בשנת 2000 הכיר בית המשפט לחוקה בכך שהאיסור החוקתי על אפליה על רקע "מעמד אחר" מכסה גם נטייה מינית. חוק בריאות הציבור אסר על אפליה הקשורה לנטייה מינית בשירותי בריאות מאז 1997 ועל אפליה הקשורה לזהות מגדרית מאז 2004. החוק משנת 2003 בנושא שוויון יחס וקידום שוויון הזדמנויות אשר התבסס על נטייה מינית בינואר 2004, כלל בתוכנו תחומי תעסוקה, חינוך, דיור, בריאות וגישה לסחורות ושירותים. סעיף 8 לחוק קובע כדלקמן:"הוראות הגורמות לכך שאדם או קבוצה זוכים ליחס פחות טוב מאדם או קבוצה אחרת במצב דומה בגלל מינו, מוצאו הגזעי, צבעו, לאומו, מוצאו הלאומי או האתני, שפת אם, מוגבלותו, מצבו בריאות, הרשעה דתית או אידאולוגית, דעה פוליטית או אחרת, מצב משפחתי, אימהות (הריון) או אבהות, נטייה מינית, זהות מינית, גיל, מוצא חברתי, מצב כלכלי, אופי חלקי או תקופה מוגדרת של יחסי עבודה או יחסים אחרים הקשורים לעבודה, בהם חברות בארגון המייצג את האינטרסים של עובדים, וכל מעמד, תכונה או מאפיין אחר נחשבים לאפליה ישירה".החוק ההונגרי אוסר בנוסף על פשעי שנאה ודיבורי שנאה על בסיס נטייה מינית וזהות מגדרית מאז 2004.
זהות מגדרית.
בדצמבר 2017 פורסם צו ממשלתי הקובע לראשונה בסיס חוקי לשינוי מגדר. לאחר 1 בינואר 2018, טרנסג'נדרים המתגוררים בהונגריה היו מסוגלים תאורטית לשנות את מינם החוקי בעודם היו נדרשים לעבור אבחון של איש מקצוע רפואי, אך לא לעבור טיפול הורמונלי, עיקור או ניתוח להתאמה מגדרית לצורך הכרה. חוק שוויון היחס כולל "זהות מינית" ברשימת מאפייניו המוגנים. עם זאת, "Transvanilla" - ארגון הונגרי שבסיסו בבודפשט העוסק במתן שירותים והגנה על זכויות טרנסג'נדרים, דיווח כי הממשלה סירבה לכבד בקשות לשינוי מגדר מאז 2018. בשנת 2019, נוצר תיק משותף של 23 אנשים אשר תבעו את הממשלה בבית הדין האירופי לזכויות אדם.
ב-31 במרץ, יום הנראות הטרנסג'נדרית הבינלאומי, הוגשה הצעת חוק שהחליפה את המונח ההונגרי "נם", שמשמעותו "מין", למין לידה, המוגדר כ-"מין הביולוגי הנקבע על פי מאפיינים מיניים ראשוניים וכרומוזומים". הפרלמנט הצביע בעד הצעת החוק ב-19 במאי 2020, מה שחסם בפני טרנסג'נדרים את הזכות לשנות את מינם החוקי. ההצבעה הייתה 134 בעד, 56 נגד ו-4 נמנעים. דוניה מיאטוביץ', הנציבה לזכויות אדם במועצת אירופה, הצהירה כי הצעת החוק "מנוגדת לסטנדרטים של זכויות אדם ולפסיקה של בית הדין האירופי לזכויות אדם". הנשיא יאנוש אדר חתם על הצעת החוק ב-28 במאי 2020.
בינואר 2021 הורתה הממשלה שספר שיצא לאור על ידי האגודה הלסבית לבריש ("Labrisz Lesbian Association") יכלול אזהרות האומרות כי הוא "מכיל התנהגות שאינה עולה בקנה אחד עם תפקידי מגדר מסורתיים". לדברי דובר ממשלתי, "הספר נמכר כאגדה... אך הוא מסתיר את העובדה שהוא מתאר התנהגות שאינה עולה בקנה אחד עם תפקידים מגדריים מסורתיים". בתגובה הודיעה העמותה כי תגיש תביעה נגד הממשלה.
תרומת דם.
