ההערכה היא שדלפו 28 מיליון חביות נפט
השלכות והשפעות על הדיג.
הדליפה גרמה לאסון סביבתי שפגע בתעשיית הדיג במפרץ מקסיקו, ובתעשיית התיירות בחופי מפרץ מקסיקו, ובבתי הגידול של מיני עופות רבים. נפגעו בעיקר בעלי חיים ימיים כדוגמת לווייתנים, דולפינים, דגים, סרטנים ועופות דוגמת שקנאים. כדורי זפת המשיכו להתגלות בחופים גם ארבע שנים אחרי שהדליפה נעצרה.
השלכות כספיות.
מיליארדי דולרים שהושקעו באסדה נשפכו לים
כמובן פגיעה קשה גם בחברת הקידוח הבורסאית
פיצוי להרוגים והפצועים ולמשפחותהם
ופיצוי כספי למקסיקו בגין פגיעה בדגה וזהום
הסרט.
ב-2016 יצא לאקרנים סרט בשם "אסון בלב ים" שהוכן על בסיס אירועי אסון "דיפווטר הורייזן". הסרט בוים על ידי פיטר ברג והשתתפו בו מרק וולברג (בתפקיד ראשי), קורט ראסל, ג'ון מלקוביץ', ג'ינה רודריגז, דילן או'בריאן וקייט הדסון. הסרט היה מועמד ל-2 פרסים בטקס פרסי אוסקר ה-89 (2016) בקטגוריות של אפקטים קוליים ואפקטים ויזואליים.
הזארפן אהמט צ'לבי
הזארפן אהמט צ'לבי (בטורקית: Hezârfen Ahmed Çelebi, בטורקית עות'מאנית: هزارفنّ أحمد چلبی; 1609, איסטנבול – 1640 אלג'יריה) היה מדען בן האימפריה העות'מאנית של ראשית המאה ה-17, אשר המסורת הטורקית מספרת כי הקדים את האחים מונגולפייה ורייט בחקר התעופה, והצליח באמצעות כנפיים מלאכותיות, שהכין מכנפי נשר, לבצע מעוף ארוך טווח באמצעות כוח שריריו בלבד, בלי להיעזר במנוע.
סיפורו של הזארפן אהמט צ'לבי נרשם על ידי ההיסטוריון והנוסע אווליה צ'לבי בספרו סיאחת נאמה. מקובל להתייחס בספקנות לתיאוריו של אווליה צ'לבי בספרו אשר נהג להגזים בהם, ואף לרשום פרטים שאין להם בסיס עובדתי; אך הטורקים רואים בסיפור עובדה קיימת, וקראו לשדה התעופה הזארפן שבאיסטנבול על שמו.
בשנת 1638, בתקופת כהונתו של הסולטאן מוראט הרביעי, טיפס הזארפן אהמט לראשו של מגדל גלאטה שמצפון לקרן הזהב וגובהו 67 מטר. הוא קפץ מן המגדל, ובעזרת הכנפיים שבנה, ריחף מעל קרן הזהב ונחת בהצלחה באוסקודר בצִדו השני של הבוספורוס.
הסולטאן, שצפה במעופו של הזארפן אהמט צ'לבי, היה שבע רצון ואף שילם לו סכום נכבד במטבעות זהב; אך זמן קצר לאחר מכן, בהשפעת אנשי דת, שינה הסולטאן את טעמו והגלה את הזרפאן לאלג'יריה. הזארפן מת בגלות באלג'יריה בשנת 1640, בגיל 31.
אווליה צ'לבי מספר גם על אחיו של הזארפן אהמט, לגארי הסאן צ'לבי , שבנה רקטה, שוגר עימה מקצה ארמון טופקאפי ונחת בריא ושלם במי הבוספורוס. ב-1996 יצא לאקרנים בטורקיה סרט על עלילות האחים בשם "איסטנבול מתחת לכנפיי" . הזרפאן אהמט הוא אחת הדמויות הראשיות בעונה השנייה של סדרת הטלוויזיה הטורקית "קוסם סולטן", ולסיפור מעופו הוקדשו כמה פרקים בסדרה.
ישראל גודוביץ'
המרכז ללימודים אקדמיים
מל"א, המרכז ללימודים אקדמיים הייתה מכללה אקדמית שאינה מתוקצבת על ידי הממשלה, ששכנה באור יהודה. במרכז למדו כ-3,700 סטודנטים לתארים ראשונים ושניים בחמש פקולטות: הפקולטה לניהול ע"ש מרשל סרנת, הפקולטה למקצועות הבריאות, הפקולטה לפסיכולוגיה, הפקולטה לחינוך והפקולטה ללימודי הייטק. נשיא המרכז היה פרופ' דוד מרון.
