כתוצאה מהמפלה ומאיבוד מספר רב של אוניות הטורקים התקשו לשמור על נתיבי האספקה בים האגאי. יתרה מכך, הרוסים הצליחו להתחיל במצור על דרדנלים.
יקטרינה הגדולה נתנה כבוד גדול למשתתפי הקרב ובמיוחד למפקדים. בארמון הגדול בפטרהוף הוקם אולם מיוחד לזכר הקרב, הוקמו מספר פסלים, ארמון צ'סמה בסנקט פטרבורג וכנסיית צ'סמה.
לזכר הקרב בוצע יציקת מדליות מזהב ומכסף וכל משתתפי הקרב קיבלו אותם. גריגורי אורלוב קיבל אישור להוסיף לשם משפחה שלו סיומת "צ'סמנסקי".
בצי הקיסרי הייתה אוניית מלחמה בשם "צ'סמה" ואחד מיישובי בהרי אורל נקרא צ'סמה על שם הקרב.
מצדיד האגודל הארוך
פושט האגודל הארוך
פושט שורש היד הגומדי
פושט האגודל הקצר
פושט האצבע
כופף האגודל הקצר
מצדיד האגודל הקצר
מאין אנו באים? מה אנחנו? לאן אנו הולכים?
מאין אנחנו באים? מה אנחנו? לאן אנו הולכים?
קלינקר
גבעת ונוס
מחתלה
התערוכה הגדולה
התערוכה הגדולה של עבודות התעשייה של כל היבשות (באנגלית: Great Exhibition of the Works of Industry of all Continents), או בקיצור: התערוכה הגדולה (The Great Exhibition), הייתה תערוכה בינלאומית (יריד עולמי) שנערכה בהייד פארק שבלונדון בירת הממלכה המאוחדת בין ה-1 במאי ל-15 באוקטובר 1851.
היה זה היריד הראשון מתוך סדרה של ירידים עולמים שהיו פופולריים במהלך המאה ה-19.
התערוכה אורגנה על ידי הנרי קול והנסיך אלברט מסקסה-קובורג וגוטה, בעלה של המלכה ויקטוריה.
היסטוריה.
התערוכה אורגנה על ידי הנסיך אלברט, הנרי קול, פרנסיס הנרי, ג'ורג' ואליס סר צ'ארלס דילק וחברים נוספים של החברה המלכותית לאמנויות במטרה להציג לאומה הבריטית את ההתפתחויות בתחום הטכנולוגיה והעיצוב. ישנה סברה לפיה התערוכה נערכה בתגובה לתערוכת התעשייה של צרפת שנערכה בשנת 1844. מטרה נוספת להקמת התערוכה הייתה להפגין את עוצמתה התעשייתית והמסחרית של אנגליה ברחבי העולם, ואף שהתערוכה הציגה פיתוחים מכל רחבי העולם, התערוכה נערכה כך שבריטניה תציג את עליונותה.
הנסיך אלברט לחץ על ממשלת בריטניה לאפשר את התערוכה במטרה שזו תממן את עצמה. בעקבות לחצו הקימה הממשלה את הוועדה המלכותית של תערוכת 1851 על מנת לסייע בהקמת התערוכה.
לצורך התערוכה הוקם מבנה ייחודי, שנקרא ארמון הבדולח על ידי האדריכל ג'וזף פקסטון בסיוע המהנדס צ'ארלס פוקס. המבנה דמוי החממה נבנה ברזל יצוק וזכוכית, ורכיביו נבנו כולם בברמינגהאם ובסמת'וויק. אורכו של מבנה התערוכה היה 563 מטרים ורוחבו 138 מטרים. המבנה עצמו, שנבנה בתקופה של תשעה חודשים בלבד, היה הישג טכנולוגי והפך לסמל של התערוכה. בתוך המבנה נשתלו עצים חיים וזאת על מנת ליפותו מחד, ולהדגיש את עוצמת האדם על הטבע מאידך.
כשישה מיליון מבקרים צפו בתערוכה. מספר זה שקול לשליש מתושבי בריטניה באותה עת. המלכה ויקטוריה ובני משפחתה ביקרו שלוש פעמים בתערוכה. התערוכה גרפה רווח של כ-186,000 ליש"ט (סכום השווה ל-15 מיליון ליש"ט בשנת 2010). ברווחים אלה נעשה שימוש על מנת לייסד את מוזיאון ויקטוריה ואלברט, מוזיאון המדע והמוזיאון להיסטוריה של הטבע, אשר נבנו כולם דרומית לשטחי התערוכה. סכומים נוספים מהרווחים חולקו כמלגות לצורך מחקר תעשייתי ומדעי.
