שמואל ב"ר שמשון (שנת 1210 לערך) מתאר את קבר אסתר בברעם. גם מנחם החברוני (1215 לערך) מציין במהלך ביקורו בגליל שנתקל בקברה של אסתר, וכי על פי מסורת יהודית, היא הורתה עוד בחייה לבנה, כורש, להביאה לקבורה בארץ ישראל. גם עולי רגל מאוחרים יותר הזכירו את האתר וציינו כי נערכו בו הילולות מיוחדות בשושן פורים.
ברעם.
לפי מסורת שתועדה לראשונה במאה ה-13 אסתר נקברה בעיר ברעם. בשנות ה-80 טענה "האגודה למען הצלת קברי הצדיקים" כי איתרו את הקבר. הם ציינו את קברם של מרדכי ואסתר ליד קיבוץ ברעם בגליל העליון, ובמקום אף נהוג היה לערוך את חגיגות פורים. המקום התקבל במהרה על ידי הציבור ללא כל הוכחה מחקרית. במקום הונח לוח אבן פשוט המודבק על גל אבנים, שעליו הכיתוב "מקום קבורת מרדכי ואסתר זיע"א", אף-על-פי שעולי הרגל לא הזכירו את קברו של מרדכי כלל. חוקרים מסוימים מצביעים על טעות זו (שלכאורה נגרמה עקב קברה של אסתר באיראן יחד עם מרדכי) כדי לפקפק במיקום זה של הקבר.
בכניסה לברעם.
בשנת 2007 אגודת "אהלי צדיקים" איתרה את מקום הקבר באתר אחר, בכניסה הדרומית ליישוב ברעם. המקום זוהה על פי עולי רגל ומפות עתיקות, המעידים שקבר אסתר נמצא בסמוך לקברם של מר זוטרא, נחמן קטופא ואביו, וזאת בסיוע החוקרים יוסי סטפנסקי, ישראל הרצברג וישראל מאיר גבאי. כנגד הדעה שקברה של אסתר נמצא במיקום שהוחזק בו עד אז, הביאו אנשי האגודה הוכחות היסטוריות שקברה של אסתר רחוק מנחל צבעון, ואין שום עדות המצביעה על הקבר שם או באזור כולו.
צפת.
יוסף דמונטנייא מציין את קברה של אסתר בצפת.
טבריה.
נתן מברסלב מציין ששמע כי אסתר נקברה בטבריה, אך הסתפק באמיתות הדברים.
עוורתא.
יצחק בר מוסא מציין את קברה של אסתר בעורבא (כיום עוורתא).
גוש חלב.
מנחם מנדל ראבין מציין את קברה של אסתר בגוש חלב.
גרינר
קבר מרדכי ואסתר
קברי מרדכי היהודי ואסתר המלכה
שימור עובדים
שימור עובדים מתייחס ליכולתו של ארגון להחזיק את עובדיו במקום העבודה בפרק זמן מסוים. שימור עובדים יכול להיות מיוצג על ידי נתון פשוט (לדוגמה, שיעור החזקה של 80% בדרך כלל מצביע על כך שארגון החזיק 80% מעובדיו בפרק זמן נתון). עם זאת, ישנם שרואים בו שימור עובדים כמתייחס למאמצים על ידי מעסיקים שמנסים לשמור על עובדים בכוח העבודה שלהם. במובן זה, שימור הופך את האסטרטגיות ולא את התוצאה. בסביבה עסקית.
מטרת המעסיקים היא בדרך כלל כדי להקטין תחלופת עובדים, עלויות הדרכה וכך להקטין את עלויות גיוס ואובדן של כישרון וידע ארגוני. על ידי יישום לקחים שהופקו ממעסיקי מושגי מפתח ארגוניים התנהגות יכולים לשפר את שיעורי החזקה ולהקטין את העלויות הכרוכות בתחלופה גבוהה. עם זאת, זה לא תמיד המקרה. מעסיקים יכולים לבקש "מחזור חיובי" לפיו הם שואפים לשמור רק עובדים שהם מחשיבים כבעלי ביצועים גבוהים.
שיטות לשימור עובדים.
ישנם שיטות שונות שנועדו לשמר את העובדים.
חרבונא
יחזקאל אדירם
יחזקאל אדירם (1 בספטמבר 1936 – 3 ביוני 2020) היה עיתונאי ישראלי, חבר מערכת "ידיעות אחרונות" בשנים 1953–2017.
ביוגרפיה.
אדירם נולד בעיר פוניבז', שבליטא. ביום הולדתו השלישי פרצה מלחמת העולם השנייה. בשנת 1949 עלה לישראל ולמד בבית-הספר היסודי "ביל"ו" בתל אביב ובמדרשית נעם.
