המינבר כולל גרם מדרגות שבתחתיתו פתח כניסה ובראשו כיפה, והוא מקושט בעיטורי מוקרנס מוזהבים. דלתות המינבר מורכבות משני לוחות ועליהם מגולפים הדפסי כוכבים גיאומטריים. מעל לדלתות ועל המשקופים מותקנים לוחות עם כתובות בערבית בכתב כופי, המתעדות את בניית המינבר והמסגד המקורי באשקלון. צלעות המינבר מעוטרות בערבסקות המבוססות על צורות גאומטריות דמויות משושים.
היסטוריה.
על פי המסורת המוסלמית, המינבר הראשון נבנה על ידי מוחמד במדינה בשנת 629, ולאחר מכן הפך המינבר לסמל דתי ופוליטי. המינבר הוא מקום מושבו של האימאם במסגד, ומשמש כבמה לדרשות דת בימי שישי, הנושאות לעיתים גם אופי פוליטי.
המינבר במערת המכפלה הוזמן במקור בשנת 1091 או 1092 על ידי באדר אל-ג'מאלי, וזיר בכיר בשושלת הפאטמית, שכבשה זמן קצר לפני כן את שטחי מערב סוריה וארץ ישראל. באותה עת אשקלון נחשבה לעיר קדושה עבור השיעים, שהאמינו כי באחד הקברים בעיר נמצא ראשו של חוסיין (בן עלי). אל-ג'מאלי ציווה לבנות מסגד גדול באשקלון, בסמוך לקבר, והזמין מינבר מיוחד עבור המסגד.
מאוחר יותר, בשנת 1153, החליטו שליטי השושלת הפאטמית להעביר את קברו של חוסיין בן עלי למסגד חדש בקהיר, הנקרא כיום , והמינבר שהוזמן על ידי אל-ג'מאלי נותר באשקלון. בשנת 1187 כבש צלאח א-דין, מנהיג השושלת האיובית, את ירושלים מידי הצלבנים. הוא חשש שאשקלון תהיה חשופה להתקפות נגד מצד הצלבנים ובשנת 1191 החליט להרוס את העיר, אך לפני כן הוא העביר את המינבר הפאטמי למסגד במערת המכפלה בחברון, שם הוא נמצא עד היום.
המינבר הוא אחד משלושת דוכני תפילה שנתרמו על ידי צלאח א-דין. האחרים מוצבים במכה ובמסגד אל-אקצא.
נשיא ברבדוס
נשיא ברבדוס (באנגלית: president of Barbados) הוא ראש המדינה של ברבדוס והמפקד העליון של כוחות ההגנה של ברבדוס. התפקיד נוצר כאשר המדינה הפכה ב-30 בנובמבר 2021 לרפובליקה פרלמנטרית. לפני כן הייתה ראשת המדינה אליזבת השנייה, מלכת ברבדוס, שיוצגה באי על ידי המושל הכללי של ברבדוס. נשיאת ברבדוס הראשונה והנוכחית היא סנדרה מייסון, שכיהנה כמושלת הכללית האחרונה של ברבדוס.
היסטוריה.
ב-1979, הוקמה ועדת חקירה, שנודעה בשם "ועדת קוקס", והוטל עליה לחקור את המעשיות של מעבר של ברבדוס למשטר רפובליקני. הוועדה הגיעה למסקנה שהברבדוסים מעדיפים לשמור על כנה את המונרכיה החוקתית. ההצעה לעבור למשטר רפובליקני לא עברה לפיכך לשלבים מעשיים. המנשר של 1994 של עסק בסוגיית הרפובליקה, והציע להכריע אותה במשאל עם. בהתאם להצעה זו, ב-29 באוקטובר 1996, ועדה לבדיקת החוקה, בראשותו של הנרי דה בוליי פורד, מונתה לבדוק את . הוועדה הגישה את הדוח שלה ב-15 בדצמבר 1998 והמליצה שברבדוס תאמץ שיטת ממשל של רפובליקה פרלמנטרית. ב-1999, הציע המנשר של מפלגה העבודה של ברבדוס שממצאי הוועדה והמלצתה שברבדוס תהפוך לרפובליקה יקבלו את תשומת לב הממשלה.
חוק למשאל עם הוגש לפרלמנט ועבר בקריאה ראשונה ב-10 באוקטובר 2000. עם פיזור הפרלמנט זמן קצר לפני הבחירות של 2003, לא הושלמה חקיקתו של חוק משאל העם.
