ב-1979 עמד קנת עמד בראשות ועדת קנת - ועדת חקירה ממלכתית לבדיקת מצב בתי הכלא בישראל. כמו כן נמנה עם חברי ועדת בכור שחקרה את רצח ארלוזורוב.
בשנת תשל"ט (1979) הוענק לקנת עיטור "יקיר העיר תל אביב-יפו".
קנת נפטר בדצמבר 1987, בגיל 78. נטמן בבית העלמין קריית שאול.
משפחתו.
קנת היה נשוי לטובה לבית חיון (1913–1998), ואב לשניים: חיים ודליה.
בתו דליה קובל היא שופטת לשעבר שכיהנה בבית משפט השלום בירושלים.
אחיו נתן קנת היה מבכירי עורכי הדין בארץ. אחיו חנוך (הנרי) קנת (קנטרוביץ') היה המושל היהודי בחברון מטעם המנדט הבריטי, ולאחר מכן שימש בתפקידים משפטיים בכירים שונים בממשל הבריטי.
בית הבאר (ראשון לציון)
משקה שוודי
משקה שוודי (בגרמנית: Schwedentrunk) הוא שיטת עינויים והוצאה להורג. את השם לשיטה נתנו קורבנות גרמנים שנפלו בשבי לידי פלוגות שוודיות במהלך מלחמת שלושים השנים. בשיטה זו של עינויים השתמשו גם פלוגות בנות ארצות אחרות, שכירי חרב, חברי כנופיות שנלחמו ובמיוחד אזרחים שנשאו את מטענם של השוודים ולא קיבלו תשלום. שיטת עינויים זו שימשה כדי להכריח איכרים למסור כסף, מזון, בעלי חיים ורכוש חבוי, או כדי לסחוט יחסי מין מנשים.
אף על פי ש-20%-15% (באופן מקומי עד 60%) מהאוכלוסייה הגרמנית נספתה כתוצאה מאלימות, רעב ומחלות במשך המלחמה, הזיכרון של המשקה השוודי הוא שנשאר. השיטה הונצחה באחד מן הספרים הנפוצים הראשונים בגרמנית, "Der abenteuerliche Simplicissimus" , שפרסם הנס יאקוב כריסטופל פון גרימלסהאוזן בשנת 1668.
המנגנון.
שימוש במשקה השוודי נרשם בספרי ההיסטוריה של עיירות בכל רחבי דרום גרמניה. אף על פי שנסיבות מסוימות השתנו בין מקרה למקרה, בכל המקרים היה נקשר פיו של הקרבן, הקרבן היה נכפת, ולאחר מכן הוכרח לבלוע (באמצעות משפך) כמות גדולה של נוזל דוחה ולעיתים אף רותח. חומרים כגון שתן, צואה, זבל נוזלי ומים דלוחים שימשו לצורך זה.
מעבר לסלידה, לגועל, למחלות ולסיכוי לזיהום מחיידקים, המשקה השוודי הסב כאב עז בקיבה. מכיוון שנוזלים לא ניתנים לדחיסה, היה על בטנו ומעיו של הקרבן להתרחב בשיעורים גדולים שגרמו לכאב רב, על מנת להתאים לכמות הגדולה של הנוזלים שנכנסו. לאחר הכנסת הנוזלים היו המענים לוחצים על בטנו הנפוחה של הקרבן עם לוחות עץ או שרמסו אותה תחת רגליהם.
Anno 2070
Anno 2070 הוא משחק בניית ערים, ומשחק סימולציה כלכלי, עם אלמנטי אסטרטגיה בזמן אמת. זהו המשחק החמישי בסדרת Anno. הוא הופץ ב-17 בנובמבר 2011. המשחק פותח במשותף על ידי האולפנים הגרמניים 'Related Designs' ואולפני 'Ubisoft Blue Byte', והופץ על ידי ubisoft.
Anno 2070 דורש בשביל לפעול.
עלילה.
התרחיש מתרחש בשנת 2070. התחממות כדור הארץ גרמה להמסת כיפת הקרח הארקטי, כתוצאה מכך עלה מפלס הים העולמי כך שהחופים הוצפו. כתוצאה מכך ערים ותיקות רבות נעלמו מתחת לאוקיינוס, והרבה ממה שהיה בעבר הרים גבוהים הפך לשרשרת איים. האחריות ליישוב האיים הנותרים וניצולם ניתנת בידי קבוצה נבחרת של אנשים שברשותם מפקדות צפה/צוללת על המים המכונות Arks.
