משנת 1998 עד שנת 2001 ניצלו הצבאות של אוגנדה, רואנדה ובורונדי באופן נרחב את משאבי הטבע של הרפובליקה הדמוקרטית של קונגו. המדינות ביססו מערכת לוגיסטית ענפה שמטרתה הייתה למכור כמה שיותר משאבים מאדמת קונגו כדי לממן את הוצאות המלחמה ולהגדיל את ההכנסות הכספיות של המדינות. רואנדה ואוגנדה שלטו במרחב האווירי של קונגו וניצלו זאת כדי לדכא את פעילות הייצוא של הרפובליקה הדמוקרטית של קונגו ובמקביל פעלו לייצא בעצמן משאבים באופן לא חוקי. הצבאות הבריחו דרך קונגו משאבים ומכרו אותם בשוק העולמי דרך מדינות אחרות. לשם המחשה, קרן המטבע הבין לאומית אף קבעה כי לבורונדי אין זהב, יהלומים, קולטן, נחושת, קובלט או מתכת בסיסית אבל למרות זאת היא החלה לייצא אותם ב-1998.
לפי דוח האומות המאוחדות, בשנת 2000 בלבד מדינת רואנדה מימנה יחידות לוחמה בסכום של 70 מיליון דולר ומדינת אוגנדה מימנה פעילות צבאית בהיקף של 110 מיליון דולר. כל זאת מכספים שהמדינות הרוויחו מסחר לא חוקי במשאבי הטבע, מיסים וחלוקות רווחים עם חברות כרייה. בנוסף לפעילות של המדינות גם קבוצות מורדים כמו כוחות רינואל שדדו מכרות וסחרו באופן לא חוקי במשאבי הטבע על מנת לממן את פעילות הלוחמה שלהם.
ב-2001 – חלה ירידה משמעותית בניצול הלא חוקי של משאבי הטבע כשמקורות כרייה רבים החלו להתרוקן. המלחמה הארוכה, הקורבנות הרבים והרס התשתיות גרמו לכך שלא היה ניתן לכרות בהיקפים גדולים. בנוסף באפריל 2001 הוקמה ועדה מיוחדת מטעם האומות המאוחדות אשר הייתה אמונה לחקור את אירועי ניצול משאבי הטבע הלא חוקי שהתרחשו.
ביולי 2002 חתמה הרפובליקה הדמוקרטית של קונגו על הסכם שלום עם רואנדה ולאחר מכן בספטמבר 2002 נחתם הסכם שלום נוסף בין הרפובליקה הדמוקרטית של קונגו לבין אוגנדה. מתוקף הסכמים אלו, נסגו חיילי צבאות המדינות הכובשות אל גבולות מדינותיהם. ביולי 2003 קמה ממשלת המעבר הראשונה בקונגו. לראשונה מקורות הטבע של קונגו חזרו לשליטה מלאה של המדינה.
בסוף המלחמה מצב תעשיית הכרייה היה אנוש עקב חורבן התשתיות שהמלחמה השאירה. התאוששות משמעותית בתעשיית הכרייה החלה ב-2009. ממשלת הרפבוליקה הדמוקרטית של קונגו חתמה על הסכם הלוואה בסך 12 מיליארד דולר עם הבנק העולמי. בנוסף באותה שנה החל תאגיד הפיננסים העולמי לעבוד יחד עם ממשלת קונגו להקל על רגולציות בסחר במשאבי טבע. הכסף הרב הזורם לקונגו עזר לה לשקם תשתיות שניזוקו במלחמה, לפתח תשתיות חדשות ולהשקיע בתעשיית הכרייה. השקעות אלו עזרו להחזיר את קונגו למעמד של אחת מהיצואניות המשמעותיות ביותר של משאבי טבע כמו יהלומים, נחושת וקובלט.
תעשיית הכרייה בקונגו שנויה במחלוקת. מצד אחד התעשייה מספקת הכנסות רבות למדינה ולתושבים. מצד שני, חוסר התשתיות והשחיתות הגדולה במדינה גורמת לניצול עובדים בתנאי עבדות.
ב–2004 קונגו הוצאה מתהליך קימברלי. הסיבה לכך הייתה שרבים מהילומים המיוצאים למסחר מגיעים ללא רישום, תעשיית היהלומים אינה מוסדרת ובנוסף דיווחים מהשטח סיפרו שתנאי העבודה של הכורים מחפירים עד כדי עבדות.
