה רומית. אביו היה מרקוס אנטוניוס, מצביא ומדינאי רומאי, מתומכיו החשובים של יוליוס קיסר וחבר בטריאומווירט השני.
בנוסף, היו לאביו ילדים נוספים מנשותיו הקודמות.
ביוגרפיה.
אלכסנדר נולד מרומן האהבים של הוריו. אביו אנטוניוס ביקר במצרים בחורף של שנת 41-40 לפנה"ס וזאת לאחר המפגש של הוריו בטרסוס. הוא עזב באביב 40 לפנה"ס את אלכסנדריה וחזר לרומא. בספטמבר 40 לפנה"ס הגיע אנטוניוס בברונדיסיום להסכם שלום עם אוקטביאנוס, שהיה יריבו. במסגרת הסכם זה הוגדר תחום שליטת אנטוניוס במזרח. לחיזוק הברית ביניהם, נשא אנטוניוס לאשה את אוקטביה, אחותו של אוקטביאנוס. בשנת 37 לפנה"ס חזרו הוריו וחידשו את הקשר ביניהם. בעקבות כך העביר אנטוניוס לקלאופטרה השביעית נחלות שונות. על פי פלוטרכוס ודיו קסיוס, הוא הכיר רשמית בקלאופטרה סלנה ואלכסנדר הליוס. לקראת סוף החורף הייתה קלאופטרה בהריון עם תלמי פילדלפוס. אנטוניוס יצא לקרב באימפריה הפרתית ובמסעו השני נגדם הצליח לכבוש את ארמניה. את מצעד הניצחון קיים בשנת 34 לפנה"ס באלכסנדריה, במסגרתו, בהיותו בן 6, הובטח לאלכסנדר השלטון על ארמניה, מדי ושאר הארצות שמעבר לנהר הפרת. במועד זה חלק גדול מהשטחים עליהם הומלך לא היה בשליטה רומאית או מצרית. אחותו קלאופטרה סלנה הוכתרה לשליטת קירנאיקה וכרתים. בשנת 33 לפנה"ס הוא התארס לקרובת משפחה רחוקה, לוֹפּטה , נסיכה של ממלכה אירנית מדיה אטרופאטנה (Atropatene) ששכנה על גדות הים הכספי. היא הייתה בתו של ארטאבאזיס הראשון . אבל בשנת 30 עזבה את מצרים וחזרה לאביה ומאוחר יותר נישאה לקרוב משפחתה מיתרידטס השלישי מלך קומגנה.
בשנת 31 לפנה"ס נוצחו אנטוניוס וקלאופטרה השביעית בקרב אקטיום, הפסד שהיה תחילת הסוף. בסופו של דבר, בשנת 30 לפנה"ס, כבש אוקטביאנוס את אלכסנדריה ובאוגוסט של שנת 30 לפנה"ס התאבדו הוריו של אלכסנדר הליוס. אחיו קיסריון נרצח על ידי אוקטביאנוס. אלכסנדר, אחיו ואחותו נלקחו לרומא, שם השתתפו במצעד הניצחון שהתקיים בשנת 29 לפנה"ס. הם צעדו אזוקים בשרשראות הזהב שהקשו עליהם את ההליכה. אוקטביאנוס נתן את שלושת האחים לאוקטביה, גרושתו של אביהם, והם גדלו במשק ביתה.
לא ידוע מה עלה בגורלו של אלכסנדר הליוס לאחר מכן. המקור היחיד הנוסף המזכיר אותו הוא דיו קסיוס, המציין אותו ואת אחיו תלמי פילדלפוס כשהוא מספר על נישואיה של קלאופטרה סלנה, ובאותה עת הם היו כבר בין המתים. ייתכן וחלה ומת, ייתכן גם שאוקטביאנוס, שחס על חייו בעת הכיבוש של אלכסנדריה, דאג להורגו מאוחר יותר כדי שלא יהווה איום בעת התבגרותו.
הנצחה.
שמו של אלכסנדר הליוס הונצח באחד משני ירחיו של האסטרואיד קלאופטרה שהתגלו בשנת 2008. ה"וועדה לנומנקלטורה של גופים קטנים" באיגוד האסטרונומי הבינלאומי נתנה לירח הפנימי יותר את השם "קלאוסלנה" (Cleoselene), ואילו הירח החיצוני נקרא "אלכסהליוס" (Alexhelios). השמות "קלאוסלנה" ו"אלכסהליוס" ניתנו על שמם של קלאופטרה סלנה השנייה ואלכסנדר הליוס. בהחלטתה מציינת הוועדה גם את שמותיהם של אלת הירח ושל השמש במיתולוגיה היוונית, סלנה והליוס.
