לוח פָרָלוֹן (מאנגלית: Farallon Plate) היה לוח טקטוני ימי עתיק שנחת מתחת לחוף המערבי של הלוח הצפון-אמריקאי – שאז שכן באזור מדינת יוטה של ימינו, כאשר יבשת העל פנגיאה החל להתפרק בתור היורה. הלוח קרוי על שם איי פרלון (Farallon Islands), השוכנים מערבית לעיר סן פרנסיסקו בצפון מדינת קליפורניה שבמערב ארצות הברית.
עם הזמן נחת החלק המרכזי של לוח פרלון לגמרי מתחת לחלק הדרום מערבי של הלוח הצפון-אמריקאי. שרידי לוח פרלון הם הלוחות: חואן דה פוקה, אקספלורר (Explorer Plate) וגורדה (Gorda plate) הנוחתים מתחת לחלק הצפוני של הלוח הצפון-אמריקאי, לוח קוקוס הנוחת מתחת לאמריקה המרכזית ולוח נסקה הנוחת מתחת ללוח הדרום-אמריקאי.
לוח פרלון אחראי גם לשינוע קשתות איים ישנים ומקטעים של הקרום היבשתי שנקרעו מלוחות מרוחקים אחרים ולאיחוים עם הלוח הצפון-אמריקני.
מקטעים אלו ממקומות אחרים מכונים פיסות קרום (terranes), לעיתים פיסות קרום "אקזוטיות". מרבית החלק המערבי של אמריקה הצפונית בנוי מפיסות קרום מלוכדות אלו.
המחלוקת על התאוריה הקלאסית.
הבנת ההיסטוריה של לוח פרלון מתפתחת במהירות ככל שפרטים המגיעים מניתוחים של טומוגרפיה סייסמית מספקים מידע משופר על שאריות הלוח השקועות במעטפת. מכיוון שלחוף המערבי של אמריקה הצפונית יש מבנה מפותל, מורכב ומסובך, נדרשה עבודה רבה על מנת לפתור מורכבות זו. מחקר שהתפרסם ב-2013 דוחה את ההסבר המקובל על יצירת מבנה החוף המערבי של אמריקה הצפונית באמצעות לוח פרלון, ומציע הסבר אחר המתבסס על קיומם התאורטי של לוחות נוספים שעברו הפחתה מלאה באוקיינוס השקט שיכול להסביר חלק מהמורכבות.
ההשקפה ההיסטורית.
ככל שהצטבר מידע, התגבשה ההשקפה המקובלת שלוח ימי גדול אחד, לוח פרלון, פעל כסרט נע, ושינע פיסות קרום לחופה המערבי של אמריקה הצפונית, שם הם התלכדו. ככל שהיבשת עברה מעל ללוח פרלון הנוחת, הלוח הצפוף והכבד יותר נחת לתוך המעטפת מתחת ליבשת. כאשר הלוחות התמזגו שקע הלוח הימי הכבד לתוך המעטפת תוך יצירת גוש אחד מתחת ליבשת הקלה יותר.
המחקר של זיגלוך ומיהלינוק.
נכון ל-2013 הייתה התאוריה המקובלת שהחלק המערבי של אמריקה הצפונית בנוי מפיסות קרום מלוכדות שהצטברו במשך 200 מיליון השנים האחרונות כתוצאה משינוע של פיסות קרום על ידי לוח פרלון אל שולי היבשת כאשר הוא נחת מתחת ליבשת. עם זאת, מודל פשוט זה לא הצליח להסביר את המורכבות של פיסות קרום רבות, ואיננו עקבי עם התוצאות של התמונה המצטיירת מטומוגרפיה סייסמית של גושים נוחתים החודרים לתוך מעמקי מעטפת כדור הארץ. באפריל 2013 פרסמו הסייסמולוגית קארין זיגלוך (Karin Sigloch), והגאולוג מיטשל מיהלינוק (Mitchell Mihalynuk) מחקר בכתב העת Nature שבו ציינו שהגושים (באנגלית slab) הנוחתים יצרו קירות מסיביים כמעט אנכיים שגובהם בין 800 ל-2,000 קילומטרים ורוחבם בין 400 ל-600 קילומטרים. קיר גוש ("slab wall") מסיבי אחד משתרע מצפון מערב קנדה למזרח ארצות הברית ומתמשך עד אמריקה המרכזית. ההנחה המסורתית הייתה שקיר זה הוא השאריות של לוח פרלון לאחר שנחת לתוך המעטפת. זיגלוך ומיהלינוק מציעים הסבר אחר לפיו יש לחלק את לוח פרלון על בסיס המודלים הטומוגרפיים למקטעים הבאים: פרלון הצפוני, אנגייוצ'אם (Angayucham), מסקלרה (Mezcalera) ופרלון הדרומי. על פי מודל זה עברה יבשת אמריקה הצפונית במסעה מערבה מעל סדרה של שקעי הפחתה וספחה קטעי יבשה (דומים לאלו שבארכיפלג של אינדונזיה בימינו) בסדר הבא:
כאשר הארכיפלג האחרון, ארכיפלג סילטזיה, התלכד עם היבשת, השקע הקשור אליו נדד מערבה ככל שפיסות הקרום הצטברו, ושינה שקע הפחתה שהיה בלב האוקיינוס לאזור ההפחתה קסקדיה של ימינו.
