ב-1 ביולי 2013 הרשיע בית המשפט המחוזי בירושלים את דניאל מעוז ברצח הוריו ובהשמדת ראיה. השופטים כתבו: "משהוכחו יסודותיה המשפטיים של עבירת הרצח, כמו גם אלה של עבירת השמדת ראיה שיוחסה לנאשם (עליה כלל לא הייתה מחלוקת), הרשענו, פה אחד, את הנאשם בכל העבירות שיוחסו לו בכתב האישום, קרי - רצח (שתי עבירות), לפי סעיף 300(א)(2) לחוק, והשמדת ראיה, לפי סעיף 242 לחוק." השופטים פסקו כי מעוז תכנן לפגוע בהוריו כדי לזכות בכספי הירושה שלהם לאחר שהסתבך בחובות בשל הימורים, ורצח אותם בדם קר בעשרות דקירות סכין. השופטים הדגישו: "ערכי כיבוד הורים – כאבק היו לרגלי הנאשם. ידענו כי קדושים הם החיים ויש לכבדם בכל צורה, אך לא מצאנו סימן וזכר לידיעה זו באמתחתו של הנאשם. אמרה התורה לא תרצח, אך הנאשם סכר אוזניו ועיניו, ורצח בדם קר את שני הוריו". השופטים דחו בנחרצות את גרסת הנאשם, כי אחיו התאום ניר, הוא זה שרצח את הוריו המנוחים, בעוד הנאשם מצוי בבית ומסתתר בשירותים מחשש לחייו. "גרסה זו", קבעו השופטים, "נדחתה מכל וכל, לאחר שמיעת כל הראיות בתיק, שהובילונו לכלל מסקנה וללא צל של ספק, לפיה ניר כלל לא שהה בבית ההורים המנוחים בליל הרצח". עוד ציינו השופטים בהכרעתם כי "הנאשם היה אמור להרגיש רגשות נורמליים של כאב, אשמה וחרטה. הנאשם לא ניחם על מעשיו אלא ביקש לפגוע בשמו הטוב של אחיו התאום ניר וטען כלפיו בלי להניד עפעף שרצח את הוריו המנוחים". ניר מעוז אמר בתום הקראת הכרעת הדין וגזר הדין כי "ההכרעה אינה מקלה במאומה על ההתמודדות עם האובדן הקשה מנשוא של ההורים שלנו, אבל לפחות היום נעשה צדק ובית המשפט שם קץ להתעללות האכזרית במשפחה בידי הרוצח הארור והשפל ומי שנעתרו לסייע לו בבית המשפט ומחוצה לו."
גזר הדין.
מיד לאחר הכרעת הדין ביקשה התביעה לגזור על דניאל מעוז עונש של שני מאסרי עולם מצטברים ואילו סנגוריו טענו כי יש להטיל עליו עונש מאסר עולם אחד בלבד.
השופטים דנו את דניאל מעוז לשני מאסרי עולם מצטברים וחמש שנים נוספות על השמדת ראיות וחמישה עשר חודשי מאסר שנוספו לעונשו של הרוצח. השופטים נימקו את החלטתם: "ערך חיי אדם לא יסולא בפז, ודי אפוא בכך כדי להצדיק השתת מאסר עולם נפרד בגין כל מעשה רצח שקטל חיים; בעיקר, שעה שמדובר בשני אירועי רצח נפרדים, עשרות דקירות בגוף כל אחד משני הנרצחים, אף שהתגבשו שניהם במועד ובמקום זהים, משכך המבחן המוסרי-מהותי הוא המבחן המכריע. מבחן זה מצדיק הטלת עונשים מצטברים, כדי ליתן ביטוי הולם לערך היסוד של קדושת החיים, להוקיע את עומק הזוועה שברצח שניים, ולבטא מדיניות הרתעה ראויה."
עוד כתבו השופטים בגזר הדין: "נסיבות ביצוע רצח המנוחים מוכיחות באופן חד וברור: המדובר במעשי רצח שטניים, מתוכננים, בקפידה מראש, לשם השגת תכלית מעוותת שנרקמה במוחו היוקד של הנאשם. בנסיבות אלו, אין כל הצדקה לילך ולו מרחק פסיעה לטובת הנאשם. למותר לציין, כי נסיבות ביצוע הרצח ואופן ההתנהלות המאוחרת של הנאשם אינן מורות כי פני הנאשם לשיקום; עצם המשך הטחת האשמותיו - בדברים שנשא לאחר גמר הטיעונים לעונש, אותם הכין מראש ובכתב - כלפי אחיו התאום, ניר, לו הוא חייב התנצלות מלאה, מדגישות את הסיכון העצום הגלום בנאשם, לציבור בכללותו. הנה כי כן, דעכו שיקולי הענישה לקולא, ונדמו."
