על הספר יצאו עוררין, בעיקר בטענה שהחידושים שבו אינם פרי רוחו של המחבר אלא לקוחים מאביו. כעבור חמש עשרה שנה (תכ"א, 1661) הדפיס המחבר חיבור נוסף בשם "נחלת צבי" על שולחן ערוך אבן העזר, ובו טרח המחבר לְהָזֵם את השמועות. הוא צירף לספר הסכמות רבות שמאשרות את בעלותו על ספרו הקודם, ביניהן הסכמת רבי שעפטיל בן השל"ה, הכותב: "שאני יודע בבירור גמור שהוא בעצמו חיבר את החיבור הזה". בסוף ספרו על אבן העזר מצורפת עדותו של בעל ה"תוספות יום טוב": "שאני יודע בבירור שמפעלו הוא והוא המחבר עצמו".
הספר על אורח חיים נדפס מספר פעמים, ובשנת תשס"ג יצא לאור במהדורה מפוארת (עם פירוש אחר, "עולת תמיד" ו"עולת שבת" מאת הרב שמואל בן יוסף) על ידי מכון 'זיכרון אהרון'.
הספר על אבן העזר הוא הפירוש הראשון שנדפס על חלק זה בשולחן ערוך. הוא מצטיין בבהירות סגנונו, ומצוטט בין נושאי הכלים על השולחן ערוך (באר הגולה, באר היטב, ועוד) וכן בספרות השו"ת. מכל מקום, מאז ההדפסה הראשונה הספר לא הודפס שוב ולא היה מוכר לרבים מלומדי השולחן ערוך, עד לההדרתו מחדש במהדורת "שולחן ערוך השלם" (ירושלים תשס"ח).
קש&quot;א
האוניברסיטה הממלכתית של מוסקבה לגאודזיה וקרטוגרפיה
האוניברסיטה הממלכתית של מוסקבה לגאודזיה וקרטוגרפיה (ברוסית: Моско́вский госуда́рственный университе́т геоде́зии и картогра́фии) היא האוניברסיטה היחידה ברוסיה ללימודי גאודזיה וקרטוגרפיה ואחת מהאוניברסיטאות הראשונות בעולם למקצועות אלו.
האוניברסיטה נפתחה לראשונה בשנת 1779 במוסקבה והיא כיום בעלת 7 פקולטות. האוניברסיטה נמצאת בצמוד אל "האוניברסיטה הממלכתית של מוסקבה לניהול קרקע" שהייתה בעבר חלק מן האוניברסיטה כיום.
האוניברסיטה החלה את דרכה בתקופת רוסיה הצארית בתור: "בית ספר לסקרי מדידות" ולאחר מכן הורחב בית הספר לעוד כמה מחלקות נוספות, לאחר תקופת ברית המועצות בשנת 1930 נהפך בית הספר למעמד של אוניברסיטה ופוצל לשתי האוניברסיטאות הקיימות כיום בצמוד אחת אל השנייה.
האוניברסיטה הממלכתית של מוסקבה לניהול קרקע
האוניברסיטה הממלכתית של מוסקבה לניהול קרקע (ברוסית: Государственный университет по землеустройству) היא האוניברסיטה הממלכתית והיחידה ברוסיה, ללמודי ניהול ותכנון שימושי קרקע, קדסטר, שמאות מקרקעין, ותכנון ערים ואזורים.
האוניברסיטה הוקמה בשנת 1779 במוסקבה ביחד עם "האוניברסיטה הממלכתית של מוסקבה לגאודזיה וקרטוגרפיה" הצמודה אליה כיום לכדי מוסד אקדמי אחד עד לפיצולה לכדי שתי אוניברסיטאות נפרדות.
לאחר תקופת ברית המועצות בשנת 1930 הוחלט לפצל את האוניברסיטה לשני מוסדות סמוכים.
בשנת 1942 נפתחה גם מחלקה צבאית להכשרתם של אנשי צבא העוסקים בתחום בדומה אל מוסדות אקדמיים אחרים בתקופה הקומוניסטית.
חומס (פירושונים)
ג'יימס קרייג
סר ג'יימס קרייג, הוויקונט הראשון של קרייגבון (באנגלית: James Craig, 1st Viscount Craigavon; 8 בינואר 1871 – 24 בנובמבר 1940) היה ראש ממשלת צפון אירלנד הראשון וכיהן בתפקיד כעשרים שנה מאז יצירת צפון אירלנד ב-1921 ועד מותו ב-1940 ונחשב על ידי היוניוניסטים ל"אב המייסד" של המדינה הצפון אירית.