שירת בצה"ל ביחידה 8200 החל מ-1955. בזמן מלחמת יום הכיפורים ניהל את התחקיר על הניסיון הכושל לחצות את התעלה בעזרת גשר הגלילים.
ב-1 במרץ 1953 הצטרף למערכת ידיעות אחרונות, שם שימש ככתב במשך 64 שנים עד סוף יולי 2017.
במשך כל הקריירה העיתונאית שלו שימש ככתב לעניינים משפטיים. במשך השנים פרסם אלפי ידיעות וכתבות, והפך ל"מוסד" בבתי-המשפט של תל אביב.
בשנת 1959 חשף את פרשת יוסל'ה שוחמכר. בנוסף לפעילות העיתונאית בפרשה עמד בראש "הוועד הציבורי להצלת יוסלה", נפגש עם ראש הממשלה דוד בן-גוריון, ושכנע אותו להפעיל את שירות הביטחון הכללי בהנהגת איסר הראל, להשבת הילד להוריו.
בשנות השישים והשבעים פיתח נוהג של הסגרת עבריינים מבוקשים למשטרה. אסירים נמלטים ועבריינים שהמשטרה חיפשה נהגו לפנות לאדירם, לספר את סיפורם לעיתון, ולהסגיר עצמם למשטרה כשצלם של העיתון עוקב אחרי התהליך. הוא זכה לתואר "המסגיר הלאומי" ועבריינים סיפרו ש"רחוב המסגיר" נקרא על שמו.
המקרה הידוע ביותר של הסגרה אירע באוגוסט 1988, כאשר הרוצח הרצל אביטן נמלט מהכלא. בעוד המשטרה עורכת אחריו מצוד בכל הארץ, טילפן אביטן לאדירם, והתראיין מן המסתור שבו התחבא. בסופו של דבר, הסגיר את עצמו.
בשנות השבעים של המאה העשרים היה אדירם חבר מרכז הליכוד, והתמודד בשם התנועה פעמיים על ראשות עיריית חולון. הוא לא נבחר, ושימש כראש האופוזיציה בחולון.
משנת 1997 ועד שנת 1999 כיהן כיו"ר אגודת העיתונאים בתל אביב. במשך עשרות שנים שימש כחבר ועד העיתונאים ב"ידיעות אחרונות" בהמשך שימש כיו"ר ועד העיתונאים.
התגורר שנים רבות בחולון ולאחר מכן בצפון תל אביב, עד פטירתו.
נערת הכפר
נערת הכפר (באנגלית: The Country Girl) הוא סרט קולנוע אמריקאי מסוגת דרמה בבימויו של ג'ורג' סאטון. בסרט משחקים בינג קרוסבי, גרייס קלי ו-ויליאם הולדן. תסריט הסרט עובד על ידי סאטון והוא מבוסס על מחזה בעל אותו שם של קליפורד אודטס משנת 1950. סאטון זכה בפרס אוסקר לתסריט המעובד הטוב ביותר וקלי זכתה בפרס אוסקר לשחקנית הטובה ביותר. הסרט הוקרן בפסטיבל הקולנוע בקאן.
זכייתה של קלי בפרס הפתיעה רבים כיוון שג'ודי גרלנד ששיחקה בסרט "כוכב נולד" נחשבה למובילה לזכייה. ערוץ "NBC" אף שלח צוות טלוויזיה לבית החולים שבו גרלנד ילדה כדי לראיין אותה לאחר הזכייה.
הסרט ידוע בדיאלוגים החריפים והבוטים שלו. הזמר מיקה השתמש בשורות מהסרט בשירו "Grace Kelly".
עלילה.
הסרט מגולל את סיפורו של הבמאי ברני דואד (ויליאם הולדן) שרוצה ללהק את פרנק אלג'ין (בינג קרוסבי), כוכב זמר לשעבר, למחזה אותו הוא מביים. ברני מגלה התנגדות מצד המפיק, פיליפ קוק (אנתוני רוס), עקב הידרדרותו של פרנק לשתיית יתר בעקבות המוות של בנו.
ברני פוגש בדירתו של פרנק את אשתו, ג'ורג'י (גרייס קלי), שמתנהגת בתוקפנות וחשדנות כלפי ברני. אך לבסוף היא מצליחה לשכנע את פרנק לחתום על חוזה למחזה.
במהלך הסרט ברני חושד שג'ורג'י מנסה להשתלט על הקריירה של פרנק, אך למעשה היא רק מנסה לעזור לו בעוד הוא משקר לפרנק בכך שהוא אומר שג'ורג'י אחראית להתנהגותו העצבנית.
