אחד המחקרים האמפיריים הגדולים ביותר על אפקט ה- CSI נערך בשנת 2006 על ידי שופט בית המשפט במחוז ווסטנאו, דונלד שלטון, ושני חוקרים מאוניברסיטת מזרח מישיגן. הם סקרו יותר מ -1,000 מושבעים, ומצאו כי על אף שציפיות השופטים לראיות משפטיות גדלו, לא היה קשר בין אלו שצפו בתוכניות פשע לבין הנטייה להרשעה. אחד ההסברים החלופיים לתפיסה המשתנה של עדויות משפטיות הוא מה שמכונה "אפקט הטכנולוגי": ככל שהטכנולוגיה משתפרת ונפוצה יותר ברחבי החברה, אנשים מפתחים ציפיות גבוהות יותר ליכולות הטכנולוגיה בנוגע לראיות הפליליות. שלטון תיאר מקרה אחד בו חבר מושבעים התלונן מכיוון שהתביעה לא בדק את טביעות האצבעות בדשא, נוהל בלתי אפשרי ולא הוכח בשום סדרת פשע. מחקר מאוחר יותר של אותם החוקרים מצא כי צופי CSI תכופים עשויים לשים ערך נמוך יותר על ראיות נסיבתיות, אך לצפייהם לא הייתה כל השפעה על הערכתם של עדויות עדי ראייה או על נטייתם להרשיע במקרים עם מספר רב של ראיות.
סיפורים רבים על אפקט ה- CSI מניחים כי חלה עלייה בשיעורי הזיכוי, אם כי לרוב זה מבוסס על ראיות אנקדוטליות. מחקר שנערך בשנת 2009 על סטטיסטיקה של הרשעות בשמונה מדינות מצא כי בניגוד לדעותיהם של תובעים פליליים, שיעור הזיכוי פחת בשנים שחלפו מאז הופעת הבכורה של CSI. התוצאה של כל משפט נתון תלויה בצורה הרבה יותר חזקה במצב בו התרחש, ולא אם זה התרחש לפני הבכורה של CSI או אחריה. מחקר שנערך על ידי אוניברסיטת ויסקונסין – מילווקי משנת 2010 מעלה כי למרות שקיים מתאם בין צפייה בסדרות פשע לבין הבנה נתפסת של עדויות דנ"א, לא היו עדויות לכך שצפייה כזו השפיעה על קבלת החלטות המושבעים. נכון לאוגוסט 2010, שום ראיה אמפירית לא הוכיחה מתאם בין צפייה ב- CSI לשיעורי זיכוי. אחד החוקרים הציע כי התפיסה של אפקט CSI - ושל תופעות אחרות אשר קשורות לאולם בית המשפט, כמו תסמונת פרי מייסון ותסמונת המעיל הלבן – לא נגרמות כתוצאה מחוסר כשירותם של חברי המושבעים, אלא מחוסר אמון כללי במערכת המושבעים כולה.
אקדמיה.
אפקט ה- CSI השפיע על אופן ההשכלה וההכשרה של מדענים פליליים. בעבר כניסה לתחום המחקר הפלילי הצריכה, בדרך כלל, בתואר ראשון במדע, ואחריו תואר שני . עם זאת, הפופולריות של תוכניות כמו CSI גרמה לעלייה בביקוש לקורסים לתואר ראשון ולתוכניות בוגרים במדע פלילי. בשנת 2004, הוכפלו תוכניות הפלילים באוניברסיטה הבינלאומית בפלורידה ובאוניברסיטת קליפורניה (דייוויס), כתוצאה מאפקט ה- CSI. עם זאת, סטודנטים רבים נכנסו לתוכניות אלו עם ציפיות לא מציאותיות. ההתעניינות המקצועית במדע הפלילי גברה בקרב סטודנטים במדינות נוספות מלבד ארצות הברית כמו אוסטרליה, בריטניה, וגרמניה. הפופולריות הגוברת של תוכנית מדע הפלילי באוניברסיטת לוזאן בשווייץ יוחסה גם היא לאפקט ה- CSI.