במשחק יש שלוש קבוצות בעלות מאפיינים שונים: "Eden Initiative" - "יוזמת עדן" (מכונים 'הירוקים'), "Global Trust" - "הנאמנות הגלובאלית" (מכונים 'הטייקונים'), וה"S.A.A.T" (מכונים 'הטכנולוגים').
'הירוקים' דואגים לסביבה ובונים ערים בנות קיימא, אבל הם לא יעילים ומתרחבים באיטיות. 'הטייקונים' הם חרוצים ומתרחבים במהירות, אבל הם גורמים לבעיות זיהום סביבתי וסובלים מהדלדלות משאבים. 'הטכנולוגים' משמשים כתמיכה לאוכלוסיות האחרות, והם שימושיים במחקר של הטכנולוגיות העדכניות ביותר והחזקות ביותר. הם נהיים זמינים רק בהמשך המשחק (כל משחק מחדש) כאשר השחקן תורם 10,000 במטבעות המשחק למטרתם.
משחקיות.
בAnno 2070 פוליטיקה כבר לא מוגדרת על ידי מדינות, גבולות, דתות, גזעים, וכדומה, אלא כיצד בני האדם מייצרים אנרגיה. כל האנושות נתונה תחת ממשלה עולמית אחת שבה חברים שלושת הפלגים העיקריים במשחק. שחקנים במשחק Online יכולים להצביע עבור נשיא עולמי וגם בסנאט המועצה. השתתפות בהצבעה נותנת אפקטים והטבות למשתתפים בהתאם לנשיא שנבחר ולהצעות החוק שהתקבלו.
אירועים.
המשחק (Online) כולל "אירועים בעולם" - משימות מיוחדות המוצעות לזמן מוגבל, המאפשרות לשחקנים להתאגד ולהשלים את המשימות. השלמת משימות גורמת לתגמול שחקנים בהתאם לכמות המשתתפים.
ישנם גם "אירועים נוכחיים" שבהם השחקן יכול להשלים משימה מסוימת לאחד משלושת הפלגים כדי לזכות בתמלוגים. "אירועים נוכחיים" משתנה כל יום, בניגוד למציאות שבה מקרים כאלו נמשכים חודשים.
יצחק קראוס
יצחק קראוס (נולד בכ"ד בתשרי ה'תשי"ט, 8 באוקטובר 1958), הרב פרופ' יצחק קראוס (נולד בכ"ד בתשרי ה'תשי"ט, 8 באוקטובר 1958), מכהן כמרצה במכון הגבוה לתורה באוניברסיטת בר-אילן. הוא חוקר משנתו של הרב יהודה אלקלעי, וחוקר חסידות חב"ד במאה ה-20, לשעבר נשיא המכללה האקדמית הרצוג בגוש עציון.
ביוגרפיה.
למד בישיבת בני עקיבא בנתניה ובישיבת כרם ביבנה. שירת בצה"ל בחיל השריון, במסגרת ההסדר. למד והוסמך לרבנות בישיבת עטרת כהנים.
את לימודיו האקדמיים החל במכללת מורשת יעקב לתעודת הוראה במדעי היהדות. בעל תואר מוסמך בהצטיינות במדעי היהדות מטעם Baltimore Hebrew University. נושא התזה היה "שלוש השבועות כיסוד למשנתו האנטי ציונית של ר' יואל טייטלבוים", בהנחיית ד"ר שמעון שוקק. בעל תואר ד"ר מהמחלקה לפילוסופיה יהודית באוניברסיטת בר-אילן על הדיסרטציה - "לחיות עם הזמן: הגות והנהגה - הלכה ומעשה במשנתו של הרב מנחם מנדל שניאורסון האדמו"ר מליובאוויטש", בהנחיית: פרופ' משה חלמיש. קראוס זכה בשנת תשס"א בפרס הצטיינות מטעם הקרן לחקר הקבלה ע"ש שלמה מוסיוף באוניברסיטת בר-אילן, ומטעם קרן שופף באוניברסיטה בשנת תשנ"ט.
בשנים תשס"ג–תשס"ד היה ראש החוג למחשבת ישראל במכללת אורות ישראל. בשנים תשנ"ד-תשס"ד היה סגן ראש המדרשה לנשים במכון הגבוה לתורה, אוני' בר-אילן, ובתשס"ה–תש"ע היה ראש המדרשה. בשנים תשע"א - תשע"ה כיהן כנשיא מכללת הרצוג.
קראוס היה חבר בוועדת חינוך הבת במינהל החינוך הדתי במשרד החינוך והתרבות ובוועדת החינוך של תנועת עמינדב לשירות לאומי, כיהן כרב בית הכנסת "שירה חדשה" בגבעת שמואל. נשוי לפרופ' שרית קראוס ואב לחמישה ילדים, מתוכם שניים מאומצים.
