בשנים 2003–2009 היה מזכיר דירקטוריון ומנהל הנכסים והפיתוח העסקי של רכבת ישראל. במהלך כהונתו קידם תוכניות ליצירת אפיקי הכנסה נוספים מלבד הסעת נוסעים, כולל פרויקט "התכנון המשותף" שכלל קידום 27 תוכניות מתאר להפיכת תחנות הרכבת למרכזי מסחר, תעסוקה ועסקים בהיקף של 2,000,000 מ"ר על פני 25 שנים.
בין השנים 2009–2014 ניהל קרן השקעות פרטית (Family Office) בהיקף כספי של מעל חצי מיליארד ש"ח. במקביל שימש יועץ אסטרטגי ועסקי, בין השאר למתמודדים בבחירות לרשויות המקומיות ב-2013 לראשות עיריות רמת גן ופתח תקווה, למועצת עיריית תל אביב-יפו ולראשות מועצה אזורית גלבוע. פילבר שימש כדירקטור בתעשייה הצבאית וב"תרבות לישראל", חברת בת של ההסתדרות הציונית.
בבחירות לכנסת ה-20 (2015) ניהל פילבר את קמפיין מפלגת הליכוד, בראשות נתניהו. היה הראשון בישראל שהפעיל מערכת Big Data למיפוי בוחרים באמצעים דיגיטליים, מערכת הודעות בסמס ושיחות קוליות מפולחות לקהלים.
בתגובה לעתירה שהוגשה לוועדת הבחירות המרכזית, כדי שזו תורה להפסיק את הפצתו של העיתון "ישראל היום", בשל היותו "תעמולת בחירות" של הליכוד וראש הממשלה בנימין נתניהו, חתם פילבר על תצהיר שצורף למכתב התשובה של הליכוד, בו נטען כי לנתניהו אין כל קשר של שליטה או קשר ארגוני כלשהו עם "ישראל היום". פילבר מסר עדות גם בתיק 2000.
מנכ"ל משרד התקשורת.
לאחר הקמת הממשלה ה-34 מינה אותו נתניהו, שכיהן גם כשר התקשורת, למנכ"ל משרד התקשורת. קודמו, אבי ברגר, הנהיג קו תקיף נגד "בזק" וסירובה ליישם את הרפורמה בשוק הטלפוניה הקווית, שבו היא מונופול. על אף ששתי עתירות בעניין של "בזק" לבג"ץ נכשלו (אחת בעניין מחירי השימוש בתשתיות שלה, והשנייה בעניין הקנס שהוטל עליה עקב פגיעה בתחרות ב"שוק הסיטונאי") פילבר הוביל קו הפוך שדגל בהידברות עם החברות ובמסגרתו גם הגיע עם בזק לפשרה שלפיה החברות המתחרות ישלמו ל"בזק" עבור השימוש בקווים מחיר גבוה מכפי שהן היו אמורות לפי הרפורמה המקורית. ובמקביל הטיל על בזק קנסות גבוהים בגין פעילותה לפני תקופתו. בתמורה דרש פילבר מבזק כי תתחייב להיכנס לתוכנית פריסת סיבים אופטיים על מרבית המדינה (76%) עד סוף שנת 2019.
פילבר התנגד לתחרות עזה מדי בין חברות הסלולר, מאחר שלטענתו היא מאלצת את חברות הסלולר למחירים שאינם כלכליים, שפוגעים ביכולת של החברות לחדשנות. לדבריו ניתן להסתפק בארבע חברות כמו במרבית אירופה. בריאיון ל"בלומברג" צוטט: "חברות הסלולר מוכרות קו סלולר ב־35 שקל לחודש. המחיר הזה אינו כלכלי. מחירי ה־OECD הם סביב ה־86 שקל ואנחנו צריכים לכוון לשם". ב־2015 היה בעד מיזוג "גולן טלקום" לאחת החברות הסלולריות האחרות כדי לאפשר "מחירים רציונליים" לדבריו.
פילבר הציג ב-2016 בוועדות הכנסת, עמדה שלפיה ישראל אינה מוכנה למהפכת הדור החמישי שאמורה להתרחש ב-2020 ונדרשת מעורבות הממשלה בתמריצים לחברות התקשורת, לעודד השקעות בתשתית. הוא יזם מתווה ברוח זו עם חברות התשתית הגדולות "בזק" ו"הוט". לעמדתו התנגדו אנשי האוצר וחלק מהדרג המקצועי במשרדו, שטענו כי התחרות תסדיר את ההשקעות בשוק. המתווה נעצר בעקבות התערבות של מבקר המדינה שהתבסס על עמדת האוצר.