ב–2007 הבטחות של ממשלת הרפבוליקה הדמוקרטית של קונגו לשיפור תנאי העבודה ולמיסוד תעשיית יהלומים רשמית ולגיטימית גרמו לכך שהסכימו חזרה לקבל את המדינה לתהליך קימברלי.
למרות הבטחות הממשלה, גם כיום ישנם מכרות רבים שאינם מוסדרים. בחלק ממכורות אלו עובדים כורים תחת איום ממשי על חייהם בתנאי עבודה מחפירים ותמורת משכורת זעומה, חלק מן העובדים הם אפילו קטינים.
גאוגרפיה.
הרפובליקה הדמוקרטית של קונגו נמצאת על קו המשווה, במרכזה של יבשת אפריקה. שטחה משתרע על כ-2,345,410 ק״מ רבועים. זוהי המדינה השנייה בגודלה ביבשת (מיד לאחר אלג'יריה) והמדינה ה-11 בגודלה בעולם.
קונגו גובלת עם המדינות הבאות:
בירת הרפובליקה הדמוקרטית של קונגו היא קינשאסה והיא נמצאת על גדת נהר קונגו. קינשאסה היא העיר הגדולה ביותר במרכז אפריקה.
קו המשוה.
הרפובליקה הדמוקרטית של קונגו ממוקמת על קו המשווה וכתוצאה מכך ישנם משקעים רבים במדינה. כמות המשקעים השנתית הממוצעת היא 1,508.3 מ״מ והיא המדינה בעלת המספר הגבוהה ביותר של סופות ברקים. נאס״א זיהו כי המקום בעל סופות הברקים בעל התדירות הגבוהה ביותר הוא כפר קיפוקה הממוקם בהריה.
יער הגשם.
במרבית שטחה של הרפובליקה הדמוקרטית של קונגו, לאורך קו המשווה, משתרע יער הגשם של קונגו הנפרש על שש מדינות. שטחו כ-2,000,000 ק״מ רבועים והוא יער הגשם השני בגודלו בעולם מיד לאחר האמזונס.
הר הגעש ניאראגונגו.
במזרח בפארק הלאומי וירונגה, קרוב לגבול, שוכן הר הגעש הפעיל ניאראגונגו שפסגתו מתמרת ל-3,470 מטרים. זהו הר הגעש הגבוה ביותר והפעיל ביותר מבין ארבעת הרי הגעש ברפובליקה הדמוקרטית של קונגו. התפרצות קטלנית, שהתרחשה ב-1977, גרמה למותם של יותר מ-600 בני אדם. ההתפרצות הגדולה בשנת 2002, גבתה מחיר גבוה בנפש של יותר מ-100 הרוגים, ויותר מ-100 אלף, שנותרו ללא קורת גג. באותה התפרצות כיסתה הלבה כמעט את כל החלק המזרחי של גומה, בכלל זה חצי ממסלול הנחיתה של נמל התעופה המקומי. התפרצות נוספת אירעה ב-2012 והיא נמשכה לאורך השנים .
ב-22 במאי 2021, התפרץ ההר בעוצמה רבה. בדרכה, החריבה הלבה כפרים, וגרמה לאבידות ברכוש ובנפש, 30 אלף נמלטו מבתיהם, 7,000 ברחו לרואנדה, הלבה נעצרה מאות מטרים מהעיר גומה, שגם רעידות אדמה רבות פקדו אותה, יומיים לאחר ההתפרצות.
נהר קונגו.
נהר קונגו, אשר על שמו נקראו המדינות הרפובליקה הדמוקרטית של קונגו והרפובליקה של קונגו, הוא הנהר השני באורכו באפריקה (מיד לאחר הנילוס) והחמישי באורכו בעולם. אורכו של הנהר הוא 4,700 קילומטרים. נהר קונגו משמש נתיב סחר מרכזי במרכז אפריקה, דרכו מתבצע מסחר בתבואה, שמנים, מינרלים ועוד. בנהר חיים זנים מיוחדים של דגים שלא חיים באף מקום אחר, והדגה בו מאפשרת לשבטים מקומיים להתקיים באמצעות דיג בנהר. לאורך קטע מסוים בנהר, הוא משמש כגבול בין הרפובליקה הדמוקרטית של קונגו לרפובליקה של קונגו.