לבסוף ברני מגלה את האמת על פרנק, שמתוודה בפניו שמות בנו, הוא רק תירוץ להידרדרות שלו, שהחלה עוד לפני כן כתוצאה מחוסר יכולתו לעמוד בלחצי הקריירה והפרסום. ברני מתאהב בג'ורג'י, שבעקבות הגילוי החדש, מצטיירת בעיניו כרעיה נאמנה שבחרה לעמוד לצד בעלה, ברגעים קשים. לאחר הצלחת המחזה ג'ורג'י בוחרת להמשיך את נישואיה עם פרנק ולא להענות לחיזוריו של ברני.
סינטאיהו סלליך
סינטאיהו סלליך (נולד ב-20 ביוני 1991 באתיופיה) הוא כדורגלן ישראלי המשחק בעמדת הקשר ההתקפי בהפועל תל אביב מליגת העל הישראלית.
קריירת מועדונים.
סלליך נולד בכפר קווארה שבאתיופיה, בגיל שנתיים עבר עם משפחתו לעיר גונדר, וכשהיה בן 9 עלה לישראל. בתחילה התגוררה המשפחה במבשרת ציון, ולאחר שנתיים עברה לשכונת רמת אליהו בראשון לציון, בה גם גדל סלליך והתחנך. בצעירותו שיחק במחלקת הנוער של הפועל ראשון לציון, ובקיץ 2009 עבר למחלקת הנוער של מכבי חיפה.
את הופעת הבכורה שלו במדי הקבוצה הבוגרת של חיפה ערך ב-15 במאי 2010 נגד בני יהודה תל אביב באצטדיון בלומפילד, אשר זכור כמשחק בו הפסידה חיפה את האליפות להפועל תל אביב בדקה ה-92. בעונה שלאחר מכן שיחק ב-10 משחקים וזכה עם מכבי חיפה באליפות.
בקיץ 2011 הושאל להפועל עכו והפך לשחקן מפתח במועדון עם 7 שערי ליגה ב-37 משחקים. בקיץ 2012 הושאל לעירוני קריית שמונה, ובמדיה כבש 5 שערי ליגה, והעפיל עמה לגמר גביע המדינה. סלליך פתח בהרכב בהפסד להפועל רמת גן בדו-קרב בעיטות עונשין במשחק הגמר.
ב-3 בספטמבר 2013 הושאל סלליך לעונה אחת בבית"ר ירושלים, ובעונה זו כבש שני שערים ב-19 הופעות בליגה. עם סיום תקופת ההשאלה שוחרר סלליך ממכבי חיפה וחתם ל-3 עונות במריבור, אלופת סלובניה, והפך לישראלי הראשון בליגת העל הסלובנית. בעונתו הראשונה בקבוצה כבש חמישה שערי ליגה והוסיף תשעה בישולים, וזכה עמה באליפות. בעונתו השנייה בקבוצה כבש שבעה שערי ליגה וזכה עם הקבוצה בגביע הסלובני. בעונתו השלישית זכה באליפות נוספת.
ב-27 באוגוסט 2017 שב סלליך למכבי חיפה וחתם על חוזה לשנתיים. כבר באותו היום פתח בהרכב הקבוצה בניצחון 3–1 על הפועל באר שבע, וכבש את שער הבכורה שלו במועדון. סלליך הציג יכולת טובה, עם 7 שערים ו-9 בישולים בעונת 2017/18.
ב-17 בפברואר 2019, במהלך משחק נגד הפועל חדרה, קרע סלליך את הרצועה הצולבת בברכו וסיים את העונה. הוא נעדר לתקופה של 7–8 חודשים, והחמיץ את פתיחת עונת 2019/20. בסוף דצמבר 2019 החלים מפציעתו וחזר לסגל של מכבי חיפה, וב-1 ביולי 2020 כבש צמד ראשון בקבוצה בניצחון 4–1 בדרבי מול הפועל חיפה.
ב-4 באוגוסט 2020 חתם לעונה אחת בהפועל באר שבע. את שער הבכורה במסגרת הליגה במדי הקבוצה, כבש סלליך במחזור הפתיחה של עונת 2020/2021 בניצחון הקבוצה 3–2 על מכבי נתניה.
ב-22 ביולי 2021 חתם בגנצ'לרבירלי, מליגת המשנה הטורקית. ב-4 ביולי 2022 הוא חזר לישראל, וחתם לשנתיים בהפועל תל אביב.
נבחרות ישראל.
סלליך שיחק בנבחרת הנוער של ישראל ו, איתה אף השתתף באליפות אירופה (היורו) 2013 לנבחרת צעירות שנערכה בישראל.
Wikispaces
Wikispaces היה שרת אחסון אתרי אינטרנט בסגנון ויקי, ששכן בסן פרנסיסקו קליפורניה.