הקלאסיקה של השירה מכילה את השירה הסינית העתיקה ביותר שאומתה כרונולוגית. רוב השירים מתוארכים לתקופת שושלת ג'ואו המערבית (1046-771 לפנה"ס). ישנו גם מקטע של חמישה שירים בסוף הספר המתיימרים להיות שירים פולחניים של שושלת שאנג כפי שהועברו על ידי צאצאיהם במדינת סונְג, אולם מקובל לתארך אותו לזמנים מאוחרים יחסית. על פי החוקר גֶ'נְג שׂוֵ'אן מהאן המזרחית, היצירה המאוחרת ביותר בקלאסיקה של השירים היא השיר "חורשת הגזעים" תחת "השירים של צֶ'ן", אשר מתוארכת לסביבות 700 לפנה"ס, באמצע תקופת האביבים והסתוים.
הקלאסיקה של השירים מתחלקת לשישה חלקים:
ניתן לחלק את הקלאסיקה של השירים לשני חלקים עיקריים: "שירי המדינות" והמזמורים ושירי ההלל. "שירי המדינות" הם שירים קצרים יותר, בשפה פשוטה, ובדרך כלל הם שירי עם עתיקים שמתעדים את קולותיהם של פשוטי העם. בדרך כלל הם עוסקים באהבה ובחיזור, בגעגועים לאהוב שרחק, בחיילים או במסע, בחקלאות ובעבודות הבית, ולעיתים אף מביעים סאטירה פוליטית ומחאה. ומולם, המזמורים ושירי ההלל הם בדרך כלל שירי פולחן או קורבן ארוכים יותר, בדרך כלל במבנה של נאום שבח או המנון בשבחם של האבות המייסדים של שושלת ג'וֹאוּ. המזמורים וההמנונות כוללים גם שירים ששימשו בטקסי הפולחן ממש, ושירים ששימשו את האצולה במשתים ובהתכנסויות הטקסיות.
הדְזְווֹ גְ'ווָאן מתעד כמה שברי מזמורים אשר לא נכנסו אל הקלאסיקה של השירים.
תרגומים.
חשיבות הספר הביאה לכך שמבחר משיריו תורגם לשפות רבות, וכך גם הספר במלואו. ידועים מספר תרגומים מלאים לאנגלית (Legge 1871, Jennings 1891, Waley 1937, Karlgren 1950, Pound 1954, Xu 2015), צרפתית (Couvreur 1892, Granet 1929), יפנית (Takada 1966, Mekada 1991) וסינית מודרנית (Cheng 1985).
תרגומים לעברית.
ידועים רק שני תרגומים לעברית של השירים מהספר. המספר המובא בסוף כל שורה להלן הוא מספר השיר כפי שמופיע בתרגומים של ג'יימס לג.
יום עסקים
יום עסקים קובע את הזמן בו נעשים חיובים וזיכויים בפעולות בנקאיות. על מנת לאפשר ביטחון בפעילות הכלכלית, מבקשים לקבוע אותם מראש. המועדים תלויים באירועים רבים, למשל סופי שבוע, חגים, חופשות, וגם, באסונות המוניים בלתי צפויים. על כן הם משתנים בין אזורים שונים, ואף במפתיע. אך על מנת להקל על סחר בין אזורי ובין-לאומי, יש ניסיון להתחשב במועדי ימי העסקים שבאזורי סחר עיקריים אחרים.
באתרי מסחר מקוון קמעונאים.
באתרי אינטרנט של מסחר מקוון קמעונאי משתמשים לעיתים קרובות במונח ימי עסקים כדי לציין פרקי זמן. במקרים כאלו יש לבדוק באתר למה הכוונה. באופן כללי:
בישראל.
בגלל חשיבותו, משנה הפיקוח על הבנקים בבנק ישראל לעיתים רחוקות מאוד את הזמנים של יום העסקים בבנקים, בהתאם להתפתחויות שונות.
על פי הרשום באתר בנק ישראל: תאגיד בנקאי יקבע ויפרסם את השעה המאוחרת ביותר שבה יסתיים יום העסקים אצלו. השעה המאוחרת ביותר שניתן לקבוע לעניין זה היא 18:30, למעט ימי שישי וערבי חג כמפורט להלן, בהם השעה המאוחרת ביותר שנקבעה לסיום יום העסקים 14:30.