הנס זאקס
האנס זאקס
טיירון גאטרי
סיבה ותוצאה
מבחן F
מבחן F הוא כל מבחן סטטיסטי אשר בו סטטיסטי המבחן הוא בעל התפלגות F תחת השערת האפס.
השם של המבחן נקבע על ידי הסטטיסטיקאי ג'ורג' ואדל סנדקור , כמחווה לרונלד פישר.
דוגמאות למבחן F.
להלן מספר דוגמאות נפוצות שבהן משתמשים במבחני F.
דוגמה להשוואה בין שונויות.
יהיו formula_1 ו-formula_2 שני מדגמים, כך שהשונויות והתוחלות שלהם אינן ידועות.
נניח שאנו רוצים לבדוק האם השונויות זהות או שונות. נגדיר את ההשערות שלנו:
formula_3
formula_4
כדי לבחון את ההשערות ולקבוע מתי לדחות את השערת האפס נבנה מבחן יחס נראות מוכלל. נגדיר את אומדי הנראות המקסימלית:
formula_5
formula_6
פונקציית הנראות עבור האומדים הללו מקיימת: formula_7
תחת השערת האפס, מתקיים שהשונויות שוות, נסמנן formula_8. כעת, פונקציית הנראות תחת השערת האפס היא:
formula_9
משני חישובים אלה נקבל שפונקציית יחס הנראות היא:
formula_10
ואם נציב בביטוי את הנתונים ונפשט נקבל:
formula_11
כעת, נביט בסטטיסטי formula_12. נשים לב שגם כאשר ביטוי זה שואף ל-0 וגם כאשר הוא שואף לאינסוף, formula_13 שואפת לאינסוף. לכן, מבחן יחס נראות מוכלל יהיה מהצורה:
נדחה את השערת האפס אם formula_14 או formula_15, כאשר רמת הביטחון מקיימת
formula_16.
כעת, נשים לב לתכונות הבאות: formula_17
לכן, נעדיף להשתמש בסטטיסטי formula_18.
כדי לקבל אותו, נחלק ב-formula_19 את המקומות הרלוונטיים בפונקציית יחס הנראות. עדיין יתקיים שכשהסטטיסטי החדש שואף לאינסוף או ל-0, כך גם פונקציית יחס הנראות. לכן נקבל את אותו מבחן יחס נראות מוכלל רק עם ערכי C שונים:
נדחה את השערת האפס אם formula_20 או formula_21 כאשר רמת הביטחון מקיימת formula_22.
ולמעשה נוכל למצוא את ערכי ה-C לפי התפלגות F : formula_23
סיבה-תוצאה
יהושע בן יהודה
מבחן f
אייל בן ראובן
יאיר קארו
יאיר קארו (נולד ב-10 במאי 1953) הוא מתמטיקאי ואיש חינוך ישראלי, פרופסור מן המניין באוניברסיטת חיפה ונשיאה לשעבר של מכללת אורנים.
ביוגרפיה.
יאיר קארו נולד וגדל בקבוצת גבע, למד מתמטיקה לתואר ראשון, שני ושלישי, אותם סיים בהצטיינות באוניברסיטת תל אביב. כמתמטיקאי עוסק קארו בקומבינטוריקה ותורת הגרפים. בצעירותו עבד בקיבוץ גבע בתחום המחשבים עד שהחל ללמד באוניברסיטת חיפה, בה מונה לפרופסור מן המניין בשנת 1996. בשנים 1991–1995 היה חבר בוועדת הוראה של חטיבת האוניברסיטה במכללת אורנים ובשנים 1992–1994 שימש כראש המחלקה למתמטיקה ולפיזיקה. בשנת 1997, בעקבות פניה של רחל יעקב, אחותו של יצחק רבין וחברת הנהלת מכללת אורנים, החל לכהן כנשיא מכללת אורנים ושימש בתפקיד זה עד שנת 2013.
