קדחת חוזרת אנדמית (הידועה בארץ בשם קדחת המערות, ובארצות אחרות בשם קדחת הקרציות או קדחת הרעב), היא מחלת חום שנגרמת על ידי חיידקים בסוג "Borrelia" במערכת Spirochaete, המועברים על ידי קרציות רכות בסוג "Ornithodoros" (משפחת Argasidae) במיקומים הגאוגרפיים הבאים: צפון אמריקה (קנדה וחלקים מסוימים במערב ארצות הברית), דרום אמריקה, אפריקה, אסיה והמזרח התיכון (כולל ישראל), ואירופה. יש להבדיל בין מחלה זו למחלה דומה בשם קדחת חוזרת מגפתית, המועברת לאדם באמצעות כיני גוף, שמיקומה הגאוגרפי הוא באפריקה ובדרום אמריקה. בישראל מועברת המחלה על ידי הקרצית "Ornithodoros tholozani" ועיקר התחלואה נגרמת על ידי החיידקים מהמינים: "Borrelia recurrentis" ו-"Borrelia persica".
רקע.
במערות שוררים תנאים מיקרו-אקלימיים המתאימים לקרציות, ובמיוחד בסוג "Ornithodoros tholozani", האחראיות בישראל למחלה זו. הן מתחפרות בקרקע המערה או מסתתרות בין סדקיה, ולאחר שהן חשות באמצעות איבר מיוחד (אברון האלר - Haller's organ) שינוי בריכוז הפחמן דו-חמצני, הן יוצאות אל פני השטח, ונטפלות לכל פונדקאי בעל דם חם החודר לתחום מחייתן, כדי להיזון מדמו. לאחר ארוחה של מספר דקות, הן נושרות, מתחפרות בקרקע ומטילות ביצים. קרציות אלו נדבקות בחיידקים ממכרסמים שונים והן מעבירות את החיידקים לאדם במהלך העקיצה, באמצעות הרוק.
תסמינים קליניים.
התסמינים הראשונים הם כאבי ראש עזים, כאבי שרירים, צמרמורות, כאבי מפרקים, חום גבוה, פעימות לב מוגברות, בחילות, הקאות ולעיתים אף הזיות.
בהמשך עלולה להופיע פריחה אדומה בפלג הגוף העליון ובגפיים. עוד עלולים להתפתח תסמיני צהבת וכבד וטחול מוגדלים. התסמינים עלולים להמשך בין שלושה לחמישה ימים ולהיעלם בפתאומיות, ואז לחזור אחרי כשבוע עד עשרה ימים במחזוריות קבועה (בקדחת חוזרת מגפתית, המועברת על ידי כינת הגוף, מתרחשת חזרה אחת בלבד ואילו בקדחת מערות, המועברת על ידי קרציות, עלולות להתרחש עד 10 חזרות של המחלה. מכאן למעשה נובע שמה). לאחר מכן האדם מחלים והגוף מפתח חסינות למחלה. הסיבה להתקפים החוזרים של המחלה, היא יכולת החיידקים לבצע שינוי בחלבון המעטפת שלו במהלך תהליך התרבותו ואי זיהויו על ידי נוגדני הגוף, תהליך שמוביל להתרבות החיידקים עד הגעתם למסה שבה מתרחש התקף נוסף.
חלק מהחולים עלול לפתח סיבוכים, כמו דלקת עיניים, התקפי גנחת הסימפונות והופעת פריחה אדומה בכל הגוף. דלקת עלולה לפגוע אף במוח, חוט השדרה, קשתית העין, הכבד ושריר הלב. לחלק מהסיבוכים יכולה להיות השפעה קבועה, למשל הפרעה קבועה במערכת העצבים המרכזית שתופיע בצורת התכווצויות.
פרוגנוזה.
זמן הדגירה של המחלה הוא כשבוע ימים.
לעיתים יש המבלבלים בין מחלה זו למחלות אחרות כמו מלריה ומחלת ליים. המפתח לאבחון המחלה הוא הדפוס של קדחת חוזרת. כמו כן, הימצאותם של חיידקי "Borellia" בדגימת דם, שנשאבה בזמן של חום גבוה בלבד. יש לציין כי בכ-30% מהמקרים לא ניתן לזהות חיידקים בדגימת הדם.
עד 5% מהלוקים במחלה זו מתים. בדרך כלל מדובר באנשים בעלי מערכת חיסונית חלשה כמו ילדים קטנים, קשישים ואנשים הסובלים מתת-תזונה.
טיפול ומניעה.