בפרקטיקה רוב מוחלט של המוסדות הפיננסים בישראל מאמצים את הגדרת בנק ישראל ליום עסקים, גם משום שהם קשורים לזמנים בהם ניתן לעשות פעולות בנקאיות. ההגדרה של יום העסקים הבנקאי בישראל, בימים שאינם ימי שבתון של כלל המשק, ולהוציא ימים ספורים שהם יוצאי דופן, החל מפברואר 2006, היא:
יוצא אפה ששעת ההתחלה של יום העסקים שחל ביום ראשון היא יום שישי שקדם לו, בשעה 14:00, אלא אם כן יום שישי זה לא היה יום עסקים. ניתן לראות, שיום העסקים הבנקאי לא חופף לשעות פתיחת הסניפים לציבור הרחב. אך קיימים שירותים בנקאיים, למשל חדר סחר מטבע חוץ בסכומים גדולים, בהם שעות הפעילות דומים יותר לימי העסקים.
חגים.
ערבי חג בהם סיום יום העסקים הוא עד השעה 14:00 הינם: ערב ראש השנה, ערב ראשון של סוכות, ערב שמיני עצרת של סוכות, ערב ראשון של פסח, ערב שביעי של פסח, ערב יום העצמאות, וערב חג השבועות.
ימים שאינם ימי עסקים בנקאיים הינם: שבת, ימי שבתון, שני ימי ראש השנה, ערב יום כיפור ויום כיפור, ראשון ושמיני עצרת של סוכות, פורים, ראשון ושביעי של פסח, יום העצמאות, חג השבועות ותשעה באב.
אריה קרן
אריה קרן (נולד ב-1935 בתל אביב) הוא קצין צה"ל בדימוס בדרגת תת-אלוף. שירת כמפקד חטיבה 500 במהלך מלחמת יום הכיפורים.
ביוגרפיה.
נולד בישראל ב-1935 לשמואל קרן, יליד רוסיה שהגיע לישראל ב-1918 מארצות הברית כחייל בגדודים העבריים, ולאלזה לבית מלר, ילידת גרמניה שעלתה לישראל עם עליית המפלגה הנאצית לשלטון.
קרן עשה את שירותו הצבאי בחיל השריון. במלחמת סיני שירת כמפקד מחלקה בגדוד טנקי שרמן שלחם בקרבות בכיבוש רצועת עזה. בשנות השישים שירת כמפקד פלוגת מילואים בגדוד 46. ב-1964 היה חבר במשלחת החשאית של צה"ל למערב גרמניה שנשלחה לקלוט את טנקי הפטון האמריקאים (שזכו לכינוי מגח בצה"ל). במלחמת ששת הימים פיקד על גדוד 121, גדוד חרמ"ש בחטיבה 8, ולחם עמו בקרבות ההבקעה ברמת הגולן. לאחר המלחמה מונה למפקד גדוד 46, אותו הקים כגדוד סדיר, הוא פיקד עליו עד אוגוסט 1968 כולל במהלך פעולת כראמה. ב-1972 מונה למפקד מתקן 500 בצאלים, ובמקביל מפקדה הראשון של חטיבה 500. במלחמת יום הכיפורים פיקד על החטיבה שלחמה במסגרת אוגדה 162. במהלך המלחמה צלחה החטיבה את תעלת סואץ והשתתפה בקרב העיר סואץ. בתפקידו האחרון בשירות הקבע שימש סגן מפקד גייסות השריון.
מיד לאחר שהשתחרר מצה"ל בשנת 1978, הוא התמודד בראש רשימה עצמאית בבחירות לראשות העיר אשקלון, לאחר שניסיונו לזכות במועמדות המערך לתפקיד, נכשלה. במהלך מערכת הבחירות הוצגו קרן, ומועמד הליכוד נתן ניר, כמועמדים המרכזיים, והקרב על ראשות העיר כקרב גנרלים. בבחירות, זכה קרן למספר הקולות הרב ביותר (28%) והתמודד בסיבוב שני נגד אלי דיין, שהתמודד גם הוא מטעם רשימה עצמאית. לקראת הסיבוב השני הודיע המערך על תמיכה בקרן והליכוד על תמיכה באלי דיין, ובבחירות הפסיד קרן לדיין לאחר שקיבל 46% מהקולות. קרן לא שותף על ידי דיין בקואליציה העירונית, כיהן כחבר מועצת העיר במשך כ-10 שנים ופעל כאופוזיציה לדיין. בשנת 1981 עמד בראש הוועד הציבורי נגד הקמת תחנת הכוח רוטנברג. ב-2013 זכה לעיטור יקיר העיר אשקלון.
קרן כיהן כמנכ"ל יד לשריון משנת 1990 ועד 1996. בתקופה זו החלו החלו עבודות הפיתוח באתר בלטרון, נבנה אתר ההנצחה ומוזיאון הרק"ם.
חיים אישיים.
נשוי לסימה קרן ילידת מרוקו ואב לבן ובת. בנו הוא סא"ל במילואים בחיל השריון.
