הסדרה עוסקת ביחסיו של מנשה (משה איבגי), קיבוצניק אלמן בשנות ה-50 לחייו ואב לארבעה ילדים לבין אנה (יאנה גור), צעירה יפה ומסתורית מאוקראינה שהכיר באתר היכרויות באינטרנט. לאחר הכרות קצרה דרך הרשת, אנה מגיעה לישראל ומתגוררת בביתו של מנשה. לאחר מספר שבועות הם מחליטים להתחתן. העלילה רוויה בקונפליקטים הנובעים מהתנכרות של החברה בקיבוץ כנגד מנשה, שאיננה רואה בעין יפה את יחסיו עם אנה, בעוד שבין חברי הקיבוץ מתרוצצת שמועה כי הוא קנה אותה בכסף. אל חוסר קבלתה מצד חברי הקיבוץ נוספים המתחים בקרב ילדיו שמתקשים לקבל את הקשר של אביהם האלמן והמבוגר עם אותה צעירה ונאה. הגעתה של אנה צעירה, יפה ואינטליגנטית ארצה, אפופה בהילה של מסתורין והיא אף איננה ששה לחשוף את עברה או את כוונותיה.
קישורים חיצוניים.
ביקורות
קרן הדסה
תוכן הגולשים
רשת החברתית
Long Term Evolution
3GPP Long Term Evolution (או LTE) הוא תקן לתקשורת אלחוטית מהירה של מכשירים ניידים כדוגמת טלפון סלולרי המבוסס על טכנולוגיות GSM/EDGE ו-UMTS/HSPA. הוא מגדיל את הקיבולת והמהירות בהשוואה לקודמיו, באמצעות שימוש בממשק רדיו שונה ביחד עם שיפור ליבת הרשת. התקן נוסח על ידי השותפים בקבוצת 3GPP החל משנת 2008 ומתואר במסמך 8 של הקבוצה. שיפורים נוספים של התקן מתוארים במסמך 9. LTE היווה את דרך השדרוג עבור רשתות הסלולר שהתבססו על רשת ה-GSM/UMTS ו-CDMA2000. מדינות שונות משתמשות בתדרי LTE שונים, כך שרק מכשירים התומכים במספר רב של תדרים, תומכים במספר מדינות רב.
בסוף 2010 הוגש LTE לאישור של איגוד הטלקומוניקציה הבינלאומי (ITU), כרשת הדור הרביעי (4G), אף על פי שהוא אינו עומד בסטנדרט LTE Advanced שאימץ לעצמו 3GPP כסטנדרט הבסיס של הדור הרביעי. רשת ה-LTE הראשונה נפרשה בשנת 2009 באוסלו וסטוקהולם.
במרץ 2019 פרסם איגוד ספקי הסלולר הבינלאומי (GSA) כי 717 ספקי סלולר פרשו רשתות LTE ברחבי העולם.
מקור השם.
מקור שמו של התקן נובע מההתפתחות הנרחבת (באנגלית "Evolution") שנדרשה ברשתות התקשורת על מנת ליישם את התקן, התפתחות אשר יועדה כהשקעה לטווח ארוך (באנגלית "Long Term"), בהיקף גדול בהרבה בהשוואה לתוספת יכולות ושדרוג היכולות של דור 3 על תת-מרכיביו (לדוגמה אימוץ HSPA לרשת קיימת של דור 3).
מאפיינים.
רוב מאפייני LTE הופיעו במהדורה 8 של 3GPP שפורסמה בשנת 2008 ושינויים מינוריים נוספים הופיעו במהדורה 9 משנת 2009. הוא התבסס על התקנים המוקדמים יותר, GSM, EDGE, UMTS ו-HSPA, וכך הוא היווה נתיב שדרוג טבעי למפעילי רשתות סלולריות שהתבססו על תקן GSM וממשיכיו. גם מפעילי רשתות גדולות בתקן CDMA בארצות הברית ויפן פרשו החל מ-2010 רשתות LTE וכך סייעו לתקן LTE להפוך לתקן סלולרי גלובלי אחיד.
קצבי הנתונים המרביים של LTE עומדים על 300 MBit/s הורדה ו-75 MBit/s העלאה. מהירויות אלו מושגות באמצעות שידור וקליטה מ-4X4 אנטנות במקביל ושימוש ברוחב סרט מרבי של 20 MHz (התקן מאפשר רוחב פס משתנה, החל מ-1.4 MHz). השיפור במהירויות בהשוואה לתקני תקשורת סלולרית קודמים טמון גם בשיטות אפנון חדשות והתבססות על מיתוג מנות מבוסס IP באופן בלעדי, תוך ביטול התמיכה במיתוג מעגלים. רשת LTE תוכננה לשרת בהצלחה ציוד קצה הנע במהירות של כמה מאות קילומטר לשעה, תוך יישום של זמן השהיה שאינו עולה על 10 מילישניות.
