המגמה להנגשת תוכן לימודי איכותי, פתוח וחופשי דר האינטרנט החלה כבר לפני מעל עשר שנים בארצות הברית, כאשר MIT הודיעה בשנת 2001 שהיא תשחרר לרשות הרבים קורסים שלה על גבי האינטרנט לגישה חופשית של הציבור כחלק מתוכנית ה OpenCourseWare. בעקבות זאת UNESCO הקימה פורום בשנת 2002 שדן בהשלכות של OpenCourseWare על השכלה גבוהה במדינות מתפתחות, וטבעה את המושג OER.
קוד פתוח.
הייחודיות של משאבים לימודיים פתוחים טמונה בכך שמעבר להיותם פתוחים וזמינים לכל, אפשרויות העריכה והיצירה שלהם פתוחות, והכלים בהם משתמשים ליצירת התכנים והעלאתם לאתר, מבוססים קוד פתוח. מספר הגדרות ל OERs כוללות עובדה זו כחלק מההגדרה. למשל, ה OECD מגדירים OERs בין השאר כמשאבים לימודיים דיגיטליים המוצעים בחינם ובאופן פתוח והכוללים לא רק תכנים לימודיים אלא גם כלי תוכנה לטובת פיתוח, צריכה והפצה של תכנים לימודיים פתוחים. דוגמאות ליוזמות מסוג זה אנו יכולים לראות ויקיפדיה שמשתמשת במדיה-ויקי, בטטואבה שהודיעו שהתכנה בה הם משתמשים תשוחרר לציבור כתכנת קוד פתוח ברגע שתתייצב, לאקדמיית קהן ( Khan Academy ) שהתכנה שמשמשת לתרגול היא קוד פתוח וכן ל- edX, שיאפשרו לאוניברסיטאות להשתמש בתוכנה מאחורי הפלטפורמה שלהם כדי להעלות קורסים פתוחים להמונים בעצמם או על גבי האתר ש edX מפעילים.
קיימת הסכמה רחבה על כך שהמאגרים הפתוחים תורמים להשכלה הגבוהה מכיוון שהמאגרים הפתוחים הם מרחבים נוחים לפעולה של קהילות מומחים וירטואליות, בהן אנשים פועלים באופן שיתופי לשם איסוף ידע אקדמי ולשם יצירת ידע חדש בתחום נתון. בנוסף מרחבים אלה מאפשרים לסטודנטים להשתתף באופן פעיל ביצירת ידע, ולקבל משוב ותגובות ממומחים החברים באותה קהילת מומחים. הסטודנטים יכולים להתנסות בפרקטיקות מקצועיות ומחקריות המקובלות בתחום, כגון כתיבת מאמר, בניית נוסחה או מודל ולשתף אותם במרחב הפתוח של אותה קהילת מומחים.
יש הטוענים שצורת למידה זו, בעזרת המשאבים הפתוחים מבשרת את השלב הבא לגבי למידה נתמכת טכנולוגיה, מכיוון שמעבר לגישה הפתוחה לקורסים, ולתכנים לימודיים, סביבות של קוד פתוח מאפשרות יצירה משותפת של ידע חדש על ידי קהילות לומדים.
מניעים.
מדוע אם כן כל כך הרבה אנשים וארגונים מעלים תכנים לימודיים אלו בחינם לשימוש הכלל? על פי מחקר שנערך על ידי ה OECD נראה כי ניתן לחלק מניעים אלו לשלוש קטגוריות עיקריות, שמובן שבהרבה מקרים המניעים עשויים להיות שילובים של שניים או יותר ממניעים הבאים:
אתגרים.
ישנם מספר גורמים אשר עדיין מהווים אתגר וגורמים לעיכוב באימוץ תכנים לימודיים אלו על ידי תלמידים, סטודנטים, מורים או מרצים -
דוגמאות למיזמי משאבים לימודיים פתוחים (OER).