אף על פי שהפופולריות הגוברת של תוכניות הפלילים גרמה למספר רב של מועמדים לצאת לשוק, קיים חשש כי קורסים אלה אינם מכינים את התלמידים בצורה מספקת לעבודה האמיתית בפלילים, מכיוון שלעיתים קרובות הבוגרים חסרים אחיזה מוצקה של עקרונות מדעיים בסיסיים הנלמדים בתואר מדעי. בפני סטודנטים רבים בתחום הזיהוי הפלילי מוצגים תרחישים טרוויאליים יעילים עם תשובות ברורות מדי, שעשויים לתת להם תפיסות מעוותות לגבי כוחו של מדע הפלילי. משטרת אלבקרקי ניסתה לשפר את האוריינות המדעית בקרב מדעני הפלילים והמושבעים לעתיד כאחד על ידי פיתוח קורס "Citizen CSI" שמכיר לאזרחים המקומיים את "היכולות והמגבלות של טכניקות זיהוי הפלילי האותנטיות". : 605
בעוד שתוכניות פשע ופליליים סופגות לעיתים קרובות ביקורות על הצגת טכנולוגיות שאינן קיימות, הצגה זו עשויה לעודד ממציאים וצוותי מחקר, שהרי לא פעם חידושים מדעיים הוצגו לראשונה במדע בדיוני.
פשעים.
אפקט ה- CSI עשוי גם לשנות את אופן ביצוע הפשעים. בשנת 2000, השנה בה הופיע לראשונה התכנית CSI (חקירת זירת פשע), 46.9% מכלל תיקי האונס בארצות הברית נפתרו על ידי המשטרה. עד שנת 2005 השיעור ירד ל 41.3%. כמה חוקרים ייחסו את הירידה הזו לאפקט ה- CSI, מכיוון שלפעמים תוכניות כמו זו מסבירות באופן מפורט ולא בהכרח מכוון כיצד עבריינים יכולים להסתיר או להשמיד ראיות. כמה קורבנות אונס דיווחו כי תוקפיהם אילצו אותם להתקלח או להתנקות באקונומיקה לאחר תקיפתם. בדצמבר 2005, פרץ ג'רמיין מקיני לבית במחוז טרומבול, אוהיו, שם רצח שתי נשים. כצופה בסדרה, עשה מקיני מאמצים יוצאי דופן כדי להסיר עדויות לפשעו: הוא ניקה את ידיו באקונומיקה, שרף את הגופות ואת בגדיו וניסה להשליך את נשק הרצח באגם. בסופו של דבר נתפס מקיני. ריי פיבי, ראש חטיבת הרצח במחוז לוס אנג'לס, העיר כי בנוסף ללימוד עבריינים כיצד להסתיר ראיות, תוכניות פשע עשויות אפילו "לעודד אותם, כשהם רואים בטלוויזיה כמה קל לחמוק מזה בלי עונש".
אחרים טוענים שלתוכניות כמו CSI אין כל השפעה חינוכית על עבריינים. מקס הוק, מנהל היוזמה למדע פלילי באוניברסיטת ווסט וירג'יניה, אמר כי למרות ש- CSI עשוי לחנך פושעים, אנשים הפונים לחיי פשע בדרך כלל אינם מאוד אינטליגנטים מלכתחילה. ייתכן גם שלתוכניות הפשע יש השפעה הפוכה, כי לעיתים ניסיונות להסתרת ראיות מייצרות ראיות נוספות. הוק נתן דוגמה לכך - פושעים שנמנעו מלהשתמש ברוק שלהם לסגירת מעטפות, מחשש להשאיר עליהן דגימות דנ"א, אך השאירו שאריות שיער וטביעות אצבע על נייר הדבק בו השתמשו. תמי קליין, החוקרת הראשית בפרשת מקיני, אמרה כי מקרי הרצח שהיא חוקרת מבוצעים על ידי אנשים "שלרוב הם די טיפשים". לארי פוזנר, לשעבר נשיא האיגוד הלאומי לעורכי הדין להגנה פלילית, טען כי מכיוון שאנשים שמבצעים פשעים אלימים בדרך כלל אינם נוקטים אמצעי זהירות, סביר להניח שתוכניות טלוויזיה העוסקות הפלילים לא ישפיעו על דפוסי פעולתם.
אנס סדרתי שהורשע, ג'ונתן היינס, אילץ את קורבנותיו להשמיד עדויות משפטיות. הוא נתפס רק לאחר שאחת מקורבנותיו תלשה לו שערה בכוונה, בהשראת סדרת הטלוויזיה CSI, שהתגלתה מאוחר יותר במכוניתה וקשרה אותו למקרה.
חקירות משטרה.