ערעור.
בפברואר 2014 הגישו סנגוריו של מעוז ערעור על פסק הדין, ובו חזרה על טענתו כי אחיו ניר הוא הרוצח, וכן טענו שהתרחיש של רצח על ידי אלמונים שאיימו על מעוז שלא יסגיר אותם לא נלקח בחשבון, ושראוי היה להטיל עליו שני מאסרי עולם חופפים".
ב-5 ביולי 2016 בית המשפט העליון השאיר את העונש של מאסר עולם כפול לדניאל מעוז על כנו, בהתאם לבקשתו המחודשת של מעוז בערעור שלא לחפוף את שני עונש מאסר העולם אחד עם השני, אך ביטל את עונש המאסר של חמש שנים על השמדת ראיות ושיבוש הליכי חקירה, כפי שמעוז ביקש בערעור המחודש. בית המשפט העליון קבע כי לא ניתן היה להטיל על מעוז עונש שהפרקליטות כלל לא עתרה להטלתו מבלי להתרות בו קודם לכן בעניין זה. בית המשפט העליון קבע למעשה תקדים ביחס לכל תיק בעתיד שבו בית המשפט סבור שיש להוסיף רכיב עונשי נוסף חרף העבודה שגורמי התביעה לא ביקשו זאת.
משא ומתן להסדר טיעון.
בשנת 2015 התנהל משא ומתן בין סנגוריו של דניאל מעוז לבין הפרקליטות על בסיס הצעה חדשה של מעוז להודות ברצח הוריו, ובלבד שייחתם הסדר טיעון שלפיו הפרקליטות תסתפק בשני מאסרי העולם, ותוותר על חמש שנות מאסר הנוספות שנגזרו עליו בשל שיבוש זירת הרצח, יחד עם סגירת תיק נוסף נגדו בגין בידוי ראיות. אחיו של דניאל מעוז הביעו התנגדות תקיפה להצעה, כאשר הפרקליטות שאלה את עמדתם, וגם פרקליט המדינה, שי ניצן, דחה את ההצעה.
הודאת הרוצח במעשים.
ב-11 באוקטובר 2015 הגיש עורך דינו של דניאל מעוז לבית המשפט העליון הודעה על משיכת הערעור על הכרעת הדין ובמקומה ערעור על גזר הדין. במקביל שלח מכתב לפרקליט המדינה שבו הודה דניאל מעוז ברצח, והתרעם על כך שהפרקליטות לא הסכימה לוותר על חמש השנים שנגזרו עליו בגין השמדת ראיות (שפיכת אקונומיקה על גופות הוריו המנוחים וניקוי ציפורניהם בסכין). במרץ 2016 התראיין דניאל מעוז והודה לראשונה בקולו: "רצחתי את הוריי", תוך שהוא מתרעם על כך ששירות בתי הסוהר לא מאפשר לו לצאת מבית הכלא לצורך בדיקה מקדימה לתרומת כליה, כביכול במטרה לתיקון פשעיו. הרוצח דניאל מעוז המשיך לערער על גזר דינו, למרות שהוא טוען שהוא מצטער על פשעיו, ובית המשפט העליון התערב בגזר הדין וקבע כי יש לבטל את תוספת חמש השנים שהוטלו עליו בבית המשפט המחוזי.
הרשעה שנייה בבידוי ראיות.
בפברואר 2018 הורשע דניאל מעוז על פי הודאתו בעבירה של בידוי ראיות, לאחר ששכנע את שותפו לתא הכלא, רוני בן ארבון, לשלוח מכתב מזויף לשופט ולצוות התביעה, כאילו היה "עד ראייה" לכך שניר מעוז, אחיו התאום של דניאל, הוא שרצח את הוריו. על כך נגזרו עליו 15 חודשי מאסר נוספים, והוא חויב לפצות את אחיו ב-6,000 ש"ח.
מת'יו גולד
מת'יו גולד (באנגלית: Matthew Gould; נולד ב-20 באוגוסט 1971) הוא דיפלומט בריטי, כיהן כשגריר הממלכה המאוחדת בישראל.
ביוגרפיה.
