הדיוויזיה הוקמה ב-15 בפברואר 1942 בפורט נוקס, מתוך אלמנטים "עודפים" של דיוויזיות השריון ה-1 וה-2 שאורגנו מחדש, וכמפקדה הראשון מונה קרלוס ברואר. ב-15 במרץ 1942 עברה הדיוויזיה למחנה צ'אפי, ובהמשך השתתפה בתמרוני לואיזיאנה כחלק מהקורפוס ה-8 ובתמרוני קליפורניה.
בפברואר 1944 הגיעה הדיוויזיה לאנגליה, וב-19 ביולי נחתה בחופי נורמנדי. הדיוויזיה השתתפה במבצע קוברה כחלק מהקורפוס ה-8, ולאחר מכן פנתה מערבה לעבר ברטאן. בסוף אוגוסט לחמה הדיוויזיה בלוריין לצד הדיוויזיה ה-94, בעוד חלקים ממנה השתתפו ב. בהמשך לחמה הדיוויזיה במזרח צרפת ובחבל הסאר, ובדצמבר היא השתתפה בקרב על הבליטה ולחמה באזור בסטון. בהמשך השתתפה הדיוויזיה בפלישת בעלות הברית המערביות לגרמניה, חצתה את הריין ב-21 במרץ 1945, לחמה בדרום גרמניה וכבשה את פרנקפורט ואף שחררה את מחנה הריכוז בוכנוואלד, ובסוף אפריל 1945 כבשה את לייפציג ונעצרה על גדות נהר המולדה.
הדיוויזיה הושבתה עם שובה לארצות הברית בספטמבר אותה שנה, ופורקה בניו יורק ב-18 בספטמבר 1945.
בשנת 1950 הוקמה הדיוויזיה מחדש, אולם היא פורקה שוב בשנת 1956.
הדיוויזיה המשוריינת השישית (ארצות הברית)
שפנייר
שפנייר הוא שם משפחה אשכנזי גרמני, המעיד שנושאו נמנה עם צאצאי מגורשי ספרד.
עילית פרבר
עילית פרבר (נולדה בשנת 1973) היא פילוסופית ישראלית, פרופסור חבר בחוג לפילוסופיה של אוניברסיטת תל אביב.
ביוגרפיה אקדמית.
בשנים 1998–2002, למדה פרבר בתוכנית הבין-תחומית לתלמידים מצטיינים ע"ש עדי לאוטמן באוניברסיטת תל אביב. עבודת התזה שלה, "האמת והאידאה בכתביו המוקדמים של ולטר בנימין", נכתבה בהנחייתו של אלי פרידלנדר תחת החוג לפילוסופיה. פרבר המשיכה לדוקטורט בפילוסופיה אותו כתבה בשנים 2003–2008 בהנחייתו של פרידלנדר, וכותרת עבודתה הייתה ״Melancholy and Philosophy: Walter Benjamin's Early Writings״. במהלך כתיבת הדוקטורט בילתה שנתיים במחלקה לגרמנית באוניברסיטת פרינסטון, שם עבדה עם מייק ג׳ניגס (Michael Jennings). בשנים 2007–2008 הייתה מילגאית פוסט-דוקטורט במרכז מינרבה ע״ש פרנץ רוזנצוויג באוניברסיטה העברית, ולאחר מכן בשנים 2008–2010 שהתה בברלין ובשיקגו במסגרת פוסט-דוקטורט של מלגת יד הנדיב. כיום מלמדת פרופ' פרבר פילוסופיה באוניברסיטת תל אביב.
מחקר וכתיבה.
מחקריה של פרבר מתמקדים בפילוסופיה של רגשות, אותם היא בוחנת מפרספקטיבה היסטורית ולשונית. בעבודתה היא עוסקת ברגשות כגון מלנכוליה, סבל וכאב, ובקשרים שאלו מקיימים עם השפה. בפרט, היא עוסקת בשאלת הגבולות כמו גם הפוטנציאל של ביטויים הלשוני של רגשות. במחקריה, נבחנים רגשות לא דרך גישה טיפולית או פסיכולוגית, אלא מבחינה פילוסופית, תוך הצבעה על מה שהם יכולים ללמד אותנו, על האפשרויות שהם פותחים בפנינו כנקודת כניסה לעולם. דרך קריאה בהוגים שונים, מראה פרבר כיצד רגשות המוגדרים כ״שליליים״ הם בעלי חשיבות פילוסופית רבה. כך, טוענת פרבר, פילוסופיה לא צריכה להתרחק מרגשות או להשאיר אותם בצד על מנת לחשוב, אלא לתת לרגש את המקום החשוב וההכרחי שלו במחשבה.