החלק המגדיר את הגישה האלחוטית לרשת במסגרת תקן LTE מכונה E-UTRA או e-UTRAN. עם זאת, הוא אינו משמש רק את LTE אלא משותף גם לתקן שהתפתח ממנו ונקרא "LTE Advanced". תקן זה יושם החל מסוף 2013 וענה באופן רשמי על התקן לרשתות דור רביעי של ITU המכונה "IMT Advanced", ואפשר תמיכה במהירויות הורדה של עד 1 GBit/s.
במסגרת E-UTRA מוגדרת תמיכה בתאים סלולריים בעלי טווח שידור ברדיוסים שונים, החל מכמה עשרות מטרים עד למאה קילומטר. התאים האופטימליים לאזורים בין-עירוניים הם בעלי רדיוס של כחמישה קילומטר ובאזורים עירוניים בעלי רדיוס של קילומטר או פחות.
מספרי רצועות.
תקן E-UTRA מגדיר מספרי רצועות (bands) על פי תדר השידור, רוחב הפס ומאפיינים נוספים. נכון לשנת 2013 הוגדרו כ-40 רצועות והן ממוספרות באופן לא רציף מ-1 עד 44. הרצועות הממוספרות 33 ומעלה מגדירות תקשורת דו-כיוונית באמצעות ריבוב מבוסס חלוקת זמן (Time-division duplexing – TDD), שבו העלאה והורדת מידע מתבצעות באותו חלון תדרים, בעוד הרצועות האחרות מאפשרות דו-כיווניות באמצעות ריבוב מבוסס חלוקת תדר (Frequency-division duplexing – FDD), שבו מוקצה חלון תדרים נפרד להעלאה והורדה.
תדר השידור המרכזי עשוי לאפיין יותר מרצועה אחת, כך שההבדל בין שתי רצועות נוגע גם לרוחב הפס ומאפיינים נוספים. כך לדוגמה, רצועות 3 ו-9 מבוססות על FDD סביב תדר 1,800MHz, אך תדר ההורדה של רצועה 3 נע בין 1,805 ל-1,880 בעוד ברצועה 9 הוא נע בין 1,845 ל-1,880MHz. אי התאימות בין רצועות השידור השונות עלולה לגרום לאי תאימות של התקני LTE מול רשתות LTE המשדרות ברצועה שונה מזו הנתמכת בהתקן. נכון לשנת 2013, מכשירים בעלי תמיכה ב-LTE הותאמו למספר רצועות מוגבל ולא היו תואמים לרצועות אפשריות אחרות. יצרני המכשירים נהגו לייצר כמה גרסאות מכשירים לצורך התאמה לרצועות שהונהגו באזורים שונים. כך לדוגמה פיצלה חברת אפל את דגם iPhone 5 לשלושה תתי דגמים. האחד (A1428) תמך ברצועות 4 ו-17, השני (GSM-A1429) תמך ברצועות 1, 3 ו-5 והשלישי (CDMA-A1429) תמך ברצועות 1, 3, 5, 13 ו-25.
בישראל.
פינוי תדרים שיועדו ל-LTE בישראל החל בשנת 2013. רוב רצועות התדרים המפונות נמצאו בשימוש מערכת הביטחון. על פי הסיכום שהושג עם משרד הביטחון ב-2013, פונתה רצועת תדרים בתחום שמרכזו ב-2,600MHz התואם לרצועה 7 של LTE. כמו כן, באותה עת החזיק משרד התקשורת תחום תדרים שמרכזו 1,800MHz התואם לרצועה 3 של LTE, ויועד למכרז בין חברות התקשורת הסלולרית.
בינואר 2014 קיימה חברת פרטנר תקשורת מסיבת עיתונאים והכריזה על השלמת פריסת תשתית לרשת LTE בישראל. באותה עת הושלמה פריסת נקודות גישה בהרצליה ובסך הכל נפרסו כ-200 נקודות. החברה כינתה את הרשת בשם Orange 4G. באפריל 2014 הכריזה סלקום שהיא תפרוס בישראל רשת LTE שתתמוך גם ב-LTE Advanced עם מהירות הורדה מרבית של 150 מס"ש ומהירות העלאה מרבית של 50 מס"ש. ב-30 באפריל 2014 הכריזה פלאפון שיחד עם חברת אריקסון תקים בשלושת החודשים שלאחר ההכרזה רשת LTE שתוכל להגיע למהירות הורדה מרבית של 150 מס"ש ומהירות העלאה מרבית של 50 מס"ש כאשר הערים שלהן תהיה עדיפות הן תל אביב-יפו, ירושלים, ראשון לציון, באר שבע וכפר סבא. ב-2 ביולי 2014 פרסם משרד התקשורת מכרז תדרים לרשת הדור הרביעי.