מוצגי התערוכה.
מוצגי התערוכה הגיעו מכל רחבי בריטניה ומכל מושבותיה: אוסטרליה, הודו, ניו זילנד וכן מארצות נוספות ובהן ארצות הברית, דנמרק, צרפת ושווייץ. מספר המוצגים הכולל הגיע לכ-13,000, והם כללו כלי מטבח ומכונות תעשייתיות שונות.
אלפרד צ'ארלס הובס הציג בתערוכה את כשליהם של מנעולים שונים. פרדריק בייקוול הציג את האב טיפוס של מכשיר הפקסימיליה המודרני. מת'יו בריידי הציג את הדגרוטיפים שלו. ויליאם צ'יימבלין הבן מסאסקס הציג את אב הטיפוס של מכונת ההצבעה המודרנית.
כמו כן הוצג בתערוכה יהלום הקוהינור (היהלום הגדול בעולם באותה עת).
דמי הכניסה לתערוכה.
דמי הכניסה לתערוכה השתנו בהתאם לתאריכי הכניסה לתערוכה. בעת פתיחת התערוכה דמי הכניסה עמדו על 3 גינאות לגבר (כ-£264.95 נכון ל-2010) וכ-2 גינאות לאישה ליום. בתום מושב הפרלמנט הבריטי, עת שאנשי האצולה עזבו את העיר לונדון ועברו לאחוזותיהם הכפריות, פחתו דמי הכניסה ל-5 שילינגים ליום ובהמשך אף לשילינג אחד ליום (סכום השווה לכ-£4.21 נכון ל-2010). הכרטיסים המוזלים נועדו למעמדות הנמוכים ואיפשרו כניסת פועלים לתערוכה. במהלך התערוכה כולה נמכרו כרטיסים בשווי כולל של 4.5 מיליון ליש"ט (דאז. סכום זה משוערך לסכום של 18,925,342 ליש"ט נכון לשנת 2010).
שם עולם
המרכז הבינלאומי שם עולם הוא מרכז מחקר תיעוד וחינוך בנושא השואה.
מרכז שם עולם שנמנה עם קהילת מוסדות החינוך וההנצחה העוסקים בתיעוד ובחקר תקופת השואה, הוקם בשנת 1998 בכפר הרא"ה על ידי הרב אברהם קריגר, בראש העמותה עמד הרב אברהם צוקרמן, ראש ישיבות בני עקיבא. לאחר פטירתו החליפו פרופסור סטיב ברנר.
עיקר עיסוקו של המרכז עוסק בחשיפת עוצמות הרוח של העם היהודי בתקופת השואה, מתוך מטרה לראות ולהבין את השואה מנקודת מבט יהודית והצלת זיכרון השואה. המרכז מתמקד בהנחלת השואה לדור העתיד, תוך שימוש בכלים חדשניים ובדגש על סוגיות זהות והתמודדות שעולות מתקופת השואה.
המרכז מקיים מדי שנה כנסים בינלאומיים בישראל ומחוצה לה וכן שותף בכנסים העוסקים בתחום חקר השואה ברחבי העולם.
פעילות המרכז ומחלקותיו.
מחלקת התיעוד.
מחלקת התיעוד פועלת לאיסוף חומרים ומסמכים היכולים להצביע על עוצמות הרוח שגילה העם היהודי בתקופת השואה. למחלקה זו עובדים בחו"ל העוסקים באיסוף תמידי של חומרים ועובדי ארכיון בארץ, הבונים תשתית מחקרית לתחום מיקודו דרך איסוף ארכיוני. ממצאים אלו עומדים לרשות חוקרי "המרכז" ולרשות הציבור .
בין הממצאים: סידור ועליו כתובה בדם צוואתו של יהודי שאשתו ובתו נרצחו וכל שהוא מבקש הוא נקמה. וכן סכין לחיתוך חלה שהשתמשו בה למול תינוק שנולד מספר ימים קודם לכן, ככל הנראה בין יום לארבעה ימים, לפני שנשלח עם הוריו להשמדה (ההערכה היא כי התינוק כבר היה מת בשעה שנימול). שלדו של התינוק נמצא מתחת לגרם המדרגות בדרך למסדרון שהוביל למשאיות המוות.
