ב-1956 הפך אוונס לבועט הפנדלים הקבוע של ארסנל; הוא הבקיע 12 שערים ב-207 משחקיו במדי ארסנל, כולל שבעה בעונת 1958/1959. הוא גם החליף את השוער ג'ק קלסי הפצוע בגמר גביע ה-FA של 1959. במשך תקופה קצרה זכה לענוד את סרט הקפטן של ארסנל, ואף השתתף במדי נבחרת לונדון בחצי גמר גביע ערי הירידים של עונת 1955/1958. אולם, המועדון לא שיחק היטב בתקופתו של אוונס, והוא לא זכה בתואר משמעותי כלשהו.
הוא היה המגן השמאלי הבכיר של ארסנל עד המשחק מול וולבס ב-29 באוגוסט 1959, שבו שבר את קרסולו. אף על פי שהתאושש הוא לא הצליח לשחזר את יכולתו הקודמת. לאחר שבילי מק'קולו הובא על מנת למלא את מקומו הוא השתתף בשישה משחקים נוספים (האחרון מול טוטנהאם הוטספר ב-16 בינואר 1960), ולאחר מכן עבר לשחק בקבוצת המילואים של המועדון. הוא היה שחקן ארסנל עד 1963, וסייע לאמן את קבוצות המילואים והנוער. לאחר מכן הוא עבד בלוטון טאון באותם תפקידים. לאחר מכן הוא פרש מתחום הכדורגל.
קורקינט ממונע
קורקינט ממונע (מכונה גם קורקינט חשמלי או גלגינוע, בעברית: גַּלְגִּלַּיִם ממונעים) הוא קורקינט המונע באמצעות מנוע בנזין או מנוע חשמלי. הוא עשוי ממשטח צר שמתחתיו שני גלגלים. המשתמש בכלי תחבורה זה עומד עליו בשתי רגליו ובידיו מחזיק ידית המשמשת להיגוי.
הקורקינט החשמלי זכה לעליה בפופולריות שלו בעזרת ההתרבות של חברות לשיתוף נסיעות המאפשרות להשתמש בקורקינטים חשמליים הפזורים ברחבי העיר על ידי אפליקציה המותקנת במכשיר הנייד.
השפעה על הסביבה.
בתחילת המאה ה-21, עת הפיכתם של קורקינטים חשמליים לפופולריים ושיווקם ההמוני בערים הגדולות, מלווה שיווקם בתדמית של תרומה לסביבה, והדימוי הנפוץ הוא שהם תורמים לסביבה בכך שהם מחליפים שימוש באמצעי תחבורה סטנדרטיים ומזהמים יותר, ובנוסף, בעזרת אפליקציות שיתוף יוצרות חלוקה יעילה של משאבים חוסכות את הצורך בייצור וקנייה של קורקינטים רבים בבעלות פרטית של האזרחים. בפועל, תמונת השפעתם על הסביבה מורכבת יותר.
בשנת 2019 מחקר מאוניברסיטת קרולינה הצפונית בדק לעומק את השפעתם של קורקינטים חשמליים לשכירות על הסביבה בהשוואה לאלטרנטיבות - אם לוקחים בחשבון את ההשפעה הסביבתית של הייצור והמשלוח, התחזוקה, והאיסוף של הקורקינטים בחזרה לתחנות ההטענה לאחר השימוש.
במחקר עלה שאמצעי התחבורה המזהם ביותר מבין אלו שנבדקו הוא המכונית, ואחריו קורקינטים להשכרה ואופניים להשכרה. לאחר מכן המזהמים ביותר הם קורקינטים בבעלות פרטית, ועדיפים על כל אלו נמצאו בהתאמה אוטובוסים עם נסועה גבוהה, אופניים חשמליים בבעלות פרטית, אופניים רגילים, והליכה ברגל.
לפי הערכת החוקרים, האימפקט הסביבתי של הקורקינטים להשכרה עומד על 202 גרם גז חממה על כל מייל (1.6 קילומטר) של נסיעה, כאשר 50% מגזי החממה נפלטים בתהליכי הייצור, 43% נפלטים בעת האיסוף והפיזור של הקורקינטים, וההשפעה של הנסיעה עצמה ושל גורמים נוספים זניחים יחסית.