ב-15 ביולי 2014 השיקה פרטנר את רשת הדור הרביעי שלה, בגרסה בטא-פתוחה, במספר יישובים בישראל. באוגוסט 2014 החלו גם סלקום ופלאפון להפעיל רשת דור רביעי בפריסה חלקית.
ב-12 בינואר 2015 התקיים מכרז התדרים של משרד התקשורת שהתמודדו בו שש חברות סלולר (סלקום, פלאפון, פרטנר, גולן טלקום, HOT mobile ואקספון 018). פלאפון זכתה במכרז בשלוש רצועות ושאר החברות זכו ברצועה בודדת כל אחת. רשתות הדור הרביעי נכנסו לפעולה באופן מלא במהלך 2015.
עמיקם נורקין
עמיקם נוֹרקין (נולד ב-20 בדצמבר 1966) הוא קצין בצה"ל בדרגת אלוף, שכיהן כמפקד חיל האוויר החל מאוגוסט 2017 ועד אפריל 2022. בעבר כיהן בין היתר כראש אגף התכנון, ראש להק האוויר וראש להק המטה בחיל האוויר.
ביוגרפיה.
עמיקם נורקין נולד וגדל במושב בית שערים שבעמק יזרעאל. סבו מצד אמו היה ממייסדי נהלל וסבו מצד אביו היה מראשוני אגודת השומרים. הוא קרוי על שמו של עמיקם שמאי, בן דודו של אביו, שנהרג ב-16 במאי 1966 כאשר הג'יפ שבו נסע עלה על מוקש סורי. למד בתיכון חקלאי נהלל.
נורקין הוא בוגר המכללה לביטחון לאומי, ובעל תואר שני במדעי החברה בהצטיינות מאוניברסיטת חיפה. עבודת המוסמך שלו היא בנושא "השפעות מהפכת המידע והשינויים באופי המלחמה על מודל הפיקוד והשליטה בכוח האווירי".
שירות צבאי.
ביולי 1985 התגייס לצה"ל וסיים קורס טיס מס' 113 במגמת קרב ביולי 1987 כחניך מצטיין. לאחר ארבעה חודשי טיסה על סקייהוק בשלב האימון המתקדם, שובץ ב-1988 בטייסת 133, טייסת F-15, ובכך היה לטייס ה-F-15 הצעיר ביותר בעולם. בתחילת שנות ה-90 שימש סמ"ט ב' בטייסת 69 שהטיסה מטוסי קורנס והשתתף בגיחות הפצצה במהלך מבצע דין וחשבון. הדריך במגמת "מתקדם קרב" בבית הספר לטיסה, באמצע שנות ה-90 מונה לסמ"ט א' בטייסת 140 שמטיסה מטוסי F-16 והשתתף במבצע ענבי זעם. בתפקידו הבא שימש ראש מדור במחלקת מבצעים של חיל האוויר.
בשנים 1999 עד 2002 פיקד על טייסת 133. כמפקד הטייסת הוביל מבנה מטוסי צילום להבאת מודיעין על הספינה קארין איי בים האדום לקראת השתלטות כוחות חיל הים עליה. כמו כן הוביל את הפריסה הראשונה של מטוסי חיל האוויר לאימון משותף בארצות הברית עם חיל האוויר האמריקאי. ב-2003 נבחר להוביל את צוות הקליטה של ראשוני מטוסי ה-F-16I ("סופה") בחיל האוויר, כמפקד טייסת 253 המתחדשת.
במלחמת לבנון השנייה שירת כראש מחלקת המבצעים בחיל האוויר בדרגת אל"ם, והיה אמון בין היתר על ההכנות למבצע משקל סגולי. בשנים 2009 עד 2012 כיהן כמפקד בסיס תל נוף בדרגת תא"ל, ובמרץ 2012 מונה לראש להק האוויר, האחראי על הפעילות המבצעית, פעילות האימונים וההדרכה והפעילות השוטפת של החיל. בנובמבר 2012 היה ממפקדי הסיכול הממוקד של אחמד ג'עברי, שהיווה את מהלך הפתיחה במבצע עמוד ענן. באוגוסט 2014 מונה לראש מטה חיל האוויר ומילא תפקיד זה עד יוני 2015.