שוטרים מרשויות אכיפת החוק מקבלים פעמים רבות שאלות ודרישות בנוגע לחקירותיהם הנובעות מתצוגות לא מציאותיות בטלוויזיה. בסקר שנערך בקרב שוטרים קנדיים ב -2010, נמצא כי חלק מהשוטרים היו מתוסכלים מהתעניינות, ולעיתים פקפוק, האזרחים המושפעים מסדרות כמו CSI, אם כי רובם ראו זאת כהזדמנות להציג לציבור עבודה משטרתית אמיתית. טכנולוגיות חדשות והגברת המודעות הציבורית למדע הפלילי עוררו עניין חדש בפתירת תיקים פתוחים וחקירות שהופסקו והגבירו את תחושת האחריות בקרב חוקרי המשטרה. עם זאת, הביקוש ההולך לראיות משפטיות עלול לגרום לעומס גדול מדי על המעבדות למחקר פלילי. חלק ממעבדות הפשע מעבדות כמה אלפי תיקים מדי שנה. רשויות אכיפת חוק רבות אין מספיק מקום אחסון לכמות הגדלה של ראיות פיזיות שהן אוספות. בחלק מחקירות, עדויות דנ"א אינן נאספות משום שאין מספיק מקום לאחסן אותן כראוי.
הבשורות של מוקווי
אצטדיון קוואלקום
גאלה גלקטיון
טאליב זאנה
טאליב זאנה (באנגלית: Talib Zanna; נולד ב-1 באוקטובר 1990) הוא כדורסלן ניגרי, המשחק בעמדת הסנטר.
קריירת תיכונים ומכללות.
זאנה נולד בקדונה, ניגריה וגדל עם שלושה אחים ושתי אחיות. לאחר שבגיל 10 חווה פרץ גדילה, אחיו של זאנה דחף אותו לשחק כדורסל. זאנה כבר מגיל צעיר עבד על האתלטיות שלו. בשנת 2006, עבר זאנה לארצות הברית על מנת למנף את קריירת הכדורסל והתגורר אצל משפחה מארחת. תחילה זאנה הגדיר את המעבר כאסון כיוון שלא התחבר לתרבות ולאוכל והוא רצה לחזור לניגריה, אך בסוף מצא את מקומו.
אחיו של זאנה, יצר קשר עם מאמן הכדורסל מרטי קיתליין, וביקש שתינתן לזאנה האפשרות לקבל השכלה אמריקאית. בהמשך ביקר בדרום אפריקה כשיחק במחנה "כדורסל ללא גבולות", עם כמה שחקנים אחרים, ביניהם סרג' איבקה, דיקמבה מוטומבו, דירק נוביצקי ולואול דנג. זאנה אמר כי לראות שחקן NBA באופן אישי זו חוויה נהדרת ושזה נותן לו מוטיבציה לרצות להגיע למקום שלהם.
זמן קצר לאחר שהגיע לארצות הברית, למד זאנה בבית הספר התיכון בישופ מקנמרה בפורסטוויל, מרילנד. בעונתו השנייה בתיכון, החמיץ זאנה 17 משחקים בעקבות שבר ברגל, אך עדיין העמיד ממוצעים נאים של 10 נקודות ו-11 ריבאונדים למשחק. במשחק האחרון של העונה, העמיד זאנה 17 נקודות ו-15 ריבאונדים מול התיכון הקתולי פול השישי. בעונתו השלישית, העמיד זאנה ממוצעים של 15.0 נקודות, 13.5 ריבאונדים, 3.4 חסימות, 1.5 אסיסטים ו-1.4 חטיפות למשחק.
ב-19 בנובמבר 2008, התחייב זאנה לאוניברסיטת פיטסבורג בליגת המכללות.
בעונתו האחרונה בתיכונים, זאנה העמיד ממוצעים של 14.6 נקודות ו-11.8 ריבאונדים למשחק ומונה לחמישייה הראשונה של המחוז.
בעונתו הראשונה בפיטסבורג, זאנה שיחק שלוש דקות בלבד לפני שנפצע בכתף והחמיץ את כל העונה, מה שגרם לו לחתום על מכתב ויתור על העונה והקנה לעצמו עונה נוספת בזכאות למכללות.
בעונתו השנייה, זאנה שיחק ב-27 משחקים ופתח 13 מהם. אף על פי שהחמיץ את שבעת המשחקים האחרונים של העונה עקב שבר באצבע הימנית, זאנה עדיין זכה בתואר השחקן המשתפר של העונה כשהעמיד ממוצעים של 3.7 נקודות ו-3.4 ריבאונדים למשחק.
בעונתו השלישית, זאנה שיחק בכל 39 המשחקים של הקבוצה באותה עונה ופתח ב-14 מהם. זאנה העמיד שלוש פעמים דאבל דאבל, קלע תשע פעמים בדאבל פינגרס והוריד ארבע פעמים לפחות 10 ריבאונדים במשחק, מה שעזר לו לזכות בתואר שחקן ההגנה של העונה כשהוא מעמיד ממוצעים של 6.3 נקודות ו-5.5 ריבאונדים למשחק.