נאמן כתב תסריטים ועסק בניהול תוכן עבור מוזיאונים ומרכזי מבקרים, בהם: מוזיאון הפלמ"ח, ביתן ישראל בתערוכת "אקספו" בסביליה, מרכז המבקרים במכון ויצמן ברחובות, מרכז דוידסון במתחם הר הבית בירושלים, מוזיאון המושבות בזכרון יעקב, מוזיאון ההגנה בתל אביב, מכון ז'בוטינסקי בתל אביב, המרכז למורשת המודיעין בגלילות, וכן כתב תסריטים עבור רשות העתיקות. כמו כן ניהל קריאטיבית וכתב את תסריטי "מרכז החושים" - מרכז המבקרים של קוקה-קולה בבני ברק, תסריטי מוזיאון היהלומים ברמת גן, מוזיאון המים בכפר סבא, ומרכז המבקרים בשדה בוקר. כתב את 'יומנו של אילן רמון' - תסריט מרכז המבקרים במצפה רמון, ו'מסע אברהם' במרכז המבקרים באר אברהם בבאר שבע. נאמן כתב את תסריטי ״שומר אחי אנוכי״ ב מוזיאון יד ושם. חמשת תסריטי תערוכת המולטימדיה העוסקת בפועלם של חסידי אומות העולם. כמו כן כתב את תסריטי מוזיאון הטבע באוניברסיטת תל אביב, ואת 'מכתבים במלחמה' - תסריט מרכז המבקרים בכפר עציון. תסריט תערוכת ה"ביטלס" במוזיאון הילדים בחולון, ותסריט מרכז המבקרים בפארק אריאל שרון. נאמן כתב גם את תסריטי מרכז מורשת מבקיעי הדרך לירושלים, בחאן שער הגיא. כמו כן כתב את תסריטי מרכז ההדרכה של יד ושם בעיר הבה'דים, ואת תסריטי מוזיאון הספורט היהודי העולמי בכפר המכביה. במאי, עודד אברהם. כתב את תסריטי מרכז המבקרים סוסיא למוזיקה של יונתן רזאל ובימוי של עודד אברהם. כתב את תסריטי בית אהרנסון, זכרון יעקב.
משחק.
בתיאטרון שיחק נאמן בהצגה "המוזג", מאת אברהם שושנר, בבימויו של רוני פינקוביץ' שהציגה בפסטיבל עכו 1990. הוא שיחק בהצגה "קריסטובל הנבל וסניוריטה רוסיטה", מאת פדריקו גארסיה לורקה, שהציגה בתיאטרון לילדים ולנוער בבימויו של ישראל גוריון, למוזיקה מאת סשה ארגוב.
בקולנוע נאמן שיחק בסרטו של שמואל אימברמן "לא שם זין" (1987), על-פי הספר בשם זה מאת דן בן אמוץ. הוא שיחק בסרטו של איתן גרין "אזרח אמריקאי" (1992), וכן איש מרינס בסרט "מזימות אפלות" (1991) בכיכובם של דולף לונדגרן ולואיס גוסט ג'וניור.
אודות מחזותיו.
יהודי בחושך
עיבוד לספר "וידוי" מאת יונתן בן-נחום. העלילה מתרחשת בשנת 1485, שבע שנים לפני גירוש יהודי ספרד. אנדרס גונסאלס, כומר בן 36, יושב בתא הוידוי בכנסיית סן מרטין בעיר טלאוורה שבספרד, ומתוודה בפני חואן, מורו מהסמינר לכמרים. הוא מספר לו שפגש אישה, התאהב בה, ויחד עמה גילה את שורשיו היהודיים. הם אף נישאו בסתר, ונולד להם בן. אנדרס אינו יודע שמורו מכר את נשמתו לאינקוויזיציה, וכי מאחורי הפרגוד יושב אינקוויזיטור ורושם את דבריו מילה במילה.
ים – מהומות קיוג'ה
המחזה עוסק בסכסוכים רומנטיים סוערים בכפר דייגים קטן, אותם מנסה לפתור שליח שהגיע במיוחד לשם כך מוונציה. (המחזה "ים" הועלה בתיאטרון "גשר", בכיכובו של סשה דמידוב כשליח, ובבימויו של יבגני אריה; מוזיקה של אבי בנימין וכוריאוגרפיה של מרינה בלטוב). המחזה הועלה בשם "מהומות קיוג'ה" בסטודיו למשחק ניסן נתיב בבימויו של מישה לוריה.
