ד"ר אנג'לו גולדשטיין (29 ביולי 1889 – 19 במאי 1947) היה עורך דין, פוליטיקאי, חבר הפרלמנט הצ'כוסלובקי ומנהיג ציוני, ארץ ישראלי, צ'כי-יהודי מפראג.
קורות חיים.
ראשית חייו.
גולדשטיין נולד לרב יעקב ואמה במילבסקו, בוהמיה (בתחומי צ'כיה של ימינו), בשנת 1889. למד משפטים באוניברסיטת קארל שבפראג. כבר בצעירותו נודע כפעיל חברתי. בלימודיו היה חבר בעמותת הסטודנטים בר- כוכבא ולאחר מכן הקים את אגודת תיאודור הרצל בשנת 1909. באותו זמן כיהן כראש קבוצת הסטודנטים הציונית הראשונה עד 1910. גולדשטיין שירת בצבא האוסטרו-הונגרי במלחמת העולם הראשונה ונפצע. לאחר המלחמה והחלמתו פתח משרד עורכי דין מצליח בפראג.
קריירה וחיים פוליטיים.
גולדשטיין היה סגן נשיא וממייסדי ז'ידובסקה סטראנה (המפלגה היהודית בצ'כוסלובקיה), סגן נשיא הוועד המרכזי של הקונפדרציה הציונית בצ'כוסלובקיה, חבר בנשיאות הקהילה הדתית היהודית בפראג, וכן חבר במועצת העיר פראג. גולדשטיין עסק במספר פעולות לשון הרע נגד ז'ידובסקה סטראנה (בפרט שימש כיועץ משפטי לאמיל מרגוליס בפרשת הירשלר-וובר ב-1928). לאחר מותו של לודוויג זינגר בשנת 1931, שייצג את ז'ידובסקה סטראנה כסגנו בפרלמנט הצ'כוסלובקי, שימש גולדשטיין מחליפו כנשיא המפלגה ומייצגה בפרלמנט. בבחירות בשנת 1935, נבחר מחדש והפך לחבר בסיעה הסוציאל-דמוקרטית בפרלמנט. לצד זאת המשיך בעיסוקו כעורך דין. כסגן, ולאחר מכן נשיא וחבר פרלמנט, גולדשטיין דגל בזכויות היהודים: הוא פעל עבור תמיכה כספית בבתי הספר היהודיים בסלובקיה ובסוב-קרפטים, מחה נגד תקריות אנטישמיות ודרש זכויות פוליטיות רבות יותר לפליטים יהודים מגרמניה. דברים אלה תרמו מאוחר יותר ליחסי ישראל–צ'כוסלובקיה. בנוסף לכך, הפך למומחה בתחום הכספי, ויזם את החוק לשמירה על המטבע הצ'כוסלובקי. בשנת 1937 עזרו גולדשטיין וחיים קוגל לגבש חוק שנועד לארגן מחדש את הקהילות הדתיות היהודיות בבוהמיה, מוראביה ושלזיה. בזכות הצלחתו בפרלמנט, משרד עורכי הדין של גולדשטיין זכה לאהדה רבה בפראג ומחוצה לה, ובפרט על ידי היהודים. גולדשטיין היה חבר קרוב בזמן עיסוקו בפרלמנט לנשיא צ'כיה טומאש מסריק, שנחשב לאבי האומה הצ'כוסלובקית.
חייו בארץ ישראל.
כציוני תמך גולדשטיין בחיים ויצמן וכיהן במועצה הכללית הציונית (1931–1935) מטעם הפלג הציוני הכללי המתקדם. בשנת 1939, עלה לפלשתינה א"י (בה חי עד למותו), שם המשיך לעסוק בעריכת דין. ב־1943 פרסם את המאמר "Právní podklady židovské politiky v Československu" (הבסיס המשפטי של הפוליטיקה היהודית בצ'כוסלובקיה), שנכלל באוסף יהדות צ'כוסלובקיה: "עבר ועתיד", שפורסם באותה שנה על ידי הוועדה היהודית הצ'כוסלובקית בניו יורק. לרגל עשרים וחמש שנה להקמת הרפובליקה הצ'כוסלובקית.
מותו.
בשנת 1947 נפטר גולדשטיין לאחר שחלה במחלה. מותו פורסם בעיתונים בא"י ובעיתונים הצ'כים. מותו התקבל באבל בפרלמנט הצ'כי ובקהילות היהודיות והסוציאל-דמוקרטיות בצ'כיה.
מתי רז
מתי רז (22 בנובמבר 1926 – 2 בדצמבר 2002) היה מפיק קולנוע ישראלי.
ביוגרפיה.
רז נולד ליוסף וברכה לבית רוזנגרטן.