ניר גלילי
ניר גלילי (נולד ב-1955) הוא קצין צה"ל בדימוס ומנכ"ל ישראלי. סיים את שירותו בצה"ל בדרגת תת-אלוף. שירת בחיל השריון כמפקד חטיבה 500 וכמפקד המרכז הלאומי לאימונים ביבשה. לאחר מכן היה מנכ"ל שלמה Sixt וסונול.
ביוגרפיה.
לגלילי תואר ראשון (BA) בהיסטוריה כללית מאוניברסיטת תל אביב ותואר שני במנהל עסקים למנהלים (EXECUTIVE MBA), אותו סיים בהצטיינות בבית הספר לניהול ע"ש רקאנטי. גלילי אב לשלושה ילדים. מתגורר במושב ביצרון.
שירותו הצבאי.
עם גיוסו לצה"ל שובץ בחיל השריון. גלילי עבר הכשרה כלוחם וקורס מפקדי טנקים. ולחם במלחמת יום הכיפורים. בהמשך השלים קורס קצינים ושירת כמפקד מחלקה וכמפקד פלוגה בחיל השריון. במלחמת לבנון הראשונה שימש סגן מפקד גדוד 195 בחטיבה 500. בהמשך שירת כמפקד גדוד 430 כאשר הגדוד היה בלבנון וכמפקד חטיבה 500. בתפקידו הבא שימש מפקד עוצבת עידן, אוגדת מילואים משוריינת, בדרגת תא"ל.
ב-1995 מונה למפקד המרכז הלאומי לאימונים ביבשה. בשנת 1996, בעקבות תלונה של פקידה שלו על אונס, גלילי הודה כי קיים עימה מפגשים בעלי אופי מיני. הפרקליטות הצבאית החליטה שלא להעמידו לדין בעקבות סירוב הפקידה להעיד נגדו. הוא הועמד לדין משמעתי בפני סגן הרמטכ"ל, מתן וילנאי, שנזף בו על התנהגות שאינה הולמת קצין צה"ל וגזר עליו עיכוב דרגה למשך שנתיים. בשנת 1999 ביקש שאול מופז, למנותו למפקד גיס בדרגת אלוף. הפקידה עתרה לבג"ץ, שאישר את קידומו בתפקיד, אולם פסל את העלאתו של גלילי לדרגת אלוף, בנימוק שדרגה, שלא כמו תפקיד, היא עניין של סטטוס ואות הוקרה וגלילי אינו ראוי להוקרה בגלל מעשיו.
בהחלטתם כתבו השופטים:
בספרם "יורים ושופטים" מגדירים סטיוארט כהן ועמיחי את פסק הדין שניתן בעניינו של גלילי כאבן דרך מרכזית בהשלטת האקטיביזם השיפוטי ובג"ץ על שיקוליו הביטחוניים של צה"ל והמטכ"ל.
לאחר השחרור מצה"ל.
גלילי שימש מנכ"ל החברה שלמה Sixt. לאחר כ-10 שנות עבודה ב"שלמה אחזקות" מונה גלילי למנכ"ל סונול.
במרץ 2016, נחקר בחשד לעברות מס, בעת שהיה מנכ"ל חברת שלמה אחזקות. הפרשה נחשפה על ידי העיתון "גלובס", בעקבות בקשה לתובענה ייצוגית שהוגשה נגד חברת שלמה SIXT בטענה להחזרי ביטוח פיקטיביים. מחקירה של יחידת החקירות של המכס ומע"מ עלה חשד לפיו חברות בקבוצת שלמה, בעת התקשרותן עם חברת הביטוח ש. שלמה ביטוח, שאף היא בבעלות הקבוצה, לצורך אספקת פוליסות ביטוח ללקוחותיהן, העבירו לה סכומים הנמוכים במאות שקלים מהסכום בו הן בעצמן חייבו את הלקוחות בעבור הביטוח. אולם, הפער בין תשלום הלקוחות לבין התשלום שהועבר לחברת הביטוח לא דווח כהכנסה חייבת במע"מ. במאי 2020 רשות המיסים הסכימה לסגור את הפרשה בתשלום כופר על ידי קבוצת שלמה, ללא העמדה לדין פלילי.
