בשנת 1999, הופיע לראשונה בטלוויזיה כשחקן אורח בסדרות "בוורלי הילס 90210", "מלרוז פלייס", "מפגשים מהסוג האישי" וב-2000, הופיע לראשונה בקולנוע כשחקן משנה בקומדיה הרומנטית "כל מה שצריך" בכיכובו של ג'יימס פרנקו. באותה שנה הוא דיבב את דמותו של צ'אק בסרט "הצילו! אני דג". בשנת 2001, שיחק בסרט "קיי-פקס" לצידו של קווין ספייסי. בשנת 2002, הופיע בקליפ של להקת קורן לשיר "Thoughtless", והתארח בסדרות "NYPD Blue", "המשפט של איימי" ו-"CSI". ב-2003, התארח בסדרות "ER" ו-"". בשנת 2005, התארח בסדרות "ורוניקה מארס", "ג'ואן מארקדיה" ו"מחשבות פליליות". ב-2006, שיחק בסרט "משימה בלתי אפשרית 3" לצד טום קרוז, והתארח בסדרות "הלוחשת לרוחות" ו"בונז". בשנת 2007, פרץ לתודעה בפעם הראשונה בסדרת הדרמה "אהבה גדולה" בתפקיד סקוט קוויטמן.
החל משנת 2008 הופיע בסדרה שובר שורות בתפקיד מוביל במשך 5 עונותיה.
ב-2009 הופיע פול בסרט האימה "הבית האחרון משמאל" בתפקיד משני. בשנת 2012, כיכב בסרט הדרמה "מרוסקת" לצד מרי אליזבת' וינסטד. ב-2013 התארח בסדרה משפחת סימפסון ודיבב את דמותו של ג'סי פינקמן מ"שובר שורות".
החל מ-2014, פול מפיק ומדבב בסדרה "בוג'ק הורסמן". בנוסף באותה שנה, כיכב בסרטים "הצורך במהירות", "ארוכה הדרך למטה" ו"". בשנת 2016 החל לשחק בתפקיד ראשי בסדרת הדרמה "הדרך", אשר שודרה בשירות הסטרימינג "הולו" במשך 3 עונות בשנים 2016–2018. בשנת 2019 שיחק בסדרת הטלוויזיה "לומר את האמת" ברשת אפל TV פלוס, לצידן של אוקטביה ספנסר וליזי קפלן. ב-2020 לוהק לעונה השלישית של סדרת הטלוויזיה "וסטוורלד" ב-HBO כקיילב.
שובר שורות.
בשנת 2008, פול שיחק בסדרה "שובר שורות" של רשת AMC, בתפקיד ג'סי פינקמן שותפו של וולטר ווייט (בריאן קראנסטון) לעסקי הסמים וזכה בשלושה פרסי אמי (מתוך חמש מועמדויות) לשחקן המשנה הטוב ביותר בסדרת דרמה ובפרס סאטורן, ואף קיבל מועמדות לפרס גלובוס הזהב הנחשב. פול זכה להערכה רבה ממעריצים וממבקרים על תפקידו בחמש עונות של סדרת הדרמה "שובר שורות".
ע"פ התסריט המקורי של יוצר הסדרה וינס גיליגאן דמותו של פול הייתה אמורה למות בעונה הראשונה, אך לאחר שראה את הכימיה שנוצרה בינו ובין בריאן קראנסטון הוא החליט לשנות את התסריט ולהמשיך את העלילה של ג'סי פינקמן.
חייו האישיים.
בשנת 2010 החל לצאת עם השחקנית והבמאית לורן פרסקיאן. בערב השנה החדש של 2012 הם התארסו, ונישאו ב-26 במאי 2013. בתם הראשונה, סטורי אנאבל, נולדה בפברואר 2018. באפריל 2022 נולד להם ילד שני. המשפחה מתגוררת באיידהו.
ב-2013, עזר פול לגייס 1.8 מיליון דולר למען הארגון ללא כוונת רווח שהקימה אשתו, "Kind Campaign" הנאבקת בבריונות.
חברת החשמל לארץ ישראל
הילדה (אוניית מעפילים)
הילדה הייתה אוניית מעפילים, שאורגנה על ידי המוסד לעלייה ב' של "ההגנה".
תולדותיה.
728 המעפילים היו פליטים יהודים, שברחו מאזורי הכיבוש של גרמניה הנאצית באירופה. חלקם, כמאתיים נפש, עלו ב-13 באוקטובר 1939 לרכבת, שנסעה מברלין לווינה; וממנה הפליגו באונייה על הדנובה. אחר כך, הם נפגשו עם קבוצת מעפילים נוספת בברטיסלאבה ונעו יחדיו לסולינה.