בשנת 2019 המכללה נקלעה לקשיים כספיים, ובהובלת המועצה להשכלה גבוהה פורקה ויחידותיה השונות הועברו למוסדות אקדמיים אחרים.
היסטוריה.
המרכז ללימודים אקדמיים נוסד בשנת 2010 על ידי היזם אבי ביתן וחברת "ש.א.א. רשת מכללות", כתחליף לשלוחת אוניברסיטת דרבי בישראל אותה הקים קודם. השלוחה נאלצה להפוך למוסד ישראלי, לאחר שתוארי שלוחות זרות בישראל לא הוכרו יותר למטרות דירוג שכר לעובדים במגזר הציבורי. זאת מאחר שרוב הסטודנטים בשלוחת אוניברסיטת דרבי היו עובדי המגזר הציבורי, שהתואר שהם קבלו זכה אותם בתוספת שכר. השלוחה פעלה במבנה באזור התעשייה אור יהודה, שבו שכנה בעבר חברת מרקורי. חברת "ש.א.א. רשת מכללות" הפעילה במקביל גם את המרכז האקדמי כרמל.
ביוני 2010 נערך טקס בו הפכה שלוחת אוניברסיטת דרבי בישראל למוסד ישראלי בפיקוח המועצה להשכלה גבוהה בשם "המרכז ללימודים אקדמיים". בטקס העניקה אוניברסיטת דרבי תואר דוקטור כבוד ליזם אבי ביתן.
בשנת 2019 נקלע המרכז למשבר כספי, לאחר שצבר חובות של 84 מיליון ש"ח. בית המשפט מינה את ד"ר שלמה נס ועו"ד רענן קליר לבעלי תפקיד במרכז, "אשר יובילו וימשיכו את המהלך שנקטה החברה להתקשר עם מוסד אקדמי אשר יקלוט את הסטודנטים והעובדים ויאפשר את המשך הפעילות של המכללה במתכונתה הנוכחית או אחרת". בהובלת המועצה להשכלה גבוהה פורקה ויחידותיה השונות הועברו למוסדות אקדמיים אחרים.
יחידות אקדמיות ומסלולי לימוד.
במרכז פעלו ארבעה בתי ספר:
דיקאן בית הספר היה פרופ' עמירם רביב.
מסלולי לימוד:
דיקאן בית הספר הייתה ד"ר חנה בר ישי.
מסלולי לימוד:
דיקאן בית הספר היה פרופ' מרדכי שני
מסלולי לימוד:
דיקאן בית הספר היה ד"ר יאיר צדוק.
מסלולי הלימוד:
מכוני מחקר
תוכניות ייחודיות.
היחידה למעורבות חברתית
אגודת הסטודנטים.
אגודת הסטודנטים של המרכז ללימודים אקדמיים באור יהודה היא עמותה רשומה. האגודה הייתה חברה בהתאחדות הסטודנטים והסטודנטיות בישראל ובראשה עמד אפי לוי.
תעודות מקצועיות.
מל"א העניק, בחלק מתוכניות הלימוד, וכבר במהלך הלימודים, תעודות מקצועיות והכנה למבחני הסמכה חיצוניים:
גל הלם
גל הלם (לפעמים רק הלם) הוא סוג של הפרעה המתקדמת בתווך. גלי הלם מאופיינים על ידי שינוי חד, כמעט בלתי רציף, בתכונות של התווך. בחזית גל ההלם יש תמיד עלייה קיצונית בלחץ, בטמפרטורה ובצפיפות של הזורם. כמו כל הגלים, הוא נושא עמו אנרגיה ויכול להתקדם דרך תווך (מוצק, נוזל, גז ופלזמה). במקרים מסוימים בהיעדר תווך חומרי, למשל באמצעות השדה האלקטרומגנטי.
גל הלם נוצר כאשר קיימת הפרעה בתווך שמתקדמת מהר יותר ממהירות הקול בתווך. קיים אזור המושפע מההפרעה ("יודע" עליה) ואזור סמוך שאינו מושפע כלל, כי המידע על ההפרעה מתפשט במהירות הקול. אפשר לתאר גל הלם כשכבת המעבר בין שני התחומים, התחום המושפע מההפרעה והתחום שאינו מושפע.
כאשר גל הלם מתקדם בתווך, האנרגיה הכוללת נשמרת אולם האנרגיה שיכולה להפוך לעבודה פוחתת והאנטרופיה עולה. אפקט זה מוסיף, למשל, כוח גרר למטוס על קולי.