יוזמות של משאבים פתוחים שואפים לספק גישה פתוחה באיכות גבוהה. כמות היוזמות גדלה מאוד בשנים האחרונות ונכון ל-2016, קיימים יותר מ-3,000 קורסים זמינים ופתוחים ולמעלה מ-300 אוניברסיטאות ברחבי העולם מפתחות יוזמות אלה. בין מיזמי המשאבים הלימודיים הפתוחים ניתן למנות:
"מוקים", הם מגמה חדשה המסקרנת ביותר בהשכלה הגבוהה בשנים האחרונות. קורסים אלו מציעים הוראה איכותית המבוססת על חומרי לימוד פתוחים ועל שיתוף פעולה בין סטודנטים בתהליך הלמידה בקצב אישי ובחינם, בכל זמן ובכל מקום. "המוקים" מתבססים על טכנולוגיות המאפשרות לסטודנטים ללמוד באופן עצמאי תוך שיתוף פעולה עם אחרים מרחבי העולם ,ובשנתיים האחרונות יותר ויותר אוניברסיטאות מובילות (הארוורד, פרינסטון, ייל, סטנפורד, MIT, דיוק ואחרות) מציעות קורסים מסוג זה, המועברים על ידי המרצים הטובים בעולם. המיזמים המובילים זוכים לפופולריות רבה ומציגים ממוצע נרשמים של עשרות אלפים לכל קורס. עם זאת, חשוב לציין שאחוזי הנשירה מהקורסים הוא גבוה במיוחד (הנתונים מראים שרק כ-7% מהסטודנטים הנרשמים מסיימים את הקורס). בוגרי ה"מוקים" יקבלו אישור ותעודה על השתתפות בקורס, אך לא יקבלו נקודות זכות לקראת תואר אקדמי. הפרויקט מושק במסגרת מיזם אירופאי של ארגון האוניברסיטאות האירופאיות ללמידה מרחוק (EADTU).
קורסרה.
הנה מיזם המציע נכון ל 2014 כ 750 קורסים, מאת 111 אוניברסיטאות מובילות מהעולם (ארצות הברית, בריטניה, אוסטרליה, ישראל והונג קונג וכו'). פעילותו הרשמית התחילה בשנת 2012 על ידי שני פרופסורים למדעי המחשב מאוניברסיטת סטנפורד, אחת מהן היא דפנה קולר ישראלית, המיזם מציע למידת קורסים באוניברסיטאות מובילות בעולם דרך האינטרנט במקצועות שונים בהם מדעי המחשב, מתמטיקה, פיזיקה, כימיה ועוד. בדצמבר 2012 החל המיזם להפעיל תוכנית מעסיקים המקשרת בוגרי קורסים לחברות עסקיות. העומדים במשימות של הקורס מקבלים אישור על השתתפותם בקורס, אך הקורס אינו מקנה שום נקודות זכות אקדמאיות.
פעילות המיזם התחילה ב-2012 בהשתתפות אוניברסיטת הרווארד ו-MIT, ללא מטרת רווח, מציעים קורסים לקהל הרחב, בנוסף המיזם משמש כמרכז החוקר את ההשפעה של הטכנולוגיה על תהליכי הוראה ולמידה. המטרה השאפתנית של המיזם להגיע למיליארד סטודנטים, נכון לקיץ 2014 המיזם מציע כ-64 קורסים ולמסיימים ניתנת תעודת סיום לקורס.
מיזמים נוספים בעולם.
בריטניה יזמה גם קורסים על ידי האוניברסיטה הפתוחה כמו "OpenLearn initiative uk", כדי שהחומרים שלהם יהיו זמינים לשימוש חופשי, לכל אדם, ברחבי עולם, המטרה של היוזמה לבנות קהילות של לומדים ואנשי חינוך, תוך שימוש במגוון של כלים ואסטרטגיות. היוזמה הזו משלימה "MIT" על ידי מתן לא רק אוסף של חומר כמובן בחינם, אבל גם סט של כלים ולמידה שיתופיות. הוא מאורגן בשתי דרכים: "LearningSpace" שמציע 5400 שעות לימוד של חומרים, ו- "LabSpace" שבו תוכן שניתן להוריד. בסין 750 קורסים נעשו זמינים על ידי 222 חברי אוניברסיטה. ביפן יותר מ-400 קורסים נעשו זמינים על ידי 19 אוניברסיטאות. בצרפת 800 משאבים חינוכיים נעשו זמינים ב 11 אוניברסיטאות.
OER בישראל.
כיום אמנם רוב ה OERs הם בשפה האנגלית, אך קיימת מגמה עולמית של הצטרפות לתנועה כשיותר ויותר מדינות מעלות OERs בשפות שונות על גבי האינטרנט לשימוש הכלל. כך גם ישראל שותפה לתנועה זו, אם כי עדיין רק בתחילת דרכה. דוגמאות ליוזמות OER בישראל ניתן לראות מארגונים כמו , לרגו - למד בעצמך, אקדמיית קאהן ישראל וכן יוזמת פ.א.ר (פתיחת אוצרות רוח) של האוניברסיטה הפתוחה. דרך פ.א.ר, מאפשרת האוניברסיטה הפתוחה גישה חופשית לספרי לימוד ולחומרי הוראה שפותחו על-ידה, במגוון קורסים ובמגוון תחומי דעת. בנוסף, כבר קיימים בישראל מספר קטן של יוזמות של אינדיבידואלים אשר משתמשים בפלטפורמות הענן החופשיות הפתוחות וחינמיות להנגיש תכנים לימודיים לתלמידים (לרוב באמצעות YouTube). יוזמות אלה מגיעות הן מצד מורים מקצועיים והן מאנשים שאינם מורים מקצועיים.