לאורך השנים, עסקה פרבר בסוגיות אלה דרך פרספקטיבות שונות, תוך דיאלוג עם מגוון של הוגים בתקופות שונות בהיסטוריה של הפילוסופיה. בפרט, מתמחה פרבר בזרם הפילוסופיה הקונטיננטלית ובהגות גרמנית. כך היא בחנה, לדוגמה, את הקשר שבין מלנכוליה לבין אמת פילוסופית בכתבי ולטר בנימין, את שירת הקינה היהודית כאופן הבעה ייחודי בכתבי גרשום שלום, ואת האופן שבו מתפתחת השפה מתוך הגוף הכואב בכתביו של הרדר. כמו כן, עסקה במחקריה בנושאים של שמיעה ואקוסטיקה, הן כאלמנט מהותי בכושר לאמפתיה, היכולת להאזין לסבלו של האדם האחר גם כשהוא לא מתבטא באופן טענתי, והן בהקשר של תפקידה הייחודי של האקוסטיקה בכתיבתו של ולטר בנימין על הילדות.
בנוסף, מחקריה של פרבר נוגעים בקשר שבין סבל לזמן, בין צורות שונות של התנסויות טמפורליות ומושגי זמן לבין חוויית הכאב והסבל. בין היתר עסקה בחוויית הזמן של המלנכולי. עיסוקה של פרבר בזמן ובגוף הסובל הוביל לפרויקט מחקר העוסק בפילוסופית הזמן של ז׳אן אמרי, בו היא חוקרת את תפיסת הטמפורליות הייחודית לאמרי כפי שזו מופיעה בעבודותיו המרכזיות על אודות העינויים, ההזדקנות, וההתאבדות. מחקר זה זכה למענק של הקרן הלאומית למדע (ISF).
פרסומים.
במסגרת עיסוקיה בקשרים שבין רגשות לשפה, פרסמה פרבר מאמרים מקוריים על כתביהם של בנימין, לייבניץ, הרדר, פרויד, היידגר, גרשום שלום וז'אן אמרי.
פרבר ערכה מספר ספרים בשיתוף עם אקדמאים נוספים: ספר על תפקידם של הלכי רוח בפילוסופיה יחד עם פרופ׳ חגי כנען; שני ספרים על קינה בהגותו של גרשם שלום, אחד בעברית יחד עם פרופ׳ גלילי שחר והשני באנגלית יחד עם פאולה שוובל (Paula Schwebel); וספר בספרדית על אלימות ושפה העוסק בדקדוקה של זעקת הכאב, יחד עם איישה ליביאנה-מסינה (Aïcha Liviana Messina, ) ואנדראה פוטסה (Andrea Potestà).
"Philosophy and Melancholy: Benjamin's Early Reflections on Theatre and Language".
ב-2013 פורסם ספרה הראשון, "Philosophy and Melancholy: Benjamin's Early Reflections on Theatre and Language," בהוצאת אוניברסיטת סטנפורד. הספר מבוסס על עבודת הדוקטורט של פרבר. בספר היא עוסקת בתפקיד המרכזי שמשחקת המלנכוליה במחשבתו של ולטר בנימין, בפרט ברעיונותיו הנוגעים לגוף, לכאב, לאובדן, ויחסם אל האמת הפילוסופית. כאן, היא תופסת את המלנכוליה לא כתגובה רגשית פתולוגית בלבד לאובדן, ובמקום זאת מתבוננת באופן שבו עצבות ומלנכוליה מזמנות אפשרות לחשוב מחדש את מושג האמת הפילוסופי. בספר עושה פרבר שימוש בחשיבה הפסיכואנליטית ומצביעה על האופנים השונים בהם היא חורגת מהפתולוגי וקושרת אותה לטענותיו של בנימין על מבנה האמת, מחשבה פילוסופית, ומושגים הקשורים לתאוריית הדרמה שלו (בפרט בהתייחסויות שלו למחזות התוגה הגרמניים ותפיסת השפה המוקדמת שלו). קטע מן הספר פורסם בטורקית תחת הכותרת ״Melankoli Felsefesi: Sigmund Freud - Walter Benjamin״.
"Language Pangs: On Pain and the Origin of Language".