יחסי איטליה–ישראל
יחסי איטליה–ישראל הם היחסים הרשמיים בין איטליה למדינת ישראל. ישראל ואיטליה ביססו את קשריהן מיחסים זהירים לאחר הקמת מדינת ישראל, יחסים שידעו עליות ומורדות, עד ליחסי הידידות הקרובים השוררים ביניהן כיום.
שתי המדינות מחזיקות שגרירויות; שגרירות ישראל ברומא, בירת איטליה, ושגרירות איטליה בתל אביב-יפו בישראל. בין המדינות פועלת לשכת מסחר ותיקה הדואגת לקשרי הסחר המפותחים בין שתי המדינות. כמו כן, ישראל ואיטליה מקיימות קשרים רחבים בפן הצבאי, הכלכלי, החינוכי והמדעי-טכנולוגי.
יחסים דיפלומטיים.
יחסיהן הדיפלומטיים של ישראל ואיטליה כוננו עם הקמת מדינת ישראל ב-1948, אז מונה השגרירי הישראלי הראשון באיטליה אריה אורון.
בסוף שנות ה-50, הקפידה איטליה לנהל מדיניות זהירה עם ישראל. בשנים אלו היא ניסתה לרכוש את אמונן של מדינות ערב ולבסס לעצמה מעמד נכבד במזרח התיכון. להסתייגות של איטליה מישראל תרם גם החשש שלה מהצטרפות של ישראל לארגונים כלכליים אירופיים, שמא מוצרי החקלאות של מדינת ישראל, יתחרו בייצוא החקלאי שלה ויפגעו בו. מנגד, ראתה ישראל באיטליה בעלת ברית חשובה באזור הים התיכון. ביקורה של שרת החוץ, גולדה מאיר ברומא באוגוסט 1958 והזמנתה לארח את מנהיגי איטליה בישראל, הם הוכחה לכך.
ב-12 ביולי 2001, נחת ראש ממשלת ישראל אריאל שרון באיטליה. הביקור התקיים בשיאה של האינתיפאדה השנייה, במטרה לגייס את איטליה להפעלת לחץ אירופי על הרשות הפלסטינית להפסקת האלימות והפיגועים. במהלך הביקור, נפגש שרון עם נשיא איטליה קרלו צ'אמפי, ראש ממשלת איטליה סילביו ברלוסקוני ושר ההגנה האיטלקי. ב-17 בנובמבר 2003, שוב הגיע שרון לביקור בן שלושה ימים באיטליה, לאחר גל האנטישמיות שהתרחש באירופה ושוחח עם המנהיגים האיטלקיים.
במאי 2002, החליטו שלטונות המכס באיטליה, להטיל הגבלות על הייבוא מישראל, עם חיוב כספי על יבואני סחורות מישראל, שיוחזר רק אם יתברר כי מקור הסחורה אינו בהתנחלויות. משרד החוץ אמר כי זהו צעד חמור העלול להפסיק את יחסי המסחר של איטליה עם ישראל.
החל משנת 2004, החלו מאמצים איטלקיים גדולים לצירופה של ישראל לאיחוד האירופי. בנובמבר 2006 תמכו חברי פרלמנט איטלקים באיחוד האירופי בצירוף ישראל לאיחוד, ואף תכננו יוזמה ובה ישראל יכלה להציע את מועמדותה כבר באותו זמן, אך צירופה המלא ייעשה לאחר חתימת הסכם שלום עם הפלסטינים. בפועל יוזמות אלו לא פעלו, ונכון ל-2019, ישראל איננה חברה באיחוד האירופי.
ב-3 בנובמבר 2005, לאחר התבטאותו של נשיא איראן מחמוד אחמדינז'אד כי "יש למחוק את ישראל מהמפה", התקיימה ברומא שבאיטליה הפגנת תמיכה גדולה בישראל מול שגרירות איראן באיטליה במחאה על דבריה של איראן, וכללה כ-15 אלף מפגינים. במקביל נערכה הפגנה בת כ-2,000 אנשים תומכי ישראל, מול הקונסוליה האיראנית במילאנו. למחרת ההפגנה, התנוססו כותרות ראשיות באתרי החדשות האיטלקיים הגדולים שהעמידו את נושא התמיכה בישראל במרכז העניינים ודיברו על ההפגנה הגדולה שנערכה במדינה אמש. שגריר איראן זומן לשיחה במשרד החוץ האיטלקי, ושר הרפורמות האיטלקי קרא לגרש אותו מהמדינה.