"הילדה" הפליגה בינואר 1940, כאשר במסמכיה נכתב שיעדה הוא לפרגוואי, כדי להסוות את יעדה האמיתי, ארץ ישראל. באיסטנבול התגלתה "הילדה" על ידי המודיעין הבריטי, אשר עקב אחריה. סערה שהתחוללה בלב ים אילצה את האונייה לעצור באי קוס. כאשר הגיעה בסמוך לחיפה, לא איפשרו הכוחות הבריטים את התקרבותה אל הנמל. ולאחר משא ומתן ותשעה ימים, נעצרה והובלה אל הנמל, בו עגנה ב-8 בינואר 1940. הנהגת היישוב הפעילה לחץ ומחאה, ולאחר שלושה חודשים שוחררו המעפילים ממעצרם.
אנטומיה של רצח
אנטומיה של רצח (באנגלית: Anatomy of a Murder) הוא סרט דרמה אמריקאי משנת 1959 בבימויו של אוטו פרמינגר. תסריט הסרט נכתב על ידי ונדאל מאיס ומבוסס על נובלה בעלת אותו שם של ג'ון ד. וואלקר.
בסרט משחקים ג'יימס סטיוארט, ג'ורג' סי. סקוט, לי רמיק, בן גזארה, ארתור או'קונל, איב ארדן, קת'רין גרנט, ברוקס ווסט (בעלה של ארדן), אורסון בין ומוראי המילטון. את השופט גילם ג'וזף ולץ', פרקליט אמיתי שהיה נוכח במשפטיו של ג'וזף מקארתי.
הפקה.
הסרט הציג כמה דיאלוגים בוטים יחסית לשנת 1959. ביחד עם הסרטים חמים וטעים של בילי ויילדר ופסיכו של אלפרד היצ'קוק הם קראו תיגר על "קוד הייז".
תפקיד השופט הוצע בהתחלה לספנסר טרייסי ולברל אייבס, אך לבסוף ניתן לג'וזף ולץ'. ולץ' הסכים להשתתף בסרט רק לאחר שאוטו פרמינגר אפשר לאשתו של הראשון להשתתף כניצבת במהלך הסרט.
בסרט הופיעו דיוק אלינגטון (שהלחין את פסקול הסרט) והעיתונאי יירב כאפסינאט בהופעת קמע.
פרסים ומועמדויות.
הכרה ומעמד הסרט.
הסרט היה מועמד לשלוש רשימות של מכון הסרטים האמריקאי; הסרטים הטובים ביותר, סרטי המתח הטובים ביותר והפסקולים הטובים ביותר. בנוסף הסרט דורג ברשימת "מאה שנים... עשרת הגדולים" במקום השביעי בקטגוריית סרטי דרמות משפטיות.
נכון לשנת 2012 הסרט זכה לדירוג של 100% באתר "Rotten Tomatoes" בהתבסס על 36 ביקורות.
סטיב ג'נטר
רוברט סטיבן "סטיב" ג'נטר (באנגלית: Robert Steven "Steve" Genter; נולד ב-4 בינואר 1951) הוא שחיין אמריקאי בעבר. אלוף אולימפי בעל 3 מדליות, מהן 1 זהב ושיאן עולם.
כינויו של ג'נטר היה "Curly" (מתולתל), בשל גילוח שער ראשו במלואו.
ביוגרפיה.
ג'נטר נולד בארטזיה, קליפורניה. הוא למד באוניברסיטת קליפורניה בלוס אנג'לס (UCLA).
במשחקים הפאן-אמריקאיים שנערכו בסנטיאגו דה קאלי, קולומביה בשנת 1971 זכה ג'נטר ב-2 מדליות זהב, במשחה שליחים 4x100 מטר חופשי ובמשחה שליחים 4x200 מטר חופשי.
מדליית זהב אולימפית.
מספר ימים לפני המשחים שלו באולימפיאדת מינכן (1972), חלה ג'נטר וסבל מחזה אוויר של הריאה (פנאומות'ורקס) ולמרות עצת רופאיו והמגבלה שלו, הוא בחר להשתתף בתחרות וזכה ב-3 מדליות, 1 זהב ו-2 כסף. מדליית זהב במשחה שליחים 4x200 מטר חופשי ביחד עם ג'ון קינסלה, פרד טיילר וכוכב המשחקים מארק ספיץ בשיא עולם חדש של 7:35.78 דקות, לפני מערב גרמניה (7:41.69 דקות) וברית המועצות (7:45.76 דקות), כשחיין שלישי הוא קבע ב"זינוק שלחים" תוצאה של 1:52.72 דקות. מדליות כסף, במשחה ל-200 מטר חופשי בתוצאה של 1:53.73 דקות, אחרי מארק ספיץ שקבע שיא עולם חדש של 1:52.78 דקות ולפני ורנר למפה ממערב גרמניה (1:53.99 דקות) ובמשחה ל-400 מטר חופשי בתוצאה של 4:01.94 דקות, אחרי בראד קופר מאוסטרליה (4:00.27 דקות) ולפני בן ארצו טום מקברין (4:02.64 דקות), לאחר פסילתו של בן ארצו ריק דמונט שניצח במשחה בתוצאה של 4:00.26 דקות, מאית השנייה לפני קופר וזאת בשל שימוש בתרופות אסורות (אפדרין) שנטל בעקבות מחלת האסתמה ממנה סבל.