ראש הממשלה אואן ארתור קרא לעריכת משאל עם על הפיכתה של ברבדוס לרפובליקה שיערך ב-2005. בהתאם לכך, ב-2005 הוגש חוק משאל עם שני, והוא התקבל באוקטובר אותה שנה. משאל העם תוכנן להיערך במקביל לבחירות הכלליות של 2008. ב-2 בדצמבר 2007 עלו דיווחים שהצבעה זו תדחה בשל חששות שעלו על ידי ועדת הבחירות והגבולות. לאחר הבחירות הוחלף ארתור על ידי דייוויד תומפסון, והתוכנית נזנחה.
ב-22 במרץ 2015 הכריז ראש הממשלה פרונדל סטיוארט שבכוונתו להעביר את המדינה לצורת ממשל רפובליקנית "בעתיד הקרוב ביותר". המזכיר הכללי של מפלגת העבודה הדמוקרטית, ג'ורג' פילגרים, אישר את המהלך ואמר שהוא צפוי להתרחש ביום השנה ה-50 לעצמאות ברבדוס ב-2016.
בספטמבר 2020 הודיעה ראשת הממשלה מטעם מפלגת העבודה, מיה מוטלי בנאום הכתר שכתבה שברבדוס תהפוך לרפובליקה בנובמבר 2021, ואז יוחלפו המלכה והמושל הכללי בראש מדינה ייצוגי. הצעה זו הייתה זו שבסופו של דבר התקבלה כחוק. ב-20 בספטמבר 2021 הוגש לפרלמנט של ברבדוס התיקון לחוקת ברבדוס, וב-6 באוקטובר הוא התקבל.
מועמדותה של המיועדת הראשונה לתפקיד נשיאת ברבדוס, המושלת הכללית סנדרה מייסון, הוגשה במשותף על ידי ראש הממשלה ומנהיג האופוזיציה ב-12 באוקטובר 2021, וב-20 באוקטובר היא נבחרה לתפקידה. מייסון הושבעה לתפקידה ב-30 בנובמבר 2021.
הבחירה לתפקיד.
נשיא ברבדוס נבחר על ידי הפרלמנט של ברבדוס.
ראש הממשלה וראש האופוזיציה מגישים במשותף מועמד מוסכם 90 יום לפני שכהונתו של הנשיא המכהן עומדת להסתיים, ומועמד זה נבחר כמועמד יחיד ללא הצבעה, אלא אם כן מביע מי מחבר הפרלמנט את התנגדותו. במקרה בו מוגשת ההתנגדות, הבחירה מושעת, ושני בתי הפרלמנט, הסנאט ובית האספה, מתכנסים כל אחד בנפרד ומצביעים בעד או נגד המועמד. נדרש רוב של שני-שלישים לאשרור בחירת המועמד בכל אחד מסבבי ההצבעה.
במקרה בו לא מוגש שמו של מועמד מוסכם עד ליום ה-60 לפני תום כהונת הנשיא המכהן, נפתחות הבחירות למועמדים נוספים. שמו של כל מועמד בבחירות פתוחות כאלה חייב להיות מוגש על ידי ראש הממשלה, ראש האופוזיציה, או לכל הפחות עשרה מחברי בית האספה. בבחירות הפתוחות נדרש רוב של שני שלישים בכל אחד מבתי הפרלמנט. משמעות הדבר שאם הוגשה מועמדותו של מועמד אחד בלבד, שיטת הבחירה זהה לזו שמתקיימת במקרה של מועמד מוסכם שהוגשה התנגדות למועמדותו.
התפנות המשרה.
בכל מקרה בו מתפנה משרת הנשיא באופן זמני, עד אשר נבחר נשיא חדש, ובמקרה שמחזיק המשרה נעדר מגבולות ברבדוס, נמצא בחופשה או שמתקיימת כל סיבה שלא מאפשרת לו לבצע את תפקידיו על פי החוקה, מבוצעים תפקידים אלו על ידי נשיא בפועל שממונה על ידי ראש הממשלה, לאחר התייעצות עם מנהיג האופוזיציה. עם זאת, במקרה בו הנשיא מושעה מכהונתו עקב הליך הדחה שמתנהל נגדו, נשיא הסנאט של ברבדוס משמש כנשיא בפועל. סדר הירושה לתפקיד הנשיא לא מוגדר מעבר לכך.
תפקידים חוקתיים.