כדי לנסות ולהעריך טוב יותר את מידת ההשפעה בפועל על הסביבה, המחקר בדק באמצעות סקרים באילו אמצעי תחבורה היו משתמשים נוסעי הקורקינט אם לא היו נוסעים בקורקינט. 49% אמרו שהיו משתמשים באופניים או בהליכה, 34% ברכב פרטי או שירות הזמנת נסיעות, 11% בתחבורה ציבורית, ו-7% היו מוותרים על הנסיעה. בשקלול הנתונים הגיעו החוקרים למסקנה שבסך הכל הקורקינטים מחליפים בעיקר אמצעי תחבורה מזהמים פחות, ולכן בפועל מגבירים את הזיהום. החוקרים העריכו את וודאות המסקנה ב-65%, וציינו ששינויים במבנה הקורקינט ובפעולת שירות ההשכרה עשויים לשנות את וודאות המסקנה ל-40%.
חוקיות ובטיחות בישראל.
השימוש בקורקינט חשמלי בישראל הוסדר בצו ביולי 2004. הצו מגדיר קורקינט חשמלי כרכב בעל שני גלגלים המורכבים בזה אחר זה, המונע במנוע חשמלי שהספקו לא עולה על 100 ואט, מהירותו לא גבוהה מ-12 קמ"ש, ומשקלו העצמי לא עולה על 12 ק"ג. על פי הצו, קורקינט כזה פטור מהחובות החלות על רכב ממונע על פי פקודת התעבורה, כדוגמת ביטוח רכב.
ב-2016 פרסם משרד התחבורה תקנה חדשה, לפיה מותר להשתמש בקורקינט חשמלי מגיל 16, מהירותו תוגבל ל-25 קמ"ש וההספק יהיה עד 250 ואט ומשקלו עד 30 ק"ג.
השימוש בקורקינט ממונע-בנזין, או בקורקינט חשמלי שמאפייניו חורגים מהתקנות הנ"ל, אסור בישראל. למרות זאת, בכבישי ישראל נעים אלפי קורקינטים כאלו בניגוד לחוק.
משרד התחבורה החרים מדי פעם קורקינטים ממונעים האסורים לשימוש בישראל, אולם הקורקינטים הממונעים שהוחרמו נמכרו במכרזים לכל המרבה במחיר ללא הסדרה חוקית. בית המשפט העליון הביע תמיהה על מדיניות זאת בספטמבר 2010 ודרש להפסיקה לאלתר.
במאי 2013 קבע בית המשפט העליון שקורקינט מכני בעל מנוע חשמלי, מהירות מקסימלית של 32 קמ"ש לילדים בני 11 ומעלה, אינו נחשב רכב מנועי לעניין פיצוי נפגעי תאונות דרכים ולכן הנוהג בו שנפגע מרכב ממונע זכאי לפיצוי כנפגע תאונת דרכים, אך הנפגע מנהיגה בו אינו זכאי לפיצוי כנפגע תאונת דרכים. בית המשפט גם קרא להסדרת השימוש בקורקינט ממונע ולכן במאי 2016 יצאה התקנה החדשה.
ג'ודי ניר מוזס
ג'ודי ניר-מוזס
תעריף
צום מיצים
צום מיצים או דיאטת מיצים היא סוג של דיאטה לניקוי רעלים (תהליך שמיוחסת לו הסגולה לטיהור הגוף מרעלים) שעל פיו יש לצרוך רק מיצי פירות וירקות בתקופת הצום.
בגלל הצורה הנוזלית, המזון מתעכל במהירות והתהליך דורש אנרגיה מועטה יחסית. לעיתים צום מיצים משווק יחד עם תוספי תזונה או במסגרת תרפיה רחבה יותר. למרות הפופולריות של השיטה, אין עדויות מדעיות לכך שצום מיצים משיג תוצאות כלשהן. לא בתחום הירידה במשקל, ולא למטרות רפואיות אחרות. בטווח הקצר, אמנם קיימת ירידה במשקל בשל ההגבלה הקלורית הקיצונית, אך עם החזרה לתזונה רגילה ישנה נטייה לעלייה במשקל.
סיבות לצום.
עם הסיבות לצום מיצים נמנות רצון לאבד משקל וניסיון להיגמל מהתמכרות כלשהי כגון עישון, אכילת יתר או שתיית קפה. יש המשתמשים בצום מיצים כדרך רפואה אלטרנטיבית לטיפול בכאב, בסרטן, בדיכאון, בדלקת מפרקים, בזיהום קשה, במחלות אוטואימוניות ועוד.