לפני מינויו לראש ממשלה.
קרייג נולד בבלפסט ליצרן ויסקי עשיר (מיליונר שעשה את הונו בעצמו). בית האחוזה של המשפחה במחוז דאון נקרא "קרייגבון". לאחר לימודיו החל לעבוד כברוקר של ניירות ערך. בינואר 1900 הצטרף לגדוד הקלעים השלישי של המיליציה האירית ויצא להילחם במלחמת הבורים. הוא התקדם לדרגת קפטן לפני ששוחרר משירות עקב בעיות בריאות.
ב-1906 נבחר כחבר הפרלמנט הבריטי מטעם מחוז דאון מזרח. בשנותיו כחבר פרלמנט הוביל קרייג את היוניוניסטים מתנגדי רעיון "שלטון הבית" (Home Rule) לאירלנד. הוא ארגן את מתנדבי אלסטר ועודד אותם להתגייס ולהילחם לצד הבריטים במלחמת העולם הראשונה. בשנים 1920–1921 כיהן כמזכיר האדמירליות. בפברואר 1921 ירש את מקומו של אדוארד קרסון בראשות מפלגת האיחוד של אלסטר (UUP). לקרייג הייתה השפעה על עיצוב החוק שיצר את הפיצול בין מדינת אירלנד החופשית וצפון אירלנד ב-1920 והוא היה זה שדחף לבחירת ששת המחוזות של אלסטר כחלק של אירלנד שיישאר חלק מהממלכה המאוחדת.
בבחירות הראשונות שנערכו בצפון אירלנד לאחר הקמתה נבחר לחבר בית הנבחרים של צפון אירלנד וב-7 ביוני מינה אותו הלורד לוטננט (המושל הכללי של צפון אירלנד) למשרת ראש ממשלת צפון אירלנד.
כראש ממשלה.
קרייג הוביל מדיניות פרוטסטנטית ברורה וביקש לבדל את צפון אירלנד התעשייתית, העשירה והמלוכנית מהדרום הרפובליקי, הקתולי והנחשל. חלק מבידול זה היה המאמץ לבסס את צפון אירלנד כישות של הממלכה המאוחדת שוות-מעמד לסקוטלנד או ויילס. את הפן השני של הבטחת ההגמוניה הפרוטסטנטית השיג קרייג על ידי הקמת כוח השיטור המלכותי של אלסטר ככוח משטרתי חמוש, צבאי-למחצה ומתוגבר בוותיקי ארגון המתנדבים של אלסטר. הכוח סייע בהדיפת התקפות הצבא האירי הרפובליקני בראשית ימיה של צפון אירלנד ושימש לדיכוי המיעוט הקתולי בהמשך. קרייג הוביל מדיניות של הזנחה מכוונת של המיעוט הקתולי ולא הביע כל עניין בשילוב קתולים במארג הצפון-אירי הנרקם, דבר שהתבטא גם בפרלמנט .כפוליטיקאי שפעל הן בבלפסט והן בלונדון, עיקר מדיניותו הייתה לבסס את החרם הכלכלי הבריטי על מדינת אירלנד החופשית. ביטול החרם ב-1938 היה אות להחלשות כוחו הפוליטי בבירה הבריטית.
קרייג זכה בחמש מערכות בחירות רצופות (1921, 1925, 1929, 1933 ו-1938) וביצר את מפלגתו כמפלגה היוניוניסטית הגדולה והחשובה ביותר.
לקראת מלחמת העולם השנייה, באפריל 1939 ולאחר פרוץ המלחמה במאי 1940 דרש קרייג מהממשל בלונדון להחיל גיוס חובה בצפון אירלנד, בדיוק כמו בשאר חלקי הממלכה. בקשתו נדחתה בשל החשש בלונדון מפני התנגשויות אלימות על רקע חובת הגיוס בין יוניוניסטים לאירים-לאומנים קתולים.
קרייג היה ראש ממשלה מכהן כאשר נפטר בנובמבר 1940 ונקבר בבניין הפרלמנט של צפון אירלנד.
תארים ואותות כבוד.
ב-1918 קיבל תואר ברונט והותר לו להוסיף את התחילית סר לשמו. ב-1926 הועלה לדרגת ויקונט וחבר המועצה המלכותית.