מרחב מוגן
פלישת שני סוכני מכירות אל חייו השלווים של זוג צעיר, וניסיונותיהם המניפולטיביים לשכנע את בני הזוג לקנות ציפוי הגנה לביתם. בימוי: סיני פתר.
מה בעניין שמחה יחזקאל ?
סיפור חייה של חסרת-בית תל אביבית, האוספת סמרטוטים וחולמת להתחתן יום אחד. בכיכובה של חוה אורטמן, ובבימויה של דניאלה מיכאלי. הועלתה בתיאטרון בית ליסין.
המצודה
תככים, תשוקות ורציחות בפריז של המאה ה-18. הילולה אפלה בניהולה של מלכת צרפת.
חיי מולייר
חייו של המחזאי ז'אן בפטיסט פוקלן, הידוע בשם מולייר, דרך סצנות ממחזותיו. המחזה נפתח במותו על הבמה, בעת ששיחק את "החולה המדומה", ומשם רק הולך ומסתבך.
נחמן ביאליק – חיים
חייו של המשורר הלאומי, מסופרים דרך תולה כרזות של העירייה, המנסה להדביק כרזות "שירה על הדרך" בתחנות אוטובוסים בחוצות העיר. הרוח מפזרת כרזותיו, ולעזרתו נחלצת בחורה צעירה המאוהבת בשירי ביאליק.
אגדת אוצר המילים
איך באו המילים לעולם? חבורת קדמונים חיה בעולם של נהמות וחרחורים, ומנסה לתקשר בינה לבין עצמה, ועם העולם שסביב. זהו תיאטרון של דממה ותנועה, רצוף טעויות קומיות, עד שמופיע שד ועמו – אוצר המילים, המבלבל את כולם לא פחות.
נעמה והרוח
שנות השישים המוקדמות. נעמה, ילדה מקיבוץ בצפון הארץ, רוצה לברוח מבית הילדים בו היא חיה. לעזרתה נחלצת רוח מזרחית הנקראת שרקיה. הרוח הבאה מן הכנרת סוחפת את נעמה לריחוף, ומסייעת לה להתגבר על קשייה ופחדיה.
בוא תכיר את אבא
עיבוד מודרני וסוער לקומדיה 'באופן יחסי' מאת אלן אייקבורן. זוג צעירים מגיע אל ביתם של זוג מבוגרים, כשהמארח הוא המאהב של הצעירה אך מוצג כאביה. ההצגה עלתה בתיאטרון באר שבע בשנת 2017.
מפתח הלב
יששכר איבד מפתח, ואז – כל העולם נעלם. המחזה עוקב אחר מסעו, עד שהוא מוצא את מפתח הלב. ההצגה עלתה ב-1991 ולא חדלה להציג עד היום (2014).
המחזה תורגם לערבית והועלה בתיאטרון הערבי-עברי ביפו.
בשנת 2002 ראה אור בהוצאת עם עובד המחזה, שעובד לספר בשם "סיפורו של מפתח הלב".
Grand Slam Force
מרחב אווירי
המרחב האווירי של מדינה מוגדר כאותו החלק של האטמוספירה אשר נמצא מעל שטחה הריבוני הכולל שטחים יבשתיים ומים טריטוריאליים, ונתון לשליטתה.
הגדרות.
על פי החוק הבינלאומי, המרחב האווירי של מדינה כולל בתוכו גם את חלק האטמוספירה שמעל המים הטריטוריאליים שלה, כלומר עד למרחק של 12 מייל מהחוף. למרות זאת ועל פי הסכמים בינלאומיים מדינות שונות מעניקות שירותים של פיקוח על התעבורה האווירית גם בשטחים שהם מעבר לגבולותיה הטריטוריאליים. מרחב אווירי מפוקח הוא החלק במרחב האווירי אשר הסדרי התעבורה שבו נתונים תחת פיקוח של הרשויות, בעוד מרחב אווירי בלתי מפוקח הוא החלק באטמוספירה אשר אינו נתון לפיקוח הרשויות.
זכויות.
אף על פי שהסכמים בין מדינות מעגנים את זכויות המרחב האווירי במימד האופקי של השטחים הנתונים לריבונותם, הרי שבמימד האנכי לא קיימים הסכמים כאלה. למרות זאת, מקובל כי המרחב האווירי שמעל גובה של כ־30 ק"מ מעל פני הקרקע שהוא הגבול העליון שבו כלי טיס ובלונים רגילים מקיימים פעילות סדירה, נחשבים כבר לחלק מן החלל החיצון והם אינם כפופים למגבלות חוקיות של הטריטוריות היבשתיות שמתחתם. יש הרואים את הגבול האנכי של המרחב האווירי בגובה של כ־160 ק"מ מעל פני הקרקע שהוא הגובה המינימלי שבו חלליות יכולות לקיים מסלול הקפה יציב, כגבול העליון של הריבונות האווירית.