בית העדות להנחלת זיכרון השואה
בית העדות להנחלת זיכרון השואה הוא מכון חינוכי במושב ניר גלים, שעל יד אשדוד.
היסטוריה.
בית העדות הוקם בראשית שנות התשעים על ידי עמותת ותיקי בני עקיבא במרכז אירופה להנחלת זיכרון השואה. המקום עוסק בעיקר בקהילת היהודים בהונגריה בתקופת השואה.
פעילות.
במקום מתקיימת פעילות חינוכית, המיועדת לתלמידים, חיילים ואנשי כוחות הביטחון, מורים, קבוצות מטיילים וגמלאים. פעילות זו מתבססת על התפיסה שהנחלת זיכרון השואה היא חלק בלתי נפרד מעיצוב הזהות היהודית והישראלית של אזרחי ישראל.
בבית העדות ניצב בתצוגה קרון רכבת אותנטי ששימש להובלת יהודים בתקופת השואה, זהו אחד הקרונות האותנטיים היחידים המוצגים בארץ ובעולם כולו.
בשנת 2021 הפיק בית העדות פרויקט חדשני וראשון מסוגו בעולם של סיור וירטואלי במחנה בירקנאו באמצעות משקפי מציאות מדומה (VR) ב 360 מעלות. הפרויקט נפתח לציבור ביום הזיכרון הבינלאומי לשואה.
הקו המנחה של הפעילות בבית העדות מדגיש את העמידה היהודית בתקופת השואה לגווניה השונים, ואת הקשר ההדוק שבין השואה לתקומת העם היהודי בארצו.
פעילות זו מוצעת במגוון דרכים:
מבצע דוגו.
דוגו (דוד לייטנר) הוא שורד שואה המתגורר בניר גלים ופעיל בבית העדות. בפסח 1944 הועבר דוגו עם משפחתו לגטו שהוקם בנירג'האזה ולאחר זמן קצר שולחה המשפחה למחנה אושוויץ. דוגו נותק ממשפחתו, אך הצליח לשרוד את תלאות המחנה. בינואר 1945, בעודו צועד בצעדות המוות, שאב דוגו כוחות מסיפוריה של אימו על כך שבארץ ישראל יש לחמניות עגולות ("בילקלך") הצומחות על העצים. הצעדה שלו הסתיימה במחנה מאוטהאוזן, לאחר מכן הועבר למחנה גונצקירכן משם השתחרר. כאשר עלה לארץ, טייל בשוק מחנה יהודה בירושלים, וראה כדורי פלאפל מטוגנים בשמן, אשר הזכירו לו את הדמיון על ה"בילקלך" שנתנו לו תקווה וכוח ברגעים הקשים, בעיני רוחו היו כדורי הפלאפל אותם בילקלך. הוא החליט כי מדי שנה, בתאריך 18.1, יום יציאתו לצעדת המוות, הוא יאכל פלאפל, כדי לחגוג את העובדה שהוא חי, שהוא אינו רעב יותר, שהגשים את חלומה של אמו והגיע לארץ ישראל. במשך עשרות שנים היה זה המנהג הפרטי של דוגו ובני משפחתו. בשנת 2016 יזם בית העדות את "מבצע דוגו", ההופך את מנהג אכילת הפלאפל הפרטי למשהו שכל הציבור יכול לקחת בו חלק. בית העדות הזמין אנשים מכל הארץ והעולם לאכול פלאפל באותו התאריך, 18.1 ולהעלות את התמונות לרשתות החברתיות. מאז, מצטרפים מדי שנה המונים למנהג הפלאפל של דוגו.
The X Factor (תוכנית)
נכסי אריאל
מדלנה
מדלנה (במקור: Madeline) הוא ספר ילדים נודע מאת לודוויג במלמנס, אשר בהשראתו נכתבו ספרי המשך והופקו סרטים וסדרת הנפשה - מדלן.
עלילה.