גולד נולד בלונדון למשפחה יהודית, שהיגרה לאנגליה מפולין לפני מלחמת העולם השנייה. הוא גדל בשכונת וומבלי שבצפון לונדון. בנערותו מילא שליחות חינוכית בזימבבואה, ולאחר שובו ללונדון פנה ללימודי פילוסופיה באוניברסיטת קיימברידג'.
בשנת 1993 הצטרף גולד למשרד החוץ הבריטי, ושימש בתפקידים שונים ברחבי העולם בהם זכה להערכה רבה. בשנת 1999 מונה לסגן ראש החטיבה הקונסולרית במשרד. בשנת 2003 נשלח כיועץ פוליטי לאסלאמאבאד. בשנת 2005 מונה לסגן השגריר הבריטי באיראן, שם היה שותף ביולי 2004 בניהול המשבר מול איראן, שנוצר כאשר משמרות המהפכה עצרו שישה נחתים בריטים בקרבת שט אל-ערב. בסופו של דבר הביא גולד לשחרורם של החיילים.
בין השנים 2005–2007 היה גולד הנציג הבריטי בוועדת המודיעין האמריקאית-בריטית המשותפת בוושינגטון, ולאחר מכן היה יועצו של ראש הממשלה טוני בלייר לענייני חוץ, עד לסיום תפקידו ביוני 2007. בשנים 2007–2010 היה יועצם של שרי החוץ דייוויד מיליבנד וויליאם הייג.
בספטמבר 2010 מונה לשגריר בישראל, והוא היהודי הראשון בבריטניה שהתמנה לתפקיד. הוא כיהן בתפקיד עד יולי 2015.
גולד הביא למעורבות ולתמיכה של השגרירות בישראל במיזם החברתי הפלורליסטי שער שוויון, שבמסגרתו יזם טורניר כדורגל לציון יום השנה ה-100 להפסקת האש של חג המולד.
לפני שנכנס לתפקיד, בדרכו לישראל, עבר השגריר גולד וסיליה רעייתו דרך מחנות הריכוז באירופה. הוא החליט שבמסגרת תפקידו כשגריר בריטניה בישראל, הוא יפעל לסייע לניצולי השואה החיים בישראל. לאחר שהתייעץ עם מרכז הארגונים של ניצולי השואה בישראל ומשרד הרווחה הוא זיהה את בעיית הבדידות של ניצולי השואה כצורך משמעותי. השגריר מת'יו ורעייתו סיליה נרתמו להקמה של מועדונים חברתיים בהם יוכלו להיפגש, לבלות וליהנות מעוד מספר שעות טובות בשבוע בשנים האחרונות לחייהם של הניצולים. בזכות פעילותם ומעורבותם האישית, גויסו כספים מהקהילה היהודית בבריטניה, בזכותם הוקמו 21 מועדונים בכל רחבי ישראל בשיתוף עם אשל-ג'וינט ובאמצעות הקרן לרווחה לנפגעי השואה בישראל והעמותות המפעילות אותם. מועדונים אלה זכו לשם "מועדוני בריטניה" ובמסגרתם נפגשים אלפי ניצולים מדי שבוע.
ב-2014 זכה לעיטור עמית במסדר מיכאל הקדוש וג'ורג' הקדוש על שירותו הדיפלומטי.
ב-2015 מונה לראש מערך הסייבר במשרד ראש ממשלת בריטניה.
חיים אישיים.
גולד נישא לסיליה בשנת 2009. בתם הראשונה של בני הזוג נולדה בשנת 2011 ובתם השנייה בשנת 2013, שתיהן בתל אביב.
RNA-seq
ריצוף-רנ"א או RNA-seq (קיצור של RNA Sequencing), הקרוי גם "ריצוף טרנסקריפטום שלם בשיטת שוט-גאן" (Whole Transcriptome Shotgun Sequencing), מתייחס לשימוש בטכנולוגיות ריצוף בתפוקה-גבוה (high-throughput sequencing) של רצפי דנ"א קומפלמנטרי (cDNA) על מנת לקבל אינפורמציה לגבי תכולת הרנ"א של דגימה נחקרת. הטכניקה אומצה למחקרי מחלות כגון סרטן. עם כיסוי עמוק ורזולוציה ברמת הבסיס, שיטות ריצוף הדור-הבא (next-generation sequencing) מספקות אינפורמציה לגבי שונות בביטוי גנים, כולל אללים ותוצרי שיחבור שונים; רנ"א לא-מקודד; מוטציות שלאחר תרגום; עריכת רנ"א (RNA editing); ואיחוי גנים.
היסטוריה.