הפדרציה האווירונאוטית הבינלאומית (Fédération Aéronautique Internationale, או FAI) קבעה את קו קרמן (Kármán line) בגובה של כ־100 ק"מ מעל פני הים כגבול שבין אטמוספירת כדור הארץ והחלל החיצון ומכאן גם את הגבול האנכי של המרחב האווירי הריבוני של מדינות.
ריבונות אווירית.
הריבונות האווירית היא פועל יוצא מריבונותה של מדינה, ומשמעותה העיקרית קשורה לזכות של מדינה לקבוע חוקים ותקנות באשר לאופן התנהלות התעבורה האווירית בשטח המרחב האווירי שלה. על פי המוסכם באמנת התעופה האזרחית הבינלאומית, חדירה למרחב האווירי של מדינה על ידי כלי טיס אזרחי של מדינה אחרת, לא תחשב להפרת הריבונות, אך על כלי הטיס להישמע ולפעול על פי הנחיות הפיקוח האווירי של אותה המדינה אשר במרחב האווירי שלה הוא שוהה.
סיווגים של המרחב האווירי.
המרחב האווירי העולמי מחולק למקטעים המופרדים בשלושה ממדים, המכונים סוג (class). רוב מדינות העולם משתמשות בסיווגים שנקבעו על ידי הארגון הבינלאומי לתעופה אזרחית (International Civil Aviation Organization), או בחלק מהם.
כללי הסיווג נקבעו ב־12 במרץ 1990 והם מגדירים את כללי ההתנהגות וחוקי התעבורה האווירית בעיקר בנושא הקשר בין כלי הטיס ורשויות הפיקוח על התעבורה האווירית (ATC).
קיימים 4 כללי יסוד לפעילות במרחב האווירי:
הגבלות.
מדינות שונות עשויות לקבוע מפעם לפעם או באופן קבוע באזורים מסוימים, הגבלות על הפעילות במרחב האווירי שלהן.
בדרך כלל הכוונה היא לקביעת אזורים או מסלולים האסורים לטיסה אזרחית מטעמי בטיחות של כלי הטיס עצמם כמו למשל מעל אזורים בהם מתחוללות שרפות גדולות או אזורים הנתונים לסכנה של זיהומים קשים כגון קרינה רדיואקטיבית. בנוסף לכך נקבעות הגבלות טיסה באזורים מסוימים מטעמים של שמירה על סודיות עקב סיבות של ביטחון לאומי כגון מעל שטחים שבהם ממוקמים מתקנים צבאיים סודיים או בעלי חשיבות אסטרטגית.
בישראל.
התעבורה האווירית בישראל מפוקחת על ידי יחידות הבקרה האווירית של חיל האוויר. יחידות הבקרה האווירית אוספות מידע ומייצרות את תמונת המרחב האווירי של מדינת ישראל, עומדות בקשר עם מגדלי הפיקוח האזרחיים והצבאיים הממוקמים בנמלי התעופה הצבאיים והאזרחיים השונים ומקיימות איתם תיאום מבצעי שוטף לגבי התנועה האווירית במרחב האווירי של המדינה.
סרט נתיחת גופת חוצן (תרמית)
מישה לוריא
1882 במדע
דניאל קלמן הלוי וולפסון
דניאל קלמן וולפסון
גונסלו גרסיה
לאו קרמר
לאו קרמר (בגרמנית: Leo Krämer, נולד ב-1944) הוא נגן עוגב, מנצח ומורה.
חייו.
קרמר נולד בפיטלינגן שבחבל הסאאר, גרמניה. את לימודי המוזיקה החל בטריר ובזארבריקן. בין מוריו לעוגב היו לודוויג דור ומיכאל שניידר. ניצוח למד אצל סרג'יו צ'ליבידאקה, גינתר ואנד ואויגן יוכום. במשך השנים זכה בתחרויות בינלאומיות לנגינה בעוגב באוסטריה, בלגיה, גרמניה ואיטליה והופיע בקונצרטים ברחבי העולם.
בשנת 1969 מונה למנצח המקהלה הפילהרמונית של חבל הסאאר. מאז 1971 כיהן כמנצח ראשי ונגן עוגב בקתדרלה של שפייר וניהל את פסטיבל ימי המוזיקה בקתדרלה.