הטיפול בזיהום זה נעשה במתן אנטיביוטיקה. תרופות מהסוג טטראציקלין, אריתרומיצין או דוקסיציקלין. בדרך כלל בצורת גלולות אבל במצבים חמורים נהוג להזריקן לוריד.
הטיפול במחלה צריך להעשות בבית חולים בשל חשש לתגובה של רגישות יתר לאנטיביוטיקה.
על פי פרופ' עמוס פרומקין, מנהל המרכז לחקר מערות במחלקה לגאוגרפיה של האוניברסיטה העברית והחברה להגנת הטבע, בריאיון לאתר ynet, כדי להימנע מהדבקות במחלה, אין לישון במערות, יש ללבוש בגדים ארוכים לפני הכניסה למערות וזאת בנוסף למריחת חומר דוחה חרקים על האזורים החשופים בגוף; כמו כן אין לשבת, לשכב או לזחול בתוך מערה אלא רק אם מוכרחים, ואת הפסקות המנוחה הארוכות במהלך הטיול יש להשתדל מאוד לעשות מחוץ למערה.
על פי עמוס וילמובסקי, אסתר מרוא ומרק עשוש ההמלצות הן לא להיכנס לתחום המערות ללא נעליים גבוהות ובגדים ארוכים. יש לרסס את שולי הבגדים והנעליים בחומר דוחה קרציות, יש לנוע במערה ולא לשבת או לשכב בה. כמו כן יש להימנע משהיה ארוכה במערה, הדרושה לקרציות על מנת לזהות פונדקאי זמין בשטח, וכמובן ששינה בתחומי המערות אסורה לחלוטין.
אפידמיולוגיה.
על פי נתוני משרד הבריאות הישראלי, בשנים 1980–2004, נרשמו בקרב האוכלוסייה האזרחית בישראל 197 מקרים (8 חולים בממוצע לשנה). מספר גדול יותר של חולים נמצא בקרב חיילי צה"ל.
על פי סקירת 606 חולים שנסקרו בין השנים 1973–2003, שכיחות המחלה באוכלוסייה האזרחית יורדת במהלך השנים וכיום עומדת על 0.11 חולים לכל 100,000 אנשים, לעומת האוכלוסייה הצבאית שבה שכיחות המחלה קבועה ועומדת על 6.6 חולים לכל 100,000 חיילים.
86% ממקרי ההידבקות בקרב האוכלוסייה האזרחית נרשמו במערות, רק 5% בחורבות, והשאר - במחילות ובגומחות של בעלי חיים. בקרב האוכלוסייה הצבאית רוב מקרי ההדבקות (63%) היו בדרום הארץ.
בישראל, 92% מהנדבקים במחלה הם מטיילים ובני נוער, הנכנסים לתחום מחייתה של הקרצית ואינם נוקטים את צעדי המניעה הנדרשים. רק כ-7.5% הם עובדים מקצועיים העובדים במערות, המודעים לסכנות ונוהגים בהתאם.
בישראל קיימת חובת דיווח למחלקה לאפידמיולוגיה במשרד הבריאות בכל מקרה של הידבקות.
שי-רה נסיכת הכוח
שי-רה נסיכת הכוח (באנגלית: She-Ra: Princess of Power) היא סדרת אנימציה של אולפני "פילמיישן" מז'אנר פנטזיה/פעולה והמדע בדיוני, המבוססת על סדרת צעצועים אשר מיוצרות על ידי חברת מאטל באותו שם. זוהי סדרת בת לסדרת האנימציה "הי-מן ושליטי היקום" במרכזה עומדת שי-רה, אחותו התאומה של הי-מן, הנלחמת נגד כוחות הרוע ("השבט") בראשותו של הורדאק, מכשף רובוטי מרושע, שכבשו את את'ריה. הסדרה המקורית שודרה בשנים 1985–1987.
הסדרה תורגמה לעברית ושודרה בערוץ הילדים משנות ה-90 של המאה ה-20. החל מינואר 2014 הסדרה משודרת בדיבוב לעברית בערוץ ג'וניור יחד עם "הי-מן ושליטי היקום".
סדרת אתחול בשם "שי-רה ונסיכות הכוח" עלתה בנטפליקס ב-13 בנובמבר 2018. הסדרה פותחה ונכתבה על ידי נואל סטיבנסון והופקה על ידי אולפני דרימוורקס. העונה השלישית של הסדרה עלתה ב-2 באוגוסט 2019. ב-2020 עלתה לנטפליקס העונה החמישית של הסדרה. לחלק מעונות הסדרה יש 13 פרקים, ולחלק רק שישה או שבעה.