התומכים בצום מיצים מאמינים כי הוא גורם להפחתת כמות האנרגיה הנדרשת לעיכול ולכן לגוף יש יותר אנרגיה לסלק רעלים. מכיוון שהרעלים נמצאים במגוון איברים שונים בגוף, דיאטות מיצים שונות מכוונות כלפי אזורים שונים בגוף. לדוגמה, רבים מהמטופלים בצום מיצים מאמינים כי ההימנעות מאוכל מוצק מאפשרת לגוף להשתקם ולרפא את עצמו מנזק ועייפות הנגרמים מהלחץ המתמיד של העיכול. לעומת זאת, צום של מים בלבד, יגרום לגוף לשרוף מאגרי סוכרים וגליקוגן ויסתפק בפחות אינסולין, דבר שייתן ללבלב מנוחה. צומות אחרים מכוונים כלפי הכבד, הכליות, מערכת השתן, כיס המרה, המוח, מערכת החיסון.
עם זאת, אין ראיות מדעיות לאף אחת מטענות אלו.
שיטות.
הצום לרוב אורך בין 3 ימים לשבוע, ויש המבצעים תהליך זה מספר פעמים בשנה. יש המבצעים את הצום במסגרת חופשה בספא, לעיתים בארץ אחרת, כגון תאילנד.
בגלל שמיץ טהור מכיל מעט מאוד סיבים, לעיתים נעשה שימוש בחוקן או חומר משתן טבעי כדי לגרום לסילוק יעיל של הפסולת מהמעיים. שיטה נוספת היא הוספת פסיליום למיץ. הפסיליום אינו נספג בגוף אבל סופח כמויות גדולות של מים, כך שהוא יוצר את הנפח הדרוש לפעילות מעיים תקינה.
סוגי מיצים.
חלק מהפירות והירקות המשמשים למיצים הם:
תופעות לוואי.
בביצוע צום מיצים יש להקפיד לשמור על איזון תקין של ויטמינים ושאר חומרי תזונה. אמנם, אין תופעות לוואי ידועות המיוחסות לצום מיצים אך יש מצבים רפואיים, כמו סוכרת, שעלולים להחמיר עקב שתיית מיצים מסוימים. כמות גדולה של מיצים מירקות ופירות חומציים במיוחד כגון עגבניות ופירות הדר עלולים להפר את רמת ה-PH בגוף.
ביקורת.
בשל כמות נמוכה של נתרן ברוב הפירות והירקות, עלול להיווצר מצב של היפונטרמיה. היפונטרמיה גורמת לבחילות, הקאות, כאב ראש, בלבול, עייפות, אובדן תיאבון, חוסר מנוחה, חולשה בשרירים, התכווצויות, פרכוסים ובמקרים חמורים אף חוסר הכרה וכניסה למצב של תרדמת.
הממסד המדעי טוען כי אין כל הוכחה כי צום המיצים ודיאטות דה-טוקסיפיקציה אכן מצליחות להשפיע על רמת הרעלים בגוף. לדעתם, הטיפול אמנם בלתי מזיק אך לכן גם מהווה בזבוז משאבים ומוליך אנשים שולל. לטענתם, סביר להניח כי ההרגשה הטובה שלא פעם נלווית לצום המיצים מגיעה רק מההפסקה של צריכת חומרים מזיקים ומאפקט פלצבו ולא כתוצאה חיובית של המיצים. על פי ד"ר קתרין קולינס, דיאטנית ראשית בבית הספר לרפואה סנט ג'ורג' בלונדון, "מושג הדה-טוקסיפיקציה (de-tox) הוא המצאה שיווקית בלבד... הרעיון כי למפולת של ויטמינים, מינרלים וחומרים משתנים הנצרכים בתקופה של 2–7 ימים יכול להיות אפקט לטווח ארוך על הגוף, הוא גם כן מיתוס שיווקי".
יהושע פולק
יהושע מנחם פולק (נולד ב' באדר א' תש"ח, 12 בפברואר 1948) הוא איש ציבור חרדי, כיהן כסגן ראש עיריית ירושלים וחבר הכנסת ה-17 בשלהי כהונתה, מטעם אגודת ישראל.
ביוגרפיה.
נולד באוראדיה רומניה למשפחה שהשתייכה לחסידות ויז'ניץ. בשנת 1961 עלתה משפחתו לישראל. למד בישיבת פוניבז' לצעירים ובישיבת כנסת חזקיהו.
התחתן בשנת תשל"א (1971). בשנת 1981 התמנה לממלא מקום ראש המועצה הדתית בירושלים וכיהן בה עד 2002. לאורך השנים השתייך פוליטית לסיעת שלומי אמונים שבתוך מפלגת אגודת ישראל.
בשנת 2003 הוצב במקום השני ברשימת יהדות התורה למועצת עיריית ירושלים. כיהן כסגן ראש העיר תחת אורי לופוליאנסקי, כיו"ר הוועדה לתכנון ובנייה בעיר. במקביל כיהן גם כגזבר עיריית ביתר עילית, תפקיד שבו כיהן עד שנת 2013.