הוועדה המייעצת לעניין הסדרת הרגולציה על שוק השידורים – "ועדת פילבר".
בספטמבר 2015 מונה פילבר על ידי ראש הממשלה, בנימין נתניהו, לעמוד בראשות ועדה בינמשרדית, שמטרתה לגבש המלצות לרגולציה חדשה ואחידה על שוק השידורים והתוכן, לאור השינויים הטכנולוגיים שהתרחשו בעשור שלפני, והיכולת לשדר תוכן גם באינטרנט (IPTV), מטרת הוועדה הייתה לעודד "כניסה של שחקנים חדשים, ועידוד התחרות בתחום התוכן והחדשות".
בתום כשנה הוגש דו"ח מפורט, שכלל המלצות למהפכה בשוק השידורים, הכוללת הקלת הרגולציה ופתיחת השוק לתחרות. במרץ 2017 אימץ ממלא מקום שר התקשורת, צחי הנגבי, את המלצות הוועדה והנחה להכין תיקוני חקיקה ליישומן.
חשדות לפלילים.
ביולי 2017 נחקר במשרדי רשות ניירות ערך במסגרת בחשד שפעל לקידום האינטרסים של חברת "בזק" במשרד התקשורת ונשלח למעצר בית, שלאחריו הורחק ממשרד התקשורת. לטענת רשות ניירות ערך, פילבר "פעל בצורה שיטתית, מכוונת ומתמשכת ותוך הסתרת העבודה מהגורמים המקצועיים והמשפטיים של משרדו כדי להעביר לידי בזק מסמכים מסווגים וכן ניירות עמדה פנימיים, תכתובת ומסמכים מדיונים בין-משרדיים, לרבות כאלה אשר טרם נדונו בפורומים המוסמכים הן במשרד התקשורת והן בפורומים הבין-משרדיים". ב-6 באוגוסט 2017 נחקר לראשונה באזהרה ולאחר מכן הושעה מעבודתו במשרד התקשורת. באוקטובר השעתה אותו נציבות שירות המדינה לתקופה נוספת ובפברואר 2018 הושעה לחודשיים נוספים. ב-18 בפברואר 2018 נעצר על ידי המשטרה ונשלח לחמישה ימי מעצר במסגרת חקירת הפרשה. יומיים לאחר מכן, ב-20 בפברואר, חתם על הסכם עד מדינה לפיו יועמד רק לדין משמעתי, בתמורה למסירת מידע שעשוי לקדם את החקירות נגד חשודים אחרים ובהם בנימין נתניהו. פילבר טען, גם לאחר שחתם על הסכם עד מדינה, כי לא ביצע כל עבירה.
במסגרת ההסכם התחייב פילבר להימנע לצמיתות מכל תפקיד בשירות הציבורי, ולהתלות לחמש שנים את רישיון עריכת הדין שלו.
באפריל 2018 פוטר מתפקידו כמנכ"ל משרד התקשורת.
בזמן מערכת הבחירות ב-2019, רכב מצויד ברמקולים חנה מתחת לביתו של פילבר והרעיש עם קריאות נאצה. בעקבות האירוע נפתחה חקירה נגד יועציו של ראש הממשלה, עופר גולן ויהונתן אוריך, שלכאורה עמדו מאחורי המיזם. הם נחשדו בהטרדת עד.
ב-23 במרץ 2022 החל את עדותו במשפט נתניהו. במהלך העדות, הפרקליטות ביקשה להכריז על פילבר כעד עוין אך נדחתה על ידי בית המשפט. במקום זאת, הותר לתביעה לבצע חקירה נגדית. עדותו הסתיימה כעבור כשלושה חודשים, ב-29 ביוני 2022.
חברת "דיירקט פּוֹלס".
החל ממרץ 2019 פילבר הוא בעלים משותף, יחד עם צוריאל שרון, בחברת האסטרטגיה והמחקרים "דיירקט פולס", ומשמש כאסטרטג הראשי של לקוחות החברה. החברה ערכה כ-1,100 סקרים ומחקרים במהלך השנתיים הראשונות להקמתה, עבור רשויות מקומיות, מכוני מחקר, חברות מסחריות, גופים פוליטיים ועוד.
בין היתר, החברה הקימה את מדגם יום הבחירות לרשויות המקומיות בישראל עבור חדשות N12 עם כ־93% הצלחה בחיזוי התוצאות בקרב 20 הערים הגדולות בישראל, כמו גם את מדגמי הפריימריס לראשות מפלגות העבודה והליכוד במהלך בחירות 2019.
