הבית נבנה לפני כשלוש מאות שנה, הוא בעל שלוש קומות ויש בו כמאה חדרים. מעונו הפרטי של ראש הממשלה נמצא בקומה השלישית, ובקומת המרתף מצוי המטבח. הקומות האחרות משמשות למשרדים, אולמות כנסים וחדרי אוכל בהם מארח ראש הממשלה את מנהיגי העולם ואישים מכובדים אחרים. הבית נמצא סמוך לארמון וסטמינסטר, בו יושב הפרלמנט, ולארמון בקינגהאם.
המלך ג'ורג' השני העניק את הבית בשנת 1732 לרוברט וולפול, ראש הממשלה הראשון של בריטניה. באותם ימים המבנה היה מחולק לשלושה בתים, ואלו אוחדו על ידי הארכיטקט הבריטי ויליאם קנט למבנה הנוכחי.
למרות גודלו ומיקומו הנוח, בסמוך לבית הפרלמנט, מעטים מראשי הממשלה הראשונים גרו בו משום שהיה יקר לתחזוקה, רעוע ומוזנח.
ב-7 בפברואר 1991 ערך ארגון הצבא האירי הרפובליקני הזמני התקפת מרגמות על הבית.
שושנת הקוברה
פיקוק
פיקוק (באנגלית: Peacock - "טווס" - או α בטווס) הוא הכוכב הבהיר ביותר בקבוצת הכוכבים טווס ואחד הכוכבים הבהירים בשמים. הכוכב לא היה מוכר בעת העתיקה ושמו הופיע רק בשנות ה-40 של המאה ה-20 באלמנך הניווט של האדמירליות הבריטית, ככל הנראה כעזר לניווט בחצי הכדור הדרומי. השם ניתן לו בשל היותו הכוכב הבהיר היחיד בקבוצת טווס וככל הנראה כונה עוד קודם לכן "כוכב הטווס" (The Peacock Star).
תכונות.
פיקוק הוא תת-ענק כחול מסוג ספקטרלי B2 הנמצא במרחק כ-180 שנות אור מכדור הארץ. מסתו של פיקוק יותר מ-5 מאסות שמש ורדיוסו גדול מפי 4 רדיוסי שמש. הטמפרטורה על פניו גבוהה מאוד - 18,700 קלווין כך שבעוד עוצמת הארתו באור נראה גדולה פי 450 מן השמש, בצירוף הקרינה העל-סגולה הוא מאיר פי 2,100 ממנה. נראה שהכוכב סיים את שלב היתוך המימן בליבתו והוא בתחילתו של תהליך התנפחות והתקררות שיהפכו אותו לענק אדום וככל הנראה לאחר מכן לננס לבן מסיבי.
מדידות ספקטרוסקופיות מראות שפיקוק הוא כוכב כפול עם בן זוג עמום וקטן יותר, המקיף אותו בזמן הקפה של 11.8 ימים ובמרחק של כחמישית יחידה אסטרונומית - כמחצית המרחק של כוכב חמה מהשמש. בשל הקרבה הרבה לא ניתן למדוד את תכונותיו, אך ככל הנראה מדובר בכוכב הסדרה הראשית כחול מסוג ספקטרלי B0-1.
אלפא בטווס
מרחב מידה
עמק מונומנט
מחוזות סורינם
מחוז קינקי
הות'ורן (נבדה)
הות'ורן (אנגלית: Hawthorne) היא עיירה במערב מדינת נבדה, שבארצות הברית. העיירה ממוקמת במחוז מינרל ומשמשת כעיר מחוז. הבסיס לכלכלת המקום הוא בסיס האחסון של צבא ארצות הברית. כמו כן העיר יושבת על צומת הכבישים המובילים לרינו, לאס וגאס ופארק יוסמיטי בקליפורניה, ומשמשת תחנת מעבר לנוסעים בהם.
העיר הות'ורן ממוקמת בעמק למרגלות רכס ואסוק. מקור המים העיקרי לעיר הוא אגם ווקר המנקז לתוכו את מימי נהר ווקר שמקורו ברכס סיירה נוואדה. האקלים בהות'ורן מדברי ויבש המאופיין בקיץ חם וחורף קר ומושלג.
כיסוי ראש לנשים בהלכה היהודית
פאדישאה
קללת הידע
קללת הידע (באנגלית: Curse of Knowledge) היא מושג המביע את הרעיון שבעל ידע מסוים יתקשה מאוד לחשוב על הידוע לו מנקודת מבטו של מי שחסר את הידע המסוים.