ב-1955 שימש כבמאי הליהוק בסרט "גבעה 24 אינה עונה" והופיע בסרט בתפקיד קטן של מתורגמן, ב-1960 שימש כעוזר הפקה בסרט "אקסודוס", ב-1962 נמנה בין מפיקי הסרט "סיניה" המבוסס על מקרה אמיתי שבו מצאו חיילי צה"ל במבצע קדש תינוקת בדואית ליד אמה ההרוגה ודאגו לאימוצה.
ב-1968 הפיק ביחד עם אברהם דשא וחיים טופול את הסרט "השכונה שלנו" וב-1969 הפיק את הסרט "מקרה אישה".
ב-1971 הפיק ביחד עם אפרים קישון ואיציק קול את הסרט "השוטר אזולאי".
הוא נמנה בין מפיקי הסרטים "Red Scorpion" בכיכובו של דולף לונדגרן ו"American Cyborg: Steel Warrior" בבימויו של בועז דוידזון.
ב-1995 קיבל את פרס אופיר על הישגים מקצועיים בקולנוע על תרומתו לתעשיית הקולנוע הישראלית.
חיים אישיים.
הוא נישא לשפרירה זכאי ונולדו להם שתי בנות, המתרגמת דפנה רז והמפיקה אורלי רז.
כן המ&quot;מ
חזון הגאולה
חזון הגאולה הוא חיבור מכתבי הראי"ה קוק בן חמישה מדורים, בו מובאים מאמרים, איגרות וכרוזים אודות ארץ ישראל, גאולת עם ישראל, יישוב ארץ ישראל ועוד. הקובץ יצא לאור בשנת ה'תש"א (1941), בעריכת הרב מאיר בר-אילן והרב יהושע הוטנר.
הוצאה לאור.
הספר יצא לאור בקיץ ה'תש"א (1941), לקראת יום השנה השישי לפטירת הראי"ה קוק בג' באלול. הוא נדפס בהוצאת "האגודה להוצאת ספרי הראי"ה קוק ז"ל", בעריכת הרב מאיר בר-אילן (אז: ברלין) והרב יהושע הוטנר (בהתאמה, יו"ר האגודה ומזכירהּ), ובסיוע הקרן הקיימת לישראל. הספר כולל 343 עמודים. בשנת ה'תשל"ד יצאה לאור בניו יורק מהדורת צילום דלת עותקים של המהדורה הראשונה.
תוכן הספר.
בעמוד השער מוגדר הספר: "ילקוט דברים של רבנו אברהם יצחק הכהן קוק זצ"ל על תחית עם ישראל ובנין הארץ". עמודיו הראשונים מוקדשים ל"דברי פתיחה" מאת הרב בר-אילן אודות הרב קוק, אופיו, כתיבתו ופועלו הציבורי, ופרק "תולדותיו" – ביוגרפיה קצרה אודות הראי"ה בת תריסר עמודים. הביוגרפיה נכתבה בעילום שם. לימים נתגלה כי מחברה היה הרב יהושע הוטנר, אחי כלתו של הראי"ה, והיא נחשבת ראשונית, אמינה ומדויקת. בביוגרפיה צוינו חיבורים מכתבי הרב קוק שטרם ראו אור, דוגמת "אורות עולמים" ("הדרכה למעשה בתורה, תפילה, מצוות, כנסת-ישראל, ארץ ישראל, נתיבות הנפש והחיים ועוד, בשלושה כרכים") ו"מורה נבוכים חדש" (כיום מכונה: לנבוכי הדור).
החיבור עצמו נושא חמישה מדורים, בהם מובאות קצרות וארוכות מכתבי הראי"ה: א – קדושת הארץ (15 פרקים ו-5 מאמרים). ב – תחיית ישראל (27 פרקים ו-6 מאמרים). ג – פעמי הגאולה (23 פרקים, שני מאמרים וקטעי מכתבים). ד – דרך הבניין (5 מאמרים), ותתי-מדורים המוקדשים לקשרי הראי"ה עם תנועת המזרחי (7 איגרות, כרוזים ונאומים), הקרן הקיימת לישראל (5 – איגרות וכרוזים) והציבור הכללי (3 איגרות), וכן תת-מדור תחת הכותרת "פירורים" בו 11 מובאות בנושאים שונים (לדוגמה נאום ותפילה בעת פתיחת האוניברסיטה העברית, פרסומים בזמן מאורעות תרפ"ט ורצח ארלוזורוב, ועוד). ה – נספחות: על אודות תנועת דגל ירושלים (מאמר מאת הרב בר-אילן אודותיה, וכן 6 איגרות ופרסומים). הספר נחתם במדור "מקורות וציונים" ובו ציוני מקורות מהם נשאבו קטעי הספר, וכן הבהרות היסטוריות אודות נסיבות פרסומים שונים.