מחוזות.
הרפובליקה הדמוקרטית של קונגו מחולקת לעיר עצמאית, שהיא עיר הבירה קינשאסה ולעוד 25 מחוזות. עד 2015 המדינה הייתה מחולקת לאחד-עשר מחוזות.
הערים הגדולות.
בסוגריים שמן הקולוניאלי המקורי של הערים.
צמחייה ועולם החי.
צמחייה.
הרפובליקה הדמוקרטית של קונגו היא אחת המדינות החשובות ביותר באפריקה בתרומתה לשימור המגוון הביולוגי. הצמחייה בה שופעת ומשתנה בין אזורי האקלים בה. ישנם כ-11,000 זנים שונים של צמחי יערות, כ-1,100 זנים המתקיימים אך ורק בשטחי המדינה וכ-69 זנים המצויים בסכנת הכחדה.
אגן קונגו מכוסה ביערות הנקראים יערות המשווה (המהווים חלק מיער הגשם קונגו), העצים ביערות יכולים להתנשא לגובה של בין 40 עד 50 מטרים, ונמצא בו מגוון ענק של צמחייה. בעוד האזור הטרופי מאופיין בשטחי עשבייה ועצים רבים, הצמח הדומיננטי באזור החוף של האוקיינוס האטלנטי ובקרבת הביצות שבאזור הוא עץ המנגרוב. באזור המזרחי יש הרבה ערבות, הרים מיוערים, סבך במבוקים וצמחייה אפרו-אלפית בהרים.
בין היתר באזור האגן ישנם עצי מהגוני, עצי הובנה, עצי לימבה, עצי וונגה ועצי אירוקו המשמשים לייצור קורות. ישנם גם צמחים המשמשים לרפואה אלטרנטיבית כמו: צמח הצינכונה (המקור לתרופת הכינין), ראוולפיה (המשמש נגד לחץ דם גבוה) ועוד רבים נוספים. סוגים רבים של ירקות ופטריות ראויות למאכל גדלות באזור האגן ביערות ובביצות.
עולם החי.
מגוון בעלי החיים ברפובליקה הדמוקרטית של קונגו עשיר ומגוון, עם מעל ל-400 זנים של יונקים, 1,000 זנים של עופות ויותר מ-400 זנים של דגים. שימפנזות מצויות באזור יער הגשם קונגו, גורילות חיות באזור ההרים המזרחי סביב אגם קיוו, שימפנזים ננסיים מצויים באזור גם כן, אך הם נמצאים באזורים נמוכים של יערות הגשם לאורך הגדה הדרומית של נהר קונגו בלבד. פיליים וזנים רבים של קופים וקופי בבון חיים ביערות ובסוואנות, פילי יערות נמצאים ביערות בלבד. היפופוטמיים ותניניים נפוצים מאוד באזור הנהרות והאגמים. ישנם דולפיניים ולווייתנאים שעוברים קרוב לחופי האוקיינוס האטלנטי במהלך תקופת הנדידה שלהם. הנהרות, האגמים והביצות מלאים במגוון זנים של דגים כמו: שפמנונאים, דגי חשמל, צלופחאים, אמנוניים ועוד זנים רבים נוספים. בצפון, סביב יערות בילי, אטורי ואוקפי, ישנם חזירי יערות ואנטילופות. אריות ונמרים חיים בערבות. ברדלס, זאב טלוא, חתול בר, תאו אפריקני, תנים, צבועיים וקרנפיים מפוזרים בשטחי הסוואנות והערבות. ג'ירפות חיות באזור הערבות בצפון-מזרח. ישנם זנים רבים של זוחלים הנפוצים בקונגו כמו: נחשי צפע, נחשי פיתון, נחשי קוברה, לטאות, זיקיתיים, סלמנדרות, צפרדעים וצבים. כמו כן, גם עופות רבים כמו: תוכיים, יוניים, ברווזיים, נשרים, שקנאיים, אווזים, ינשופיים, חסידתיים ועוד. ישנו מספר עצום של מינים וזנים של חרקים, מאות סוגים של פרפרים, יחד הם ממלאים את השמיים כשמתחיל גשם. בנוסף קיימים גם הרבה דבורים, חגבאים, חיפושיות, שפיריות, עקרבאים, נמליים, טרמיטים, יתושים, מרבי רגליים, עכבישאים ועוד.
אקלים.