המושג, המשמש בין היתר בפסיכולוגיה חינוכית ובכלכלה, נטבע ככל הנראה בשנת 1989 במאמר ב-Journal of Political Economy. האחים צ'יפ הית (Chip Heath), פרופסור להתנהגות ארגונית באוניברסיטת סטנפורד, ודן הית (Dan Heath), מוציא לאור של ספרי חינוך, עשו שימוש במונח בשני ספרים: "קללת הידע" ו"ככה זה נדבק" (Made to stick). בספר האחרון טענו כי רעיונות שמצליחים לחדור ולהישאר בתודעה הציבורית מתאפיינים בכך שאינם נגועים בקללת הידע.
הגדרה אחרת מתייחסת לחוסר היכולת לתפוס את הנפש (mind) של האחר כשונה משלך (תאוריה של תודעה).
הניסוי של אליזבת ניוטון.
הפסיכולוגית אליזבת ניוטון ערכה ניסוי שבמהלכו התבקשו הנבדקים לתופף באצבעותיהם מנגינות של שירים ידועים ולנסות לנבא מה יהיה שיעור השירים שיזוהו על ידי המאזינים; נמצא כי הניבויים היו גבוהים פי עשרים מהתוצאות בפועל. ניסוי זה נחשב להדגמה של "קללת הידע", ומראה עד כמה היא עשויה לעוות חיזויים.
הכישלון בהוראה.
קארל וימן, שותף לקבלת פרס נובל לפיזיקה ב-1995, המכהן כמנהל היוזמות בהוראת המדעים באוניברסיטת קולומביה הבריטית (UBC) ובאוניברסיטת קולורדו (UCB), וכן כיושב-ראש הוועדה להוראת המדעים של האקדמיה הלאומית למדעים של ארצות הברית, ואשר חוקר את הוראת הפיזיקה וביצע מחקרים מקיפים בפיזיקה אטומית, רואה ב"קללת הידע" הרובצת על הפרופסורים באוניברסיטאות את הסיבה לכשלים במערכת הוראת המדעים באוניברסיטאות.
לדעתו, קללת הידע היא הגורם שבגללו נוטים חברי סגל אקדמי להסתמך על האינטואיציה שלהם בקביעת דרכי הלמידה במקום להיסמך על מחקרים שבוצעו באוכלוסיית היעד.
חיים אישיים
החיים האישיים או חיי היום-יום הם דפוסי ההתנהגות של בני האדם בשגרת היומיום שלהם במקום עבודתם או בעתות הפנאי.
רוב הפעולות המבוצעות במסגרת חיי היום יום מעורבות מודעות עצמית.
היסטוריה.
בעבר, לפני עידן השפע והקידמה הטכנולוגית, חיי היומיום של בני האדם התמקדו בעיקר בהישרדות עצמית. כמו כן, בחברות הקדומות לא הושם דגש רב על פרטיותם של בני האדם ובני האדם נהגו בעיקר לעסוק בעבודות השונות מתוך כורח ולא מתוך בחירה אישית.
אף על פי כן, אפילו כיום, ההישרדות העצמית נותרה סוגיה מהותית בחייהם של בני אדם רבים ברחבי עולם. לדוגמה, עדיין קיים כיום עוני רב ביבשות אפריקה ואסיה, ואנשים רבים בהן חיים ללא אמצעים טכנולוגיים מודרניים ולעיתים אף ללא קורת גג ועם מקורות מזון דלים. במקומות אלו, מושגים כגון "חיים אישיים", "מימוש עצמי", "הגשמה אישית", או "הזכות לפרטיות" נחשבים למותרות אשר בני האדם באותם המקומות אינם יכולים להרשות לעצמם.
בימינו, החיים האישיים עוסקים בתחומים שונים, כגון המימד האקדמי-אינטלקטואלי, חיי העבודה, חיי המשפחה, זוגיות ועוד. אנשים רבים נוטים לשלב גם מימד רוחני או דתי בשגרת היומיום שלהם.
שיפור החיים האישיים.
בעולם המודרני ובייחוד במדינות המשגשגות, כמו מערב אירופה ואמריקה הצפונית, ישנן תעשיות שלמות אשר ממוקדות בשיפור איכות חיים האישית של בני אדם באמצעות ייעוץ או אימון אישי לחיים.
Eucarya
RNA ריבוזומלי
פער העשייה - ידיעה
עינות גיבתון
שְׁמוּרַת עֵינוֹת גִּיבְּתוֹן (או - מעיינות גיבתון) היא שמורת טבע בשטח של 80 דונם הנמצאת כקילומטר ממזרח למזכרת בתיה, ליד מפגש פסי הרכבת לירושלים ולבאר שבע. אפשר להגיע למקום בדרך עפר היוצאת מכביש 411 וחוצה את כביש 6 מתחת ל"גשר השלושה" (על שם שלושה מחברי קיבוץ חולדה הסמוך, שנפלו במאורעות 1939).