זרימה על קולית.
כאשר גוף או הפרעה נעים מהר יותר ממהירות ה"מידע" עליהם בסביבה נוזלית, נוזלים בסביבת ההתקדמות של ההפרעה לא יוכלו "לדעת" על קיומם טרם הגעת ההפרעה. תכונות נוזל (צפיפות, לחץ, טמפרטורה, מהירות, מספר מאך) משתנות מיידית ברגע המגע עם גל הלם.
על אף שגלי הלם אינם הפרעה רגילה בתווך, ניתן לאפיינם כשינויים חדים בתכונות הגז בסדר גודל של מספר מהלכים חופשיים ממוצעים (מיקרו מטרים אחדים בתנאים אטמוספיריים). גל הלם עשוי להשתנות מגל לא ליניארי לגל ליניארי על פני מרחקים גדולים, ותוך כדי התנועה באוויר הוא מתנוון והופך לגל קול תוך איבוד אנרגיה. זו הסיבה שגלי הלם נשמעים באוויר כצליל פיצוץ מעומעם. לרוב, גל הלם נשמע כמו בום על קולי, שנוצר על ידי טיסה על קולית של מטוס קרב. גל הלם הוא אחת הדרכים שבהן גז יכול להידחס בזרימה על קולית, לרבות דחיסה איזנטרופית, ודחיסת פרנט-מאייר.
המחשה.
ניתן לתאר גל הלם כנקודה הרחוקה ביותר בתווך אשר "יודעת" על המפגש עם האובייקט. לפיכך, גל ההלם מוגדר כתחום בין האזור ש"יודע" על הגל הקרב לבין האזור שלא יודע, ואנלוגי במידה רבה לקונוס האור בתורת היחסות הפרטית.
על מנת ליצור גל הלם, נדרש גוף כלשהו לנוע מהר יותר ממהירות הקול באותו תווך. במקרה של מטוס המתקרב למהירות הקול, חלקים מהאוויר סביבו נעים באותה מהירות ובכך גלי הקול מצטופפים זה על זה, הלחץ עולה וגל הלם נוצר ומתפרש לצדדים. בשל תופעת ההגברה, נשמע קול הדומה לפיצוץ.
תחלופת עובדים
תחלופה בארגונים, במונחי משאבי אנוש, היא הקצב שבו המעסיק מצליח לגייס עובדים חדשים או מאבד עובדים קיימים מקרב שורותיו. דרך פשוטה לתיאור התופעה היא מה משך הזמן שבו העובד נשאר בארגון. תחלופת עובדים נמדדת במונחי החברה הבודדת או על סמך ענף תעשייתי שלם אליו שייכת אותה החברה. כושר הייצור של חברה עשוי להיפגע באופן משמעותי עקב תחלופה תדירה של עובדים מיומנים וכנגזרת מכך, חלק גדול מכוח העבודה מונה עובדים חסרי ניסיון.
סיבות לתחלופה.
ניתן להבחין בין שני סוגי מקרים של תחלופה. הסוג הראשון מתייחס לתחלופה הנובעת עקב רצון העובד,
בעוד שהשני עוסק בתחלופה כפויה הנובעת עקב החלטת המעסיק כי העובד אינו מתאים, דבר המוביל לפיטורים, או עקב גורמים נסיבתיים כגון מחלות או פטירה.
קצב תחלופה מהיר לעומת איטי.
תחלופה גבוהה מעידה בדרך כלל על עובדים שאינם מרוצים מעבודתם או מהתגמול המתקבל בגינה. ייתכן והיא נובעת עקב תנאי תברואה לא טובים ורמת בטיחות נמוכה, כמו גם מצב בו קיימים מעט מדי עובדים שתפקודם מספק. העדר אפשרויות לפיתוח קריירה או אתגרים, חוסר שביעות רצון בעבודה, חוסר הכרה מצד המנהלים והעדר סביבת עבודה נוחה, כל אלו יכולים לשמש סיבה לתחלופה גבוהה. מאידך, תחלופה איטית מרמזת על עובדים מרוצים, תנאים תברואתיים ובטיחותיים נאותים ורמת ביצוע מספקת של העובדים. ידיעת הגורמים להצטרפות עובדים לארגון ולהישארותם בו, היא בעלת חשיבות רבה לארגונים בשוק העבודה. ניתוח של הנושא בוצע בשנת 2008 בדמות סקר מקיף בקרב 1000 מומחים בתחום הלוגיסטיקה ושרשראות אספקה.
תחלופת פנימית אל מול תחלופה חיצונית ואפשרויות לניבוי תחלופה.