חוקת ברבדוס מגדירה שהמדינה מתנהלת על פי המבוססת על זו של הממלכה המאוחדת, שעל פיה תפקיד ראש המדינה הוא הן חוקתי והן מעשי, אך לא פוליטי. בדומה לרפובליקות פרלמנטריות אחרות בחבר העמים הבריטי, כמו הודו או טרינידד וטובגו, אך בניגוד למדינות פרלמנטריות אירופאיות כמו גרמניה או איטליה, לנשיא ברבדוס ניתנת סמכות חוקתית רחבה שנוגעת לכל שלוש זרועות הממשלה. המוסכמות החוקתיות שעל פי הן חויבו לפעול המלכה והמושל הכללי כאשר ברבדוס הייתה מונרכיה חוקתית עומדות על תוקפן גם תחת הרפובליקה; משמעות הדבר היא שהסמכות המבצעת עודנה מופעלת על ידי ראש הממשלה והקבינט, בהתאם להוראות החוקה המתוקנת שקובעות כי הנשיא "יפעל בהתאם לעצת הקבינט או לעצת ראש הממשלה שניתנה על סמך האצלת סמכויות מהקבינט" למעט בנסיבות מסוימות, שבדרך כלל מותוארות כ"סמכויות בלעדיות".
סמכויות ביצועיות.
הנשיא הוא ראשה הפורמלי של הרשות המבצעת, אך מוגבל כמעט תמיד על ידי מוסכמה שעליו להפעיל את סמכויותיו על פי עצת ראש הממשלה והקבינט. לפיכך, במצב נורמלי, כמו הריבון הבריטי (וראשי המדינה של שאר המדינות שפועלות על פי שיטת וסטמינסטר), הנשיא "מולך" אך אינו "מושל", והסמכות הביצועית מופעלת על ידי ראש הממשלה והקבינט בשמו של הנשיא.
הנשיא ממנה לתפקיד ראש הממשלה את האדם שסביר ביותר שיקבל את תמיכת בית האספה. בדרך כלל זהו מנהיג המפלגה שמחזיקה ברוב בבית האספה, אך גם כאשר אף מפלגה או קואליציה מחזיקה ברוב, או במצבים אחרים שבהם מופעל שיקול דעתו של הנשיא בנוגע למועמד המתאים ביותר לתפקיד ראש הממשלה. בנוסף, על הנשיא למנות, בהנחייתו של ראש הממשלה, לפחות חמישה שרים נוספים. כל השרים אחראים כלפי בית האספה שנבחר באופן דמוקרטי, ודרכו כלפי העם.
סמכויות חקיקתיות.
הנשיא, יחד עם הסנאט ובית האספה, הוא אחד משלושת מרכיבי הפרלמנט. בשל העובדה שהנשיא חייב כמעט תמיד לפעול על פי עצת הקבינט, תפקיד הנשיא בתהליך החקיקתי מוגבל למתן הסכמה להצעות החוק וחתימתם כחוקים. עם זאת, לנשיא מוקנת הסמכות "להשעות את ההסכמה" על חוקים (במילים אחרות, להטיל עליהם וטו ללא עקיפת הפרלמנט). יותר מכך, קיים גם סוג של "וטו כיס": החוקה לא מגדירה מסגרת זמן מדויקת לפעולה שנוקט הנשיא בנוגע להצעת חוק שנשלחה על ידי הפרלמנט, וכך הנשיא יכול באופן היפותטי להשעות את חתימתו על הצעת החוק ללא הגבלת זמן, ובכך למעשה להטיל עליו וטו. בנוסף, החוקה מגדירה שהנשיא אחראי למינוי סנאטורים - 12 מהם ממונים בעצת ראש הממשלה, שניים בעצת מנהיג האופוזיציה, ושבעה על פי שיקול דעתו של הנשיא כך שייצגו מגוון של זרמים דתיים, חברתיים, כלכליים ואחרים של ברבדוס.
בנוסף, הנשיא מזמן ומפזר את הפרלמנט. לאחר פיזור הפרלמנט מוצא על ידי הנשיא צו לעריכת בחירות. בפועל, הפעולות הללו מבוצעות כמעט תמיד על פי עצת הקבינט.
סמכויות שיפוטיות.
לנשיא מוקנת הסמכות למנות שופטים בהמלצה משותפת של ראש הממשלה וראש האופוזיציה. הוא גם מוסמך להעניק חנינות.
השבעה לתפקיד.
על פי החוקה המתוקנת של 2021, נוסח השבועה לתפקיד נשיא ברבדוס הוא:
מטאוריט סילקאוגה
מטאוריט סילקאוגה (באנגלית: Sylacauga meteorite) הוא מטאוריט שנפל ב-30 בנובמבר 1954, בשעה 12:46 שעון מקומי (18:46 UT) באוק גרוב, אלבמה, ליד סילקאוגה, בארצות הברית. לעיתים הוא מכונה מטאוריט הודג'ס מכיוון שחלק ממנו פגע באן אליזבת פאולר הודג'ס .
חשיבות.