נהר אראס
נהר אראס (בפרסית: رودخانهٔ ارس. מכונה גם אראקס) הוא נהר הזורם בטורקיה, ארמניה, אזרבייג'ן ואיראן ומתנקז לנהר הקורה וממנו לים הכספי. אורך הנהר הוא 1,072 קילומטרים ושטח אגן הניקוז שלו הוא 102 אלף קמ"ר.
הנהר מתחיל במורדותיהם הדרומיים של הרי בִּינְגול (טורקית: Bingöl Dağları), בתחומה של נפת ארזורום שבטורקיה. על הנהר היו סכסוכים רבים במשך השנים.
נהר האראס מוזכר בשיר Holy Mountains של להקת סיסטם אוף אה דאון באלבומה Hypnotize משנת 2005.
אורמה (עם)
האוֹרמהָ (בעבר היו מכונים גאלה באתיופיה, אולם כיום כינוי זה נחשב לפוגעני) הם שבטים אפריקאיים המתגוררים במזרח קניה בעיקר ליד נהר טנה ודרום סומליה המשתייכים לאורומו.
הם חיים כנוודים רועי צאן במדבריות של דרום-מזרח קניה חוץ מן העונה הגשומה בה הם לוקחים את עדריהם לאזורים הפנימיים.
אוכלוסיית השבטים מונה כ-70,000 איש נכון ל-2005 והם דוברים את שפת האורמה.
מצנפת (צה&quot;ל)
מצנפת היא כיסוי קסדה, שנמצא בשימוש צבא הגנה לישראל משנות ה-90 של המאה ה-20. ממדי המצנפת גדולים יותר מן הקסדה וצורתה אינה מוגדרת, במטרה "לשבור" את הצורה הגאומטרית המעגלית של הקסדה, אשר אינה נפוצה בטבע ועלולה לבלוט ולחשוף לוחמים מוסווים.
כוחות צה"ל השתמשו במצנפת לראשונה בגזרת דרום לבנון. לכל מצנפת ישנן שתי תבניות הסוואה, בדרך כלל - לשטח ירוק ולשטח מדברי. ניתן להוריד את המצנפת בקלות, לקפל ולחבר לקסדה.
תקשורת ניהולית
תקשורת ניהולית היא השם הכולל לתהליך השיטתי של תכנון, יישום, פיקוח ובקרה בכל ערוצי התקשורת בתוך ארגון נתון ובין ארגון אחד למשנהו. המושג "תקשורת ניהולית" כולל בתוכו גם את מלאכת ההכנה וההפצה של הנהלים החדשים בנוגע לממשק שבין הארגון לבין הרשת החברתית של הארגון ובין אמצעי התקשורת השונים הפועלים בו.
ב"תקשורת ניהולית" כלולים גם פיתוח אסטרטגיות תקשורת עסקיות, תכנון נוהלי התקשרות פנימיים וחיצוניים וניהול של שטף המידע הזורם בארגון לרבות תקשורת מקוונת; שכן, בעקבות הטכנולוגיות החדשות הופכת ההתחדשות המתמדת בתקשורת לעיקרון מנחה למנהלים.
לפי תפיסת התקשורת הניהולית, כל מנהל באשר הוא חייב לעמוד בקשר ישיר ואישי עם העובדים הכפופים לו, לזהות את החסמים המקשים על התקשורת ביניהם ולעשות ככל יכולתו כדי למנוע את הישנותם. כל זאת, כדי להבטיח את קיומה של תקשורת אפקטיבית בכל דרגי הארגון. המנהל הוא גם זה שאחראי לגלות האם עובדיו משתייכים לאחת מבין שש הקטגוריות הבאות: מגיבים, מכורים לעבודה, עקשנים, חולמים, מרדנים או מקדמים.
תקשורת ניהולית וניהול פרויקטים.
בכל הנוגע לניהול פרויקטים, התקשורת הניהולית נותנת את הדעת בנוגע לסוגיות הבאות:
שיטת הדיווח השבועי.
אחת השיטות המקובלות והנפוצות ביותר בתחום התקשורת הניהולית היא שיטת הדיווח השבועי: בשיטה זו מעביר כל עובד באמצעות דואר אלקטרוני דוח שבועי לממונים הישירים עליו. הדוח כולל סיכום של כלל פעילות העובד בשבוע שחלף, תוכניותיו המקצועיות לשבוע הקרוב וכל מידע נוסף שעשוי להיות רלוונטי לממונים.