בעשא הצליח, אם כן, למרות הצבא שבנה אסא, להנחיל תבוסה ליהודה, דבר העשוי ללמד על הצבא החזק שבנה בעשא. הוא הצליח לכבוש עד הרמה, היינו כ-9 ק"מ בלבד מצפון לירושלים. בצר לו נאלץ אסא לפנות לשליט ארם דמשק בבקשת עזרה, והארמים תקפו את ממלכת ישראל. על-פי הציטוט דלעיל, בהתקפתם זו הצליחו הארמים לכבוש גם את כל שטח ישראל ממזרח לים כנרת ועד הירמוך, ואולי גם את מרוצו העליון של הירמוך, ותפשו את רמות גלעד.&lt;br&gt;
עִיּוֹן היא כיום תל א-דבין במרג' עיון; אזור כִּנְרוֹת נמצא על חופה המערבי של הכנרת, אזור שבמרכזו עמדה העיר המבוצרת כנרת – תל ערימה, ליד טאבח'ה.
הפשיטה על הגליל ("כָּל-אֶרֶץ נַפְתָּלִי"), במקום לפשוט על צפון עבר הירדן, מרמזת שעבר הירדן הצפוני היה כבר בידי דמשק. למסע ארמי זה על הגליל מייחסים החוקרים את סימני החורבן שנחשפו בחפירות דן וחצור. מסע זה, שנראה כמסע שוד, פתח תקופה ארוכה של ניסיונות התערבות וכיבוש ארמיים בשטחה של ישראל, ועודד את התפשטותם של הארמים בצפון עבר הירדן מזרחה. כנראה לאותו זמן יש ליחס את המסופר בדברי הימים א' ב,כג: "וַיִּקַּח גְּשׁוּר-וַאֲרָם אֶת-חַוֹּת יָאִיר מֵאִתָּם אֶת-קְנָת וְאֶת-בְּנֹתֶיהָ שִׁשִּׁים עִיר כָּל-אֵלֶּה בְּנֵי מָכִיר אֲבִי-גִלְעָד".
ממלכת ישראל איבדה איפוא את כל ארץ הבשן, אזור שמאז החלוקה המנהלתית של דוד ושלמה נכלל במחוז רמות גלעד: "בֶּן-גֶּבֶר בְּרָמֹת גִּלְעָד לוֹ חַוֹּת יָאִיר בֶּן-מְנַשֶּׁה אֲשֶׁר בַּגִּלְעָד לוֹ חֶבֶל אַרְגֹּב אֲשֶׁר בַּבָּשָׁן שִׁשִּׁים עָרִים גְּדֹלוֹת חוֹמָה וּבְרִיחַ נְחֹשֶׁת" ().
נראים הדברים שבמסעות אלו חרבה העיר הישראלית שבתל עין גב, ובן-הדד בנה אותה מחדש והפכה למבצר של מלכות ארם. כמו כן ניתן ליחס למסעות אלו את חורבנה של רמות-גלעד, שאף היא נבנתה מחדש כעיר ארמית. הממצאים בשתי ערים אלו מצביעים על כך, שעין-גב ורמות-גלעד נשארו ארמיות מימי בן-הדד בן טברימון ועד לבן-הדד בן חזאל (תחילת המאה ה-8). מתיאור מסעו של שלמנאסר השלישי בשנת 841 לפנה"ס מסתבר, שהחורן היה בתחום ארם דמשק.
עם כיבושה של ארץ ישראל הצפונית עד רמות-גלעד ועד בקעות הגליל התחתון, ארם דמשק חלשה על נתיב ראשי, הוא 'דרך החורן' שקשר את דמשק ועבר-הירדן הצפוני עם חוף הים. זאת ועוד, אדמות הבשן והחורן היוו אסם תבואה שהעשיר את המחזיק בהן. נישולה של ישראל מהן והשתלטות ארם עליהן הביאה נזק רב לישראל ורווח גדול לארם.
כתוצאה מההתקפה הארמית נאלץ בעשא להרפות מלחצו על יהודה ונסוג בחזרה לתרצה. לא ברור מה עלה בגורלו, אך באותה שנה החליף אותו על כס ממלכת ישראל בנו אֵלָה.
אלה
חידה לשונית
חידה לשונית היא חידה המעמידה במבחן את יכולתו הלשונית של הפותר.
כיום קיימות חידות לשוניות מרכזיות, המבוססות כולן על יצירת מילה מתוך מילה לפי כלל מסוים:
עוד דוגמה: אבי העברים, ליר"ז - אביהם הרוחני של ההודים (אברהם, ברהמא).
חידות לשוניות אלה מרבות להופיע גם בהגדרות של תשבצי היגיון.