ב-1965 הוקמה על גדתו הדרומית של אגם לוך ניי, עיר מתוכננת בשם קרייגבון, על שמו.
באריוג'נסיס
תסמונת פסאודובולברית
התסמונת הפסאודובולברית או השיתוק הפסאודובולברי (באנגלית: Pseudobulbary syndrome או Pseudobulbary palsy) היא תסמונת נוירולוגית המתאפיינת בקשיי לעיסה ובליעה (דיספגיה, Dysphagia), קשיי דיבור, בעיקר בקול ובהגייה (דיספוניה, דיסארתריה), פגיעה בתנועות הרצוניות של הלשון ושל שרירי הפנים (חולשת פנים דו-צדדית) וכן באפקט הפסאודובולברי - פרצי בכי וצחוק בלתי נשלטים ללא גרוי חיצוני.
תמונה קלינית.
עקב שיתוק החך, הלוע והלשון לחולה הלוקה בתסמונת זו יש לעיתים קול "כבוי", מאונפף, חד-גוני והפרעות בהיגוי. הוא עלול להיחנק בעת בליעת נוזלים העולים לו בחזרה לאף.
בגלל שיתוק התנועות הרצוניות של הפנים ארשת פניו קפואה, ללא תזוזה (אמימיה או היפומימיה), עם תווי פנים נפולים.
התסמונת מלווה בפארזיס (חולשה) מוטורית מסוג פירמידלי. ההליכה כפופה, בצעדים קטנים.
אופיינית תגובת יתר של כמה רפלקסים -בעיקר הרפלקס הסנטרי (jaw jerk reflex) כמו כן הרפלקסים הפירמידליים (למשל רפלקס בבינסקי).
אבחון.
אבחון התסמונת הפסאודובולברית מסתמך על תצפית בתסמינים של התסמונת ועל בדיקה נוירולוגית. במסגרת הבדיקה הנוירולוגית מפיקים את רפלקס הסנטר (או רפלקס המסטר) ורפלקס ההקאה.
אצל רב החולים עם צחוק ובכי פתולוגיים (אפקט פסאודובולברי) קיים שיתוק פסאודובולברי בגלל נזקים קורטיקו-בולבריים דו צדדיים, ולעיתים קרובות פגיעה דו צדדית פירמידלית.
צילום MRI מאשר את קיום המחלה ומצביע על שינויי המוח.
השם.
התסמונת או השיתוק הפסאודובולברי נקרא כך מפני שהוא דומה ל"שיתוק הבולברי" שמתאפיין גם כן בקשיי לעיסה, בליעה ודיבור, הפרעות בתנועות הלשון, וצרידות.
אולם בעוד בשיתוק הבולברי הנזק הוא ב"נוירון המוטורי התחתון" שבגרעיני הבולבוס (Bulbus) כפי שנקרא לפעמים המוח המוארך (medulla oblongata), בתסמונת הפסאודובולברית הנזק הוא ב"נוירון המוטורי העליון" ובשלוחות העצביות שלו. המדובר בנוירונים שבקליפת המוח השולחים מסלולים עצביים אל הנוירונים שבגרעיני הפונס (גשרון) והבולבוס.
בשונה מהשיתוק הבולברי, בתסמונת הפסאודובולברית חסרות בדרך כלל פסציקולציות (התכווצות שרירים קטנה ומקומית) ואטרופיה של הלשון, ישנם סימנים פירמידליים ו"האפקט הפסאודובולברי".
במונח "שיתוק פסאודובולברי" השתמש לראשונה הנוירולוג הצרפתי רפאל לפין (Raphaël Lépine 1919-1840) בשנת 1877.
המונח עלול להטעות, מפני ששניים מהגרעינים המוטוריים שהמסלולים העצביים אליהם ניזוקו - זה האחראי על תנועות שרירי הפנים (העצב הפציאלי VII) וזה האחראי על תנועות הלעיסה (ענף של העצב הטריגמינלי V) נמצאים בפונס ולא בבולבוס (המוח המוארך).
סיבות להופעת התסמונת.
התסמונת נגרמת בעקבות פגיעה דיפוזית דו-צדדית במסילות העצביות המוטוריות הקורטיקו-בולבריות וקורטיקו-פונטיניות שהם חלק מן מסלול הפירמידלי, דהינו המסילות העצביות המובילות מקליפת המוח, בעיקר מצחית, אל הגרעינים של העצבים הקרניאליים גזע המוח .