הומוסקסואלים וביסקסואלים היו רשאים לתרום דם לאחר תקופת דחייה של 12 חודשים עד שנת 2020. באותה שנה, תקופת הדחייה בוטלה, עם הערכת סיכונים פרטנית.
תנאי מחיה.
מצעד הגאווה בבודפשט היה האירוע הראשון מסוגו בגוש המזרחי לשעבר, בעודו מושך כעשרות אלפי משתתפים במגמת עלייה מדי שנה. מהדורת המצעד של שנת 2017 זכתה לתמיכתן של שגרירויות רבות בהן: אוסטרליה, קנדה, צרפת, גרמניה, הממלכה המאוחדת, ארצות הברית, לצד סלובקיה וסלובניה השכנות, בין היתר. ברחבי העיר ישנו גם פסטיבל גאווה שנתי הנמשך כשבוע בכל קיץ עם פסטיבל סרטים, מצעד גאווה ומסיבות ברחבי העיר. את הפסטיבל פתחו בעבר אנשי ציבור בולטים בהם גאבור דמשקי, אז ראש עיריית בודפשט, וקינגה גנץ', אז שרת החוץ. הונגריה הייתה המדינה המארחת של אירועי הלהט"ב, תחרות היופי "Mr Gay Europe" ל-2007 ומשחקי הספורט "EuroGames" בשנת 2012.
בקורלציה מאז תקופת ראשות הממשלה של ויקטור אורבן ממפלגת הימין הקיצוני יוביק, נעצר קידום זכויות הלהט"ב בהונגריה. במרץ 2016 חסמה ממשלת הונגריה הצעה להסכמה של האיחוד האירופי על קידום זכויות להט"ב. במאי 2017 נאם ראש הממשלה אורבן בפרלמנט באירוע של הקונגרס העולמי למשפחות, קבוצה שהואשמה על ידי המרכז המשפטי לדרום העני בשנאה ללהט"ב. בשנת 2018, הונגריה ופולין חסמו הצהרה משותפת של שרי התעסוקה והחברה של האיחוד האירופי שנועדו לקדם שוויון מגדרי בעידן הדיגיטלי, בגלל התנגדויות להתייחסותה לקהילת הלהט"ב.
לקראת מצעד הגאווה שנערך בבודפשט בשנת 2015, יותר פוליטיקאים הונגרים החלו לנקוט ברטוריקה הומופובית בגלוי. בשנת 2014, מפלגת יוביק הציגה שלט שעליו נכתב "הפרלמנט לא רוצה שום סטייה" במהלך המצעד בבודפשט, וביקרה כרזות תמיכה בזכויות להט"ב. בנובמבר 2016 מחתה על צביעת גדר בצבעי הקשת בפומאץ אשר לכאורה נקשרו לצבעי דגל הגאווה, אף על פי שלצביעה לא היה קשר לזכויות להט"ב. בינואר 2018, בית הדין האירופי לצדק פסק איסור על הרשויות ההונגריות לבצע מבחנים פסיכולוגיים למבקשי מקלט על מנת לקבוע את נטייתם המינית.
חופש הביטוי.
בשנת 2012, חבר הפרלמנט מטעם מפלגת יוביק, אדאם מירקוצקי, הציג תיקון חוקתי לפרלמנט המבקש לאסור "קידום של סטיות מיניות". התיקון יעניש את "קידום הומוסקסואליות או הפרעות אחרות של התנהגות מינית" עם עד שמונה שנות מאסר. "LMBT Federation", ארגון הסברה הונגרי עבור קהילת הלהט"ב, מחה נגד התיקון וקראה לפרלמנט לבטלו לצד מפלגת הקואליציה הדמוקרטית אשר כינתה את התיקון כ-"מרושע ומביש". התיקון לא עבר לאחר מכן.
בנובמבר 2016 העבירה העיירה ההונגרית הקטנה אסוטהאלום חוק האוסר על "תעמולה הומוסקסואלית" בעוד ראש העיר לסלו טורוצקאי קרא לנוצרים המקומיים לתמוך ב-"מלחמת קודש". באפריל 2017, לאחר שהוגשה תביעה נגד האיסור, בית המשפט החוקתי ביטל את האיסור וקבע כי הוא מפר את חוק זכויות האדם מכיוון שמטרתו "להגביל ישירות את חופש הביטוי, המצפון והדת".