מפלס מי התהום במקום גבוה, ולכן יש בו מעיינות. המים מליחים עם 770 מ"ג כלור לליטר. בחורף מתווספים גם מי נגר עילי הנקווים לבריכות, והמקום הופך לבוצי. בעבר הייתה במקום ביצה, שיובשה בימי המנדט הבריטי באמצעות תעלות ניקוז וחורשת אקליפטוסים. מעבר לייבוש הביצה, פלשו לשמורה עצי שיטה כחלחלה (מין זר שיובא בעבר לצורך עצירה של נדידת דיונות).
בקיץ מתייבשת השמורה ואפשר להבחין בה רק בקבוצות צפופות של קנה מצוי, סוף מצוי וסמר חד.
בשנים האחרונות עוברת השמורה תהליכי שיקום משמעותיים הכוללים שחזור של משטר המים ושיקום צמחי של מיני ביצה, בהם גם מינים בסכנת הכחדה.
מצפון לשמורה נמצא תל מָלוֹט שנהוג לזהותו עם העיר הפלשתית גבתון, שעל שמה קרויים המעיינות. מראש התל יש תצפית יפה על הסביבה.
נתן דוד רבינוביץ
גאי בולטון
גאי רגינלד בולטון (Guy Reginald Bolton; 23 בנובמבר 1884 - 5 בספטמבר 1979) היה מחזאי וסופר אמריקאי יליד בריטניה. את רוב הקריירה שלו עשה בכתיבת תמלילים למחזות זמר בברודוויי.
בולטון למד אדריכלות, אך לא עסק במקצועו. הוא שיתף פעולה עם ג'רום קרן בכתיבת מחזות זמר החל מ"90 בצל" מ-1915 ובמחזות רבים כולל "Sally", שהיה המחזמר הגדול הראשון אשר הופק על ידי פלורנץ זיגפלד.
מלחין נוסף עמו שיתף פעולה במספר הפקות היה ג'ורג' גרשווין במחזות "Lady Be Good", "Tip-Toes", "Oh, Kay!" ו-"Girl Crazy". קול פורטר כתב את המוזיקה המתבססת על מחזהו של בולטון "Anything Goes". בנוסף כתב בולטון את התמליל למחזמר "Rio Rita" שחנך את תיאטרון זיגפלד.
בולטון כתב גם תסריטים עבור סרטי הקולנוע "Delicious" (אחד מהסרטים המוזיקליים הראשונים; מוזיקה: ג'ורג' גרשווין) "עוד תעלה תזרח השמש", על חייו של ג'רום קרן, "Ziegfeld Follies" ("שיגיונות זיגפלד") אודות פלורנץ זיגפלד ועוד.
הוא היה נשוי ארבע פעמים, אשתו השנייה הייתה זמרת האופרה מרג'ורי נמרה (Marguerite Namara).
אוזני ישו
שורט
פיצה פצה
"פיצה פצה" הייתה פיצרייה ישראלית באבן גבירול 102 בתל אביב, שהתפרסמה בזכות היותה אחד העסקים הראשונים בארץ שהעסיק עובדים בעלי מוגבלויות בולטות לעין.
הפיצריה הוקמה על ידי סוזאנה ושלומי סלומון, שלמדו בישול באיטליה והקימו מאוחר יותר גם את המסעדה "Amore Mio" הסמוכה. "פיצה פצה" היא אחת המסעדות הוותיקות במרכז רחוב אבן גבירול, שהתפתח מאז שנות ה-90 כמרכז תוסס של מסעדות רבות. בתחילת שנות ה-90 פנו אליהם במקרה נציגי פרויקט "תעסוקה בדרך אחרת" של אקים, הפועלים לשלב אנשים עם מוגבלות שכלית התפתחותית בעבודות שונות, בעקבות מודעת דרושים כללית שפרסמו.
תחילה העסיקה הפיצריה צעירה אחת עם מוגבלות שכלית התפתחותית בשטיפת כלים, אולם לאחר מספר שבועות החליטו לאפשר לה גם למלצר. עם הזמן לקוחות שמצאו עניין במסעדה בה מועסקים בעלי מוגבלות חזרו אליה, גם מסיבה זו. צוות המלצרים המוגבלים גדל עם הזמן, והפיצריה הפכה לשם דבר.