מכבי צ'רנוביץ
מכבי צ'רנוביץ (בגרמנית: Makkabi Czernowitz וברומנית: Maccabi Cernăuți) הוא מועדון כדורגל יהודי שפעל בעיר צ'רנוביץ החל מ-1909 ועד 1940.
עם הקמתו ב-1909 המועדון נקרא Wanderbund Blau-Weiß Czernowitz (עוברי דרך כחול-לבן צ'רנוביץ), וב-1910 שונה השם ל"הכח צ'רנוביץ". ב-1914 שינה המועדון את שמו פעם נוספת ל"מכבי צ'רנוביץ".
ב-1923 שיחק בקבוצה במשך עונה אחת הכדורגלן האוסטרו-הונגרי איזידור גנסל, ששיחק בעבר בהכח וינה. גנסל היה הכדורגלן היחיד של מכבי צ'רנוביץ שהגיע לנבחרת רומניה בכדורגל.
ב-25 בפברואר 1932 מועדון הכח צ'רנוביץ התאחד עם מכבי צ'רנוביץ. בשנים 1920, 1922, 1927, 1931 ו-1932 מכבי צרנוביץ הייתה אלופת בוקובינה וב-1932 הגיעה לחצי גמר אליפות רומניה. זכיית הקבוצה בשנת 1932 הובילה להתנפלות של קהל הקבוצה היריבה על אוהדי ושחקני מכבי.
ב-1940, לאחר פלישת ברית המועצות לבוקובינה, פורק המועדון.
רפי נוי
רפאל (רפי) נוי (נולד ב-14 ביולי 1944) הוא קצין צה"ל בדימוס בדרגת תת-אלוף, בעל עיטור המופת.
ביוגרפיה.
נוי נולד וגדל בקיבוץ דן. התגייס לצה"ל ב-1962, שירת בחיל השריון וסיים בהצטיינות קורס קציני שריון. הוא השתחרר משירות סדיר לאחר שלוש שנים לאחר שסירב להתחייב לשירות קבע.
במלחמת יום הכיפורים גויס למילואים ושירת כקצין מבצעים בחטיבה 9 שלחמה בקרבות ברמת הגולן. במהלך הקרב לכיבוש חושניה הכווין את כוחות הטנקים תחת אש תוך סיכון חייו ועוטר על פועלו בעיטור המופת.
-1978 התגייס לשירות קבע. הוא פיקד על גדוד שריון בחטיבה 188, וב-1981 מונה למפקדה הראשון של חטיבה 640. בשנים 1984–1985 פיקד על חטיבה 7, פיקד על באלי"ש, כיהן כמפקד אוגדה 380, היה ראש מטה פיקוד המרכז וראש מטה פיקוד הצפון בשנים 1991-1995.
לאחר שחרורו מצה"ל, שימש עוזר לשר הביטחון יצחק מרדכי. כיהן כמנהל מרחב צפון בחברת מקורות ומנכ"ל אגודת "מים בגליל" המאגדת את הקצאות המים לחקלאים ולעסקי התיירות בצפון. בנוסף היה מנהל קבוצת הכדורסל הפועל גליל עליון ומנהל תחנת הרדיו "קול הצפון".
נוי נשוי לחגית ואב לשלושה. סיפור חייו מתואר בספר "חי על הגבול" שהוציא לאור בספטמבר 2021.
מאדורה
מאדורה (וגם מדורה) (Madura)
הפיגועים בבסיסי הכוח הרב-לאומי בביירות
הפיגועים בבסיסי הכוח הרב לאומי בביירות (באנגלית: Beirut barracks bombings) התרחשו ביום ראשון, 23 באוקטובר 1983. שתי משאיות תופת נהוגות בידי מחבלים מתאבדים, שפרצו אל מתחמי המגורים של חיילים אמריקאים וצרפתים בביירות בירת לבנון, התפוצצו וגרמו למותם של 305 אנשים - 241 אמריקאים, 58 צרפתים ו-6 אזרחים לבנונים. הפיגועים הובילו לעזיבת הכוח הרב לאומי את לבנון במרץ 1984.
רקע.
בעקבות פרוץ מלחמת לבנון הראשונה והטלת המצור הישראלי על ביירות ביוני 1982 ולפי דרישת לבנון הקים האו"ם כוח רב לאומי, שנפרס בביירות. הכוח כלל חיילים אמריקאים, צרפתים ואיטלקים, שהגיעו לביירות באוגוסט 1982 על מנת לפקח על יישום ההסכם על פינוי אנשי אש"ף מהעיר ונסיגתם מהעיר לאחר הפינוי.