במשחק המילים המכונה היום "שנה זנבו" השתמש כבר ישעיהו הנביא, במשל הכרם בו הוא אומר: "קויתי למשפט והנה משפח"
ישעיהו משתמש באותו פסוק גם במשחק המכונה היום "שנה צווארו": "צדקה והנה צעקה" (משחק המילים "משפט-משפח" הפך לביטוי להבעת ניגוד שמבטא חוסר צדק במקום צדק, ומשפטנים נוהגים להשתמש בו).
השיטה המטרית
השיטה המטרית מייצגת את יחידות המידה המקובלות ביותר בעולם למדידות גדלים פיזיקליים המסודרות על פיה, והן קרויות מערכת היחידות הבינלאומית או SI. כך לגבי רוב המדינות בעולם, לעומת השיטה האימפריאלית בארצות הברית המצויה בעיקר שם.
על פי השיטה כל יחידת מידה יכולה לגדול או לקטון בכפולות של 10 כשלכל כפולה כזו יש תחילית (שמקורה בלטינית). למשל 1000 מטרים הם קילומטר אחד, 0.001 מטרים הם מילימטר אחד.
יחידת המטר נקבעה בתקופת המהפכה הצרפתית. היא נקבעה כחלק העשרה מיליון של המרחק בין קו המשווה לקוטבי כדור הארץ. מאחר שהמרחק המדויק לא היה ידוע אז, וגם אינו ידוע כיום, אלא עם שיפור המדידות הוא הולך ונעשה מדויק יותר, הרי שהיה צורך לשמר את המטר התקני המקורי, והוא מצוי במוזיאון המדידות בסבר ליד פריז. נכון ל-2022 ישנה הגדרה מדויקת יותר: מטר אחד הוא המרחק שעוברת קרן אור בריק בזמן של 1 חלקי 299,792,458 שניות.
מאחר שמקובלת במתמטיקה היומיומית השיטה העשרונית, הרי שגם המטר הוא חלק מהשיטה באופן הבא, וחלוקותיו הם:
יחידות הקטנות מהמטר משמשות למדידת אורך גופים קטנים יחסית.
יחידה גדולה יותר המבוססות על כפולות עשרוניות של המטר היא הקילומטר (אלף מטר). הקילומטר משמש כיחידת מרחקים בין מקומות על כדור הארץ. ראו גם: שמות מספרים.
יחידות שטח מבוטאות במטר וחלקיו, בציון "-"ר" (מ"ר = מטר רבוע (מרובע), סמ"ר וכו') לציון שטח משתמשים גם במונח "דונם" ( = 1000 מטר מרובע).
ביחידות בעלות שלושה ממדים משתמשים במושג "מעוקב", כמו למשל סמ"ק (סנטימטר מעוקב) ומ"ק (מטר מעוקב, או בקיצור, "קוב").
גם יחידת הנפח ליטר נגזרת מהשיטה המטרית – נפח של ליטר אחד שווה לדצימטר מעוקב. במקור גם יחידת המסה קילוגרם הוגדרה כנגזרת של השיטה המטרית: מסתו של ליטר מים (בתנאים סטנדרטיים של לחץ אטמוספירה אחת וטמפרטורה של 4 מעלות) היא קילוגרם אחד.
כשמשתמשים ביחידות גדולות מאוד, החורגות מכדור הארץ, השיטה המטרית על גווניה אינה מעשית, ולמשל בתחום מערכת השמש כבר נוהגים להשתמש ביחידה אסטרונומית, שהוא המרחק הממוצע בין כדור הארץ לשמש.
יחידות SI
13 במרץ
13 במרץ הוא היום ה-72 בשנה (73 בשנה מעוברת), בשבוע ה-11 בלוח הגרגוריאני. עד לסיום השנה, נשארו עוד 293 ימים.
קישורים חיצוניים.
onthisday.com
16 בפברואר
16 בפברואר הוא היום ה-47 בשנה בשבוע ה-7 בלוח הגרגוריאני. עד לסיום השנה, נשארו עוד 318 ימים (319 בשנה מעוברת).
18 בפברואר
18 בפברואר הוא היום ה-49 בשנה בשבוע ה-7 בלוח הגרגוריאני. עד לסיום השנה, נשארו עוד 316 ימים (317 בשנה מעוברת).
20 בפברואר
20 בפברואר הוא היום ה-51 בשנה בשבוע ה-8 בלוח הגרגוריאני. עד לסיום השנה, נשארו עוד 314 ימים (315 בשנה מעוברת).
21 בפברואר
21 בפברואר הוא היום ה-52 בשנה, בשבוע ה-8 בלוח הגרגוריאני. עד לסיום השנה, נשארו עוד 313 ימים (314 בשנה מעוברת).
22 בפברואר
22 בפברואר הוא היום ה-53 בשנה בשבוע ה-8 בלוח הגרגוריאני. עד לסיום השנה, נשארו עוד 312 ימים (313 בשנה מעוברת).