ווהאביזם
תלמי פילדלפוס (בנה של קלאופטרה)
תלמי פילדלפוס (ביוונית: Πτολεμαῖος ὁ Φιλάδελφος, שמשמעותו היא "תלמי אוהב האחים"; נולד בסוף בשנת 36 לפנה"ס, מת כנראה בין השנים 26-29 לפנה"ס) היה נסיך מבית תלמי ובנם הצעיר של קלאופטרה השביעית מלכת מצרים והמצביא הרומי מרקוס אנטוניוס. מוצאו היה הלניסטי וגם רומי. הוא נולד באלכסנדריה וחי שם עד לכיבושה של אלכסנדריה בשנת 30 לפנה"ס.
משפחתו.
אמו הייתה קלאופטרה השביעית, השליטה האחרונה של מצרים התלמיית. לאחר מותה הפכה מצרים להיות פרובינקיה רומית. אביו היה מרקוס אנטוניוס, מצביא ומדינאי רומאי, מתומכיו החשובים של יוליוס קיסר וחבר בטריאומווירט השני.
בנוסף, היו לאביו ילדים נוספים מנשותיו הקודמות.
ביוגרפיה.
אלכסנדר נולד מרומן האהבים של הוריו באנטיוכיה שבסוריה. לאחר מספר שנים בהם הוריו לא היו בקשר, הם חזרו ונפגשו בשנת 37 לפנה"ס באנטיוכיה לאחר שאנטוניוס הזמין אותה לשם כדי לקבל ממנה סיוע למלחמתו בפרתים. בעקבות המפגש הם חידשו את הקשר ביניהם ובעקבות כך העביר אנטוניוס לקלאופטרה השביעית נחלות שונות. לקראת סוף החורף הייתה קלאופטרה בהריון עם תלמי פילדלפוס. אנטוניוס יצא לקרב באימפריה הפרתית ובמסעו השני נגדם הצליח לכבוש את ארמניה. את מצעד הניצחון קיים בשנת 34 לפנה"ס באלכסנדריה, במסגרתו, בהיותו בן שנתיים, הוכתר תלמי פילדלפוס לשליט פניקיה, סוריה עד נהר הפרת וקיליקיה.
בשנת 31 לפנה"ס נוצחו אנטוניוס וקלאופטרה בקרב אקטיום, הפסד שהיה תחילת הסוף. בסופו של דבר, בשנת 30 לפנה"ס, כבש אוקטביאנוס את אלכסנדריה ובאוגוסט של שנת 30 לפנה"ס התאבדו הוריו של תלמי. אחיו קיסריון נרצח על ידי אוקטביאנוס ותלמי, אחיו ואחותו נלקחו לרומא, שם השתתפו במצעד הניצחון שהתקיים בשנת 29 לפנה"ס. הם צעדו אזוקים בשרשראות הזהב שהקשו עליהם את ההליכה. אוקטביאנוס נתן את שלושת האחים לאוקטביה, אשתו לשעבר של אביהם, והם גדלו במשק ביתה. ייתכן גם שבעת המצעד כבר לא היה בין החיים.
לא ידוע מה עלה בגורלו של תלמי לאחר מכן. המקור היחיד הנוסף המזכיר אותו הוא דיו קסיוס, המציין אותו ואת אחיו אלכסנדר הליוס כשהוא מספר על נישואיה של קלאופטרה סלנה, ובאותה עת הם היו כבר בין המתים. ייתכן וחלה ומת, ייתכן גם שאוקטביאנוס, שחס על חייו בעת הכיבוש של אלכסנדריה, דאג להורגו מאוחר יותר כדי שלא יהווה איום בעת התבגרותו.
ארנו (אטול)
ארנו (במרשלית: Arņo) הוא אטול באוקיינוס השקט הכולל 133 איי אלמוגים. האיים הם חלק מאיי מרשל.
השטח היבשתי של ארנו הוא 13 קמ"ר. שלא כמו רוב האטולים אטול ארנו מקיף שלוש לגונות ולא אחת. שטח הלגונה הגדולה 338.7 קמ"ר ובנוסף יש שתי לגונות קטנות האחת בצפון האטול והשנייה במזרחה.
באטול חיים 2,068 תושבים (נכון ל-2008) המפוזרים במספר כפרים, שהגדול בהם הוא אִין (Ine).