מאמרי הראיה.
בכרך הראשון של הספר מאמרי הראיה (ירושלים ה'תש"ם) ציינו עורכיו הרב אלישע אבינר והרב דוד לנדאו, שלא הכלילו בספר "את המאמרים שראו אור ב'חזון הגאולה', מכיוון שהספר מצוי ורבים המאמרים המופיעים שם". עם זאת, מאמרי חזון הגאולה שראו אור בעיתונות אולם לא הובאו בספרי הראי"ה הנדפסים, הוכללו בכרך השני של "מאמרי הראיה" (ירושלים ה'תשמ"ד), "לאחר שנתברר לנו שאין הוא זוכה לתפוצה הראויה לו".
אוצרות התורה
אוצרות התורה הוא מאגר תורני המכיל כ-42,000 ספרים. במאגר ספרי ראשונים וקדמונים, פוסקים ואחרונים, מפרשי ש"ס, הלכה, שו"ת, חסידות וקבלה, מוסר ודרוש, תולדות והיסטוריה יהודית, קבצים וירחונים, בתוכם אלפי ספרים נדירים.
הקמתו.
התוכנה הוקמה מתוך המאגר הפיזי של ספריית אוצרות התורה שהיא ספריה שהקים הרשל מורגנשטרן כשירות לקניית עותקים מצולמים של ספרים שאזלו מן השוק, מורגנשטרן היה מצלם דפים מהספרים הללו ליודעי ספר שהיו מעוניינים לעיין בהם, לאחר שהגיעו אליו יותר ויותר החל לשמור קלסרים עם דפים מצולמים, לאחר פטירתו הפכו יורשיו את המאגר לדיגיטלי ובהמשך צירפו לו מנוע חיפוש.
ייחודיות התוכנה.
מלבד מאגר הספרים המצולמים הענק שיש בתוכנה, לאוצרות התורה מנוע חיפוש מתקדם, המעניק שליטה באפשריות החיפוש. מערכת החיפוש המשוכללת כוללת; הגדרת מרווחים, סדר מילים, הוספת אותיות, הטיות דקדוקיות, מילים נרדפות, גם, או, שלילה, ועוד.
באוצרות התורה ניתן לבצע פעולות בגוף הספר מדף הבית כמו חיפוש בגוף הספר, דפדוף מהיר, סימון קטעים בספר, פונקציות הדפסה רחבות, הוספת הערות אישיות ועוד.
מלבד אפשריות חיפוש אלו, ישנה גם גישה נוחה מאוד להגיע לספרים על נושא מסוים על אף הכמות הגדולה ביותר של הספרים שיש בתוכנה זו, האפשרות קיימת על ידי זה שבה מסמן המשתמש סוג מסוים של ספרים שבהם רוצה להתמקד כגון: תנ"ך, ש"ס, חז"ל, קבלה, מוסר ומחשבה, הלכה, שו"ת, כללים, כתבי עת ומאספים, היסטוריה ותולדות, מצוות, מועדים, דרוש, חסידות, תפילה, שונות. לאחר שסימן המשתמש אחת מקטגוריות זו המערכת תעזור לו להתקדם ולהתמקד באותו נושא בה חיפש על ידי תת-נושא, לדוגמה: אם ילחץ המשתמש על מוסר ומחשבה, יפתח לו מלבד הספרים על מוסר ומחשבה דרך נוספת להתמקד על ידי נושאים כגון: אמונה, דע מה שתשיב, השקפה, מוסר, מחשבה. מערכת זו בנויה בצורה נוחה מאוד למשתמש להגיע ביתר קלות לספרים אותם הוא מחפש.
איכות הסריקה היא מתקדמת ואיכותית ביותר שתצוגת הספר חדה וברורה כבר מהמבט הראשון. הספר נראה במלוא יופיו כביכול יצא עכשיו ממכבש הדפוס, כולל ספרים ומסמכים עתיקים הסרוקים בצבע מלא. איכות הסריקה ושיטות OCR מתקדמות, מובילות לפיענוח טקסט מדויק, ומכאן לתוצאות טובות בחיפוש (יוצרי התוכנה טוענים כי זה התוכנה הטובה ביותר).
לאוצרות התורה יש תוכנה המתרגמת את הספרים המצולמים למוקלדים, מה שנותן את האפשרות לסמן קטע מסוים בספר וזה נהפך בין רגע לטקסט מלא, וישנה אפשרות למעבר של קטע ההקלדה לעריכה בוורד או בעורכי טקסט אחרים (אפשרות זו לא עובדת בחלק קטן מהספרים עקב בעיות טכניות).
אוצרות השו"ת.