בשנת 2019–2020, במהלך ביצוע עבודות הריסה בגטו ורשה, התגלו עשרה זוגות תפילין מוחבאים. שליחי "שם עולם" העבירו אותם בחשאי לישראל לחיטוי ושימור במכון
באוגוסט 2021, נחשף כי, נמצא קבר אחים וקברים נוספים במחוז חלם, בעיירה היהודית ויסלוביץ, הידועה כעיירה שנכחדה בתקופת השואה, ורק בית הכנסת נשמר בה, ומשמש כמעין מוזיאון. כוונת המרכז להקים במקום מצבה לזכר הנספים..
מחלקת החינוך.
מטרת המחלקה לשנות את זווית הראייה על השואה לתלמידים, סטודנטים, צעירים ומבוגרים מבוגרים בישראל ומחוצה לה.
במסגרת פעילות מחלקה זו המרכז משתתף בהכנות שונות לקראת יציאתן של משלחות רבות למסע לפולין, כגון ימי עיון וסמינרים לתלמידי כיתות י"א-י"ב, פעילות לתלמידי חטיבות הביניים, מסע מעגלים, פרויקט בר מצווה, פרויקט "מעגלים, זמן ומקום" למשלחות נוער מחו"ל. בנוסף עורך המרכז השתלמויות מורים שנתית בכפר הרא"ה, בעפולה ובמקומות נוספים, השתלמויות למורים מלווים למסעות פולין, קורס למדריכי משלחות נוער חו"ל ל"מסע פולין", השתלמויות לקבוצות מבוגרים וכן קהילות לומדות ועוד.
מחלקת המחקר.
במחלקה זו מעבדים את החומרים השונים המשמשים למחקרי המרכז. במחלקה עובדים מתחומים שונים, תחום הכתיבה והעיבוד, וכן מרצים מהשורה הראשונה המגיעים מתחומי ההיסטוריה והחינוך. בנוסף עוסקת המחלקה בכתיבה לגיל הרך.
מפרסומי המרכז.
במסגרת מרכז שם עולם פועל אגף ההוצאה לאור שבאמצעותו רואים אור ספרי עדות וערכות חינוכיות העוסקות במגוון נושאים של עולם הרוח והאמונה בשואה.
בנוסף, "המרכז" מוציא לאור חוברות - ערכות חינוכיות בנושא "הנהגה רבנית בשואה". ערכות אלו מתמקדות במנהגים רוחניים שפעלו במהלך השואה, ביניהם: הרב יוסף צבי קרליבך מהמבורג-גרמניה, הרב יצחק ניסנבוים מורשא-פולין, חסידות גור ומנהיגה בשואה ורב ד"ר ליאו בק מגרמניה.
הפרויקט המוזיקלי "שם עולם 2019".
שם עולם 2019 הוא פרויקט מוזיקלי שהופץ ביום השואה תשע"ט לציבור הרחב כאלבום דיגיטלי הכולל 10 שירים.
מחלקת המחקר של המרכז הבינלאומי "שם עולם", איתרה עשרות שירים וסיפורים שנכתבו בגטאות ובמקומות מסתור במהלך השואה. הטקסטים משקפים איך חיו בזמן השואה (בניגוד לשיח המסורתי המתייחס למוות), מספרים על מערכות היחסים שהתעוותו בשואה, ומראים איך היצירה נטעה אמונה ותקווה לחיות.
בפרויקט השתתפו: גיא ויהל, נינט טייב, נועה קירל, דיקלה, מוש בן-ארי, ישי לוי, לי בירן, נסרין קדרי, יונתן רזאל, אפי נצר, בן שופן, דורון פלסקוב, יוסי מזרחי. אביב גפן הוא המנהל האמנותי. משה קלוגהפט שכתב ויזם את הפרויקט ועומרי אגמון שהלחין והפיק מוזיקלית.
דירקטוריון המרכז וחוג הידידים.
חברי הדירקטוריון בעמותת שם עולם:
למכון חוג ידידים בארץ ובראשו יהורם גאון ובנוסף חוג ידידים בניו יורק ובלוס אנג'לס.
פייר קלוסטרמן
פייר אנרי קלוסטרמן (בצרפתית: Pierre Henri Clostermann; 28 בפברואר 1921 – 22 במרץ 2006) היה אלוף טיס צרפתי במלחמת העולם השנייה, אשר שירת במהלכה בחיל האוויר המלכותי הבריטי. הוא היה גם סופר, מהנדס, תעשיין ופוליטיקאי.
ראשית חייו.
קלוסטרמן נולד בקוריטיבה שבברזיל, למשפחת דיפלומטים צרפתית שמוצאה מחבלי אלזס ולורן. הוא סיים את לימודיו התיכוניים בצרפת וקיבל רישיון טייס פרטי ב-1937.