27 בפברואר
27 בפברואר הוא היום ה-58 בשנה בשבוע ה-9 בלוח הגרגוריאני. עד לסיום השנה, נשארו עוד 307 ימים (308 בשנה מעוברת).
28 בפברואר
28 בפברואר הוא היום ה-59 בשנה בשבוע ה-9 בלוח הגרגוריאני. עד לסיום השנה, נשארו עוד 306 ימים (307 בשנה מעוברת).
29 בפברואר
29 בפברואר הוא היום ה-60 בשנה בשבוע ה-9 בלוח הגרגוריאני. תאריך זה חל רק בשנה מעוברת. עד לסיום השנה, נשארו עוד 306 ימים.
ייחוד היום.
29 בפברואר הוא יום המופיע פעם ב-4 שנים (בשנים שמתחלקות ב-4) חוץ משנים של מאות שלמות שלא מתחלקות ב-400.
לדוגמה:
2 במרץ
2 במרץ הוא היום ה-61 בשנה (62 בשנה מעוברת), בשבוע ה-9 בלוח הגרגוריאני. עד לסיום השנה, נשארו עוד 304 ימים.
4 במרץ
4 במרץ הוא היום ה־63 בשנה (64 בשנה מעוברת), בשבוע ה-10 בלוח הגרגוריאני. עד לסיום השנה, נשארו עוד 302 ימים.
8 במרץ
8 במרץ הוא היום ה-67 בשנה (68 בשנה מעוברת), בשבוע ה-10 בלוח הגרגוריאני. עד לסיום השנה, נשארו עוד 298 ימים.
10 במרץ
10 במרץ הוא היום ה-69 בשנה (70 בשנה מעוברת), בשבוע ה-10 בלוח הגרגוריאני. עד לסיום השנה, נשארו עוד 296 ימים.
16 במרץ
16 במרץ הוא היום ה-75 בשנה (76 בשנה מעוברת), בשבוע ה-11 בלוח הגרגוריאני. עד לסיום השנה, נשארו עוד 290 ימים.
18 במרץ
18 במרץ הוא היום ה-77 בשנה (78 בשנה מעוברת), בשבוע ה-12 בלוח הגרגוריאני. עד לסיום השנה, נשארו עוד 288 ימים.
19 במרץ
19 במרץ הוא היום ה-78 בשנה (79 בשנה מעוברת), בשבוע ה-12 בלוח הגרגוריאני. עד לסיום השנה, נשארו עוד 287 ימים.
20 במרץ
20 במרץ הוא היום ה-79 בשנה (80 בשנה מעוברת), בשבוע ה-12 בלוח הגרגוריאני. עד לסיום השנה, נשארו עוד 286 ימים.
נקודת השוויון (שאורך היום והלילה הוא בדיוק 12 שעות) מתרחשת בחודש מרץ בדרך כלל בין היום ה-20 ליום ה-21 בחודש.
20 במרץ מצוין כ"יום הפרנקופוני הבינלאומי" וגם מצוין גם "יום השימחה הבנילאומי".
22 במרץ
22 במרץ הוא היום ה-81 בשנה (82 בשנה מעוברת), בשבוע ה-12 בלוח הגרגוריאני. עד לסיום השנה, נשארו עוד 284 ימים.
קישורים חיצוניים.
https://www.onthisday.com/events/march/22
23 במרץ
23 במרץ הוא היום ה-82 בשנה (83 בשנה מעוברת), בשבוע ה-12 בלוח הגרגוריאני. עד לסיום השנה, נשארו עוד 283 ימים.
25 במרץ
25 במרץ הוא היום ה-84 בשנה (85 בשנה מעוברת), בשבוע ה-13 בלוח הגרגוריאני. עד לסיום השנה, נשארו עוד 281 ימים.
29 במרץ
29 במרץ הוא היום ה88 בשנה (89 בשנה מעוברת), בשבוע ה-13 בלוח הגרגוריאני. עד לסיום השנה, נשארו עוד 277 ימים.
3 באפריל
3 באפריל הוא היום ה-93 בשנה (94 בשנה מעוברת) בלוח הגרגוריאני. עד לסיום השנה, נשארו עוד 272 ימים.
4 באפריל
4 באפריל הוא היום ה-94 בשנה (95 בשנה מעוברת), בשבוע ה-14 בלוח הגרגוריאני. עד לסיום השנה, נשארו עוד 271 ימים.
8 באפריל
8 באפריל הוא היום ה-98 בשנה (99 בשנה מעוברת), בשבוע ה-15 בלוח הגרגוריאני. עד לסיום השנה, נשארו עוד 267 ימים.
15 באפריל
15 באפריל הוא היום ה-105 בשנה (106 בשנה מעוברת), בשבוע ה-16 בלוח הגרגוריאני. עד לסיום השנה, נשארו עוד 260 ימים.
20 באפריל