ביוני 2018, בית האופרה הממלכתי ההונגרי ביטל כ-15 הופעות של בילי אליוט, לאחר שהעיתון הפרו-ממשלתי "Magyar Idők" טען שהמופע "יכול להפוך ילדים להומואים".
בנובמבר 2020, העיירה נגיקטה אימצה החלטה האוסרת על הפצה וקידום של מה שמכונה "תעמולה הומוסקסואלית".
לאחר שהצהיר הצהרות התומכות בזכויות להט"ב, הכדורגלן לשעבר ופרשן הטלוויזיה יאנוס הרוטקה פוטר על ידי ערוץ טלוויזיית הספורט הפרו-ממשלתי, "Spíler TV" במרץ 2021.
חוק האנטי-להט"ב ההונגרי 2021.
ביוני 2021, ממשלת הונגריה הציגה חוק אנטי-להט"ב האוסר על הצגה של "כל תוכן שמציג או מקדם שינוי מגדר או הומוסקסואליות לקטינים". דובר ממשלת הונגריה טען שהאיסור נועד לתכנים שילדים "יכולים להבין לא נכון ושעשויים להשפיע לרעה על התפתחותם". קבוצת פעילי זכויות אדם מקומית הגיבה על החוק באומרה כי, "החקיקה החדשה שהציעה מפלגת יוביק תבלום ברצינות את חופש הביטוי ואת זכויות הילדים... מהלך זה מסכן את בריאותם הנפשית של צעירי הנכללים בקהילת הלהט"ב ומונע מהם לקבל גישה למידע ותמיכה חיובית". דייוויד ויג מארגון זכויות האדם הבינלאומי, אמנסטי אינטרנשיונל, גינה את הצעת החוק באומרו כי "הצעה זו, אשר יש לה הדים אפלים ל-"חוק התעמולה הרוסי נגד הומוסקסואליות", יביאו לסטיגמות נוספות נגד להט"ב, ויחשפו אותם לאפליה גדולה יותר באזור שהוא כבר סביבה עוינת".
הפרלמנט ההונגרי הצביע בעד הצעת החוק בהצבעה של 157 בעד מול מתנגד 1 לאחר שמפלגות האופוזיציה: המפלגה הירוקה של הונגריה (LMP), המפלגה הסוציאליסטית ההונגרית, מפלגת הקואליציה הדמוקרטית ומפלגת הדיאלוג עבור הונגריה כמו גם חברי פרלמנט עצמאיים בהם ד"ר ברנדט זל, אקוס הדהאזי וסאבולץ סאבו החרימו את הפרלמנט כמחאה נגד החוק ולא השתתפו בהצבעה. עצומה ומכתב נכתבו לנשיא יאנוש אדר בקריאה לא לחתום על החוק. העצומה נחתמה יותר מעשרת אלפים פעמים החל מ-7 באוגוסט 2021. עם זאת, חתם הנשיא על הצעת החוק ב-23 ביוני 2021 אשר נכנסה לתוקף משפטי 7 ימים לאחר מכן ב-1 ביולי. 17 המדינות החברות באיחוד האירופי: בלגיה, הולנד, לוקסמבורג, דנמרק, אסטוניה, פינלנד, צרפת, גרמניה, אירלנד, ליטא, ספרד, שוודיה, לטביה, יוון, קפריסין, איטליה ואוסטריה לצד ארגוני זכויות אדם ולהט"ב גינו בחריפות את החוק וכינו אותו כהפרה של מגילת זכויות היסוד של האיחוד האירופי. ראש ממשלת הולנד, מארק רוטה, קרא להונגריה "לעזוב את האיחוד האירופי לחלוטין", בעוד שפולין תחת מפלגת השלטון חוק וצדק הביעה תמיכה בחוק. דו"ח של "RTL Hungary" המבוסס על נתונים שסיפק ארגון הלהט"ב ההונגרי "Háttér Társaság", הצהיר כי נרשמה עלייה בהתקפות שהונעו על ידי הומופוביה נגד חברי הקהילה לאחר הצגת החוק. הדו"ח הוסיף כי התוקפנות המילולית היא השכיחה ביותר, כאשר מספר עימותים הסלימו לאלימות פיזית ופגיעה ברכוש.