קארו נמנה עם צאצאיו של יוסף קארו, מחבר השולחן ערוך, הוא נשוי ואב לארבעה, מתגורר בקיבוץ גבע.
אלכסנדר ברש (זואולוג)
אלכסנדר בָּרָש (22 ביולי 1900, ברדיצ'ב – 22 בספטמבר 1995) היה זואולוג ומחנך ישראלי, ממייסדי הוראת מדעי הטבע בעברית, פרופסור באוניברסיטת תל אביב. נודע במיוחד כחוקר הרכיכות שבאגן הים התיכון.
ביוגרפיה.
ראשית דרכו.
אלכסנדר ברש נולד בעיר ברדיצ'ב שבאוקראינה, בנם של לאה ויצחק ברש, סוחר. למד ב"חדר", אחר כך בבית ספר יסודי ובתיכון למסחר בעיר הולדתו ובשנת 1920 קיבל בו תעודת בגרות. בשנת 1921 השתתף ברש ב"קואופרטיב העבודה" הראשון שקם בברדיצ'ב.
בשנת 1922, בגיל 22, עלה לארץ ישראל עם משפחתו. בתחילה עבד כפועל בניין. ובהמשך למד בסמינר למורים בירושלים. לאחר שעבר את בחינות ההסמכה להוראה ב-1925, עבד כמורה בבית ספר עממי במרחביה במשך ארבע שנים. ב-1929 נסע ללמוד ביולוגיה באוניברסיטת ברלין. שם הכיר את היינריך מנדלסון והיה למורו לעברית. ב-1932 החל את עבודת הדוקטור שלו במוזיאון הזואולוגי של אוניברסיטת ברלין, וב-1934 קיבל תואר דוקטור.
קריירה אקדמית ומדעית.
בשובו לארץ ישראל הפך למומחה בתחום חסרי החוליות ובמיוחד הרכיכות. עבד כמורה לטבע בבתי ספר תיכון ובסמינרים למורים. נמנה עם הראשונים שפרסמו מאמרי זואולוגיה בשפה העברית. לימים היה חבר בוועדה לקביעת שמות בעלי החיים במסגרת ועד הלשון ואחר כך בוועדה למונחי זואולוגיה של האקדמיה ללשון העברית. נמנה עם תלמידיו של יהושע מרגולין, מייסד המכון הביולוגי הפדגוגי (1931) שפעל ברחוב יהודה הלוי 12 בתל אביב.
אחרי קום מדינת ישראל כיהן ברש כמפקח להוראת מדעי הטבע בבתי הספר וסייע למכון למדעי הטבע באמצעות הרצאות והשגת מקורות מימון. בשנת 1951 נמנה עם מייסדי החברה להגנת הטבע שקמה במכון הביולוגי הפדגוגי בתל אביב. בכנס היסוד הרשמי של החברה להגנת הטבע בשנת 1954 היה ברש אחראי על החינוך להגנת הטבע.
בשנים 1951–1953 לימד זואולוגיה במכון האוניברסיטאי למדעי הטבע באבו כביר, שהפך בהמשך לאוניברסיטת תל אביב. ברש היה המורה הראשון לזואולוגיה של חסרי החוליות באוניברסיטת תל אביב. היה מרצה בכיר ואחר כך פרופסור באוניברסיטה זו.
בין השנים 1938–1994 פרסם ברש 69 מחקרים בנושא הרכיכות, בעיקר על רכיכות מן הים התיכון. חלקם נכתבו יחד עם צפורה בס (דנין) וז' צנציפר.
הקים את אוסף הרכיכות שבמוזיאון הזואולוגי של אוניברסיטת תל אביב. פרש כפרופסור אמריטוס.
8 מיני רכיכות נקראו על שמו:
משפחה.
אלכסנדר ברש היה נשוי לזלדה (זִלפה), אחות במקצועה. לזוג נולדו בן ובת.
זלדה נפטרה בשנת 1980 בגיל 75. ברש נפטר בשנת 1995 בגיל 95, והובא לקבורה בבית העלמין הדרום שבחולון-בת-ים.
משלי קרילוב
מִשלֵי קרילוב הוא אוסף של יותר מ-200 משלים מאת ממשיל המשלים הרוסי איוואן קרילוב. המשלים תורגמו לעשרות שפות.
על המשלים.