ב-2019 פורסם ספרה השני של פרבר, "Language Pangs: On Pain and the Origin of Language, ב"הוצאת אוניברסיטת אוקספורד. ספר זה עתיד לצאת לאור בתרגום לגרמנית בשנת 2022. בספר, חוקרת פרבר את הקשר המורכב שבין הגוף הכואב והסובל לבין ביטויי הכאב השונים שהוא מאפשר. הספר מערער על תפיסות מקובלות של כאב ושפה כעומדים בסתירה זה את זה, ומציע במקומן חשיבה מחודשת על הקשר בין כאב לשפה הרואה אותם כקרובים וקשורים באופן מהותי ופורה האחד לשנייה. הנחת המוצא של הספר היא כי לא ניתן לעסוק בכאב מבלי להתייחס לקשר האינטהרנטי שלו לשפה, וגם להפך: הבנת טבעה של השפה תלויה באופן מהותי בהתייחסות לקשר שלה לכאב. הספר מקבץ יחדיו דיונים פילוסופיים וטקסטים ספרותיים, ורואה בצומת הזו שבין פילוסופיה לספרות כנקודה פרודוקטיבית במיוחד בחקר הפנומנולוגיה של כאב והישענותו על השפה.
הפרק הראשון בספר מציג את הפנומנולוגיה של הכאב ואת הקשר שלה לשפה. הפרקים השני והשלישי עוסקים בקריאה צמודה בטקסט של הרדר משנת 1772, "Treatise on the Origin of Language", הטקסט המודרני הראשון שמקשר בין שפה לבין כאב ומבסס את זעקת הכאב כמקורה של השפה. הפרקים מדגישים את טענותיו החשובות של הרדר באשר לקשר שבין האנושי לחייתי, באשר לסימפתיה, ולתפקידה של השמיעה בחוויית הכאב. הפרק הרביעי מוקדש לסמינר שלימד היידגר בשנת 1939 על הטקסט של הרדר. הפרק החמישי מציע קריאה מקורית במחזהו של סופולקס, פילוקטטס, בהקשר של בעיית הכאב, הביטוי, האמפתיה והשמיעה. הפרק אף מתייחס להוגים נוספים כגון סנטלי קאבל ואנדרה ז׳יד.
חיים אישיים.
פרבר נשואה לרועי, והם הורים לבת, אורי, ולשני בנים, אדם ויותם. הם מתגוררים ברמות השבים.
שומרי הגלקסיה בספיישל חג המולד
שומרי הגלקסיה בספיישל חג המולד (באנגלית: The Guardians of the Galaxy Holiday Special) הוא ספיישל טלוויזיוני אמריקאי שנכתב ובוים על ידי ג'יימס גאן, ויעקוב אחר הקבוצה שומרי הגלקסיה. הספיישל צפוי לצאת בדצמבר 2022 ויעלה בשירות הסטרימינג דיסני+ בלבד. הסרט יהווה חלק מהיקום הקולנועי של מארוול.
הספיישל עתיד להוות בסיס לסרט "".
הפקה.
בדצמבר 2020, נשיא אולפני מארוול קווין פייגי הכריז על הספיישל ואף חשף את שמו. גאן אמר כי "הספיישל ההזה הוא אחד הסיפורים האהובים עלי אי פעם... מטורף ומהנה ככל שניתן". גאן הוסיף שהספיישל יהיה לייב אקשן וחלק מהיקום הקולנועי של מארוול (MCU), וציין כי היה מעריץ של ספיישל חג המולד של מלחמת הכוכבים (1978) בצעירותו. גאן סיים את התסריט באפריל 2021. חברי הקאסט הראשיים של סרטי שומרי הגלקסיה ישחקו בסרט, כאשר הסיפור מתרחש בין ל- . גאן ציין שיש חלקים מהספיישל שיעזרו לבסס חלק מהתסריט לסרט השלישי של שומרי הגלקסיה. ב-3 ביוני, וין דיזל, שמדבב את גרוט ביקום הקולנועי של מארוול, אמר שפייגי נרגש מיצירת הסרט ובמיוחד מעצם העובדה שבסרט מתוכנן שדמותו של גרוט יחזור לביתו, פלנט x. בנוסף, סופר כי הספיישל יהיה באורך של כ-40 דקות.
הפצה.
הספיישל עתיד לצאת בבלעדיות בשירות הסטרימינג דיסני+ בדצמבר 2022, במהלך חג המולד.
סמחון חלאווה
שארל אלכסנדר דה קאלון
שארל אלכסנדר דה קאלון (בצרפתית: Charles-Alexandre de Calonne; 20 בינואר 1734 - 29 באוקטובר 1802), היה שר האוצר של צרפת בשנות ה-80 של המאה ה-18.
ביוגרפיה.