Some Nights (אלבום)
Some Nights הוא אלבום אולפן של הלהקה האמריקאית פאן. האלבום יצא לאור ב-21 בפברואר 2012 כאלבום האולפן השני של הלהקה.
מהאלבום יצאו ארבעה סינגלים. הסינגל הראשון מהאלבום, We Are Young, זכה להצלחה רבה וזיכה את הלהקה בפרס גראמי לשיר השנה. בארצות הברית הגיע השיר לפסגת מצעד הסינגלים בילבורד הוט 100, שם נשאר במשך שישה שבועות, ומכר מעל לשישה מיליון עותקים דיגיטליים. גם הסינגל השני מהאלבום, Some Nights, זכה להצלחה רבה והגיע למקום השלישי במצעד הסינגלים האמריקאי.
האלבום דורג במקום השלישי במצעד האלבומים האמריקאי בילבורד 200, והגיע למעמד פלטינה בארצות הברית, בריטניה, אירלנד ואוסטרליה. בשנת 2013 היה מועמד האלבום לשני פרסי גראמי בטקס פרסי גראמי ה-55.
סינגלים.
ב-13 במאי 2013 יצא לאור בבריטניה השיר "All Alone" כסינגל החמישי והאחרון מהאלבום. ב-19 באפריל, כחודש לפני הוצאתו כסינגל, הופיעה הלהקה עם השיר בתוכנית האירוח "Alan Carr: Chatty Man".
גאיוס סולפיקיוס פטרקולוס
גאיוּס סוּלְפִּיקְיוּס פָּטֶרְקוּלוּס (בלטינית: Gaius Sulpicius Paterculus), היה מדינאי ומצביא רומאי, שפיקד על כוחות צבא וצי במלחמה הפונית הראשונה (264-241 לפנה"ס).
סולפיקיוס פטרקולוס נבחר לקונסול שנת 258 לפנה"ס יחד עם אולוס אטיליוס קלטינוס (Aulus Atilius Calatinus). עיקר ניהול המלחמה היה נתון בידיו של קלאטינוס, ועל פי מקורות אחדים היה המפקד הצבאי היחיד בסיציליה, זירת הלחימה הראשית. עם שובו לרומא נתכבד פטרקולוס בתהלוכת ניצחון, קרוב לוודאי על שום ניצחונו ב-258 לפנה"ס על צי קרתגי בפיקוד חניבעל בן גיסקו אותו הצליח לכלוא ולהכניע בנמל סולקי (Sulci) בסרדיניה. שמו מופיע ב-Fasti triumphales.
רגליים תותבות
גברים מעדיפים בלונדיניות
גברים מעדיפים בלונדיניות (באנגלית: Gentlemen Prefer Blondes) הוא סרט קולנוע משנת 1953, המבוסס על רומן באותו שם שיצא ב-1925 ומחזמר באותו שם מ-1949. הסרט יצא בהפצת אולפני פוקס המאה ה-20, בוים על ידי הווארד הוקס, ומככבות בו מרילין מונרו וג'יין ראסל. חלק מהשירים בסרט נכתבו במיוחד עבורו, וחלקם מובאים מתוך המחזמר.
עלילה.
לורליי לי ודורות'י שואו הן חברות העובדות כנערות שעשועים הרוקדות במחזות ומופעים שונים. ללורליי יש תשוקה ליהלומים, והיא יודעת שכדי להשיגם עליה להינשא לגבר עשיר. דורות'י, לעומתה, מחפשת גבר נאה שתוכל לאהוב. לורליי מתארסת עם גאס אזמונד, צעיר תמים שמוכן לעשות הכול בשבילה, אך הוא נשלט על ידי אביו העשיר, שחושב שלורליי אינה מתאימה לו.
החברות יוצאות למסע עבודה באירופה, ואביו של גאס שוכר את הבלש הפרטי ארני לעקוב אחר לורליי; ארני מתאהב מיד בדורות'י. לורליי פוגשת במהלך המסע את סר פרנסיס "פיגי" ביקמן, בעל מכרה יהלומים, ואשתו אף מציגה בפניה את אוסף התכשיטים היוקרתי שלה. לורליי מפתה את פיגי לחדרה, וארני מצלם אותם מחובקים דרך החלון. דורות'י מגלה זאת, וביחד עם לורליי הן מזמינות את ארני לכוס משקה, שופכות בטעות משקה על מכנסיו ומבקשות ממנו להסירם כדי לייבשם, ובכיסיו הן מוצאות את הפילם המפליל ולוקחות אותו. לורליי דורשת מפיגי כפרס את כתר היהלומים של אשתו.