קוסמוגרפיה
קוסמוגרפיה מיוונית: (κοσμολογία 'קוסמוס' = יקום, גרפיה = תיאור), היא מדע שמטרתו להעניק כלים מתמטיים למיפוי היקום: הכוכבים, הפלנטות, השמש, הירח, האוקיינוסים היבשות והארצות.
משימה שאפתנית זו מאחדת בתוכה דיסציפלינות מתמטיות מתחומים שונים: אסטרונומיה, אסטרולוגיה, קרטוגרפיה, ניווט, ארכיטקטורה ומכשירי מדידה.
עד לתקופת הרנסאנס, חקר העולם התחלק לשתי קטגוריות: קוסמולוגיה וקוסמוגרפיה. הקוסמולוגיה התמקדה בעיקר בהסבר הפילוסופי על מהות היקום וכיצד הוא פועל, אך מתקופת הרנסאנס והלאה, התייחסו החוקרים לשני הנושאים הללו כאל מקשה אחת.
קשיים במיפוי היקום.
אחד הקשיים במיפוי היקום נובע מהעובדה כי ברוב חלקי החלל אין אור ואין אפשרות לראות את גרמי השמיים הנמצאים בקרבה.
עוד קושי במיפוי היקום הוא שבני האדם לא יודעים ולא יכולים לדעת (נכון לעכשיו) אם יש גבולות ליקום, כלומר, לא יכולים לדעת אם מה שאנו מחפשים בכלל נמצא שם.
בנוסף, פיתוח הטכנולוגיה לחקר החלל הוא תהליך שצורך משאבים מתכלים רבים ובכך גוזל כסף רב. ישנו קושי נוסף במציאת חומרים מתאימים והוא נוגע לכך שבחלל ישנה טמפרטורה קיצונית מאוד כך שישנם חומרים מסוימים כמו ברזל שאינם עמידים בצורה מספקת בתנאי זה ולכן שלא ניתן להשתמש בהם לבניית אמצעי חקר הנשלחים לחלל, ובכל זאת, הצלחנו למצוא חומרים המתאימים לחלל ועד היום שולחים לויינים וטלסקופים למרות התנאים הקשים שקיימים שם.
ישנו עוד קושי והוא מדבר על כך שגרמי שמיים שולחים אור שעין אנושית (עין בלתי מזוינת) לא יכולה לראות, אך אכן הצליחו לגבור על קושי זה דרך מצלמות שביכולתן לצלם אורות שבני אדם לא מסוגלים לראות.
עם כל הקשיים הללו ישנו גם הקושי הבא. ישנם כוכבים רבים שקשה לטלסקופים לראותם ולבני האדם לחקור אותם ולכן לוקח לאור שהם מפיצים זמן ארוך למדי להגיע אלינו כך, שישנו הסיכוי שבזמן שאור זה מגיע בדרכו אלינו, הכוכב עצמו כבר התפוצץ ולכן אולי כאשר האור יגיע לעינינו, הכוכב כבר לא יהיה קיים ואולי אפילו יתקיים במקומו כוכב אחר ועל כן כשירצו לחקור על הכוכב החדש שהתגלה, הוא כבר לא יהיה נוכח ביקום.
דרכים למיפוי היקום לפני המהפכה הקופרניקאית.
בתקופה שלפני המהפכה הקופרניקאית, הטלסקופ שימש כאביזר אשליה ושעשוע, ועל כן נחשב ככלי לא אמין לחקר היקום. כתוצאה מכך, הכלי המרכזי למיפוי היקום היה עייני האדם.
דרך זו למיפוי היקום הובילה לתפיסה שכדור הארץ הוא מרכז היקום, שכן כשהסתכלו האנשים לשמיים נוצרת האשליה שהשמש וגרמי שמיים אחרים נעים סביב כדור הארץ.
התפתחות חקר החלל מהמהפכה הקופרניקאית ועד ימינו.
האסטרונומיה השתנתה והשתכללה מאוד מא המהפכה הקופרניקאית. השינוי התרחש בעקבות שינויים באופני המחשבה של אנשי מדע והמצאות מדעיות חדשות, שאיפשרו את פויתוחם של כלי מחקר מתקדמים יותר.