גזירה של האנרגיה החופשית לפי פרמטר הסדר והשוואה ל-0 תוביל לשני פתרונות אפשריים:
formula_32 או formula_33
לשם פשטות נניח כי formula_34 כאשר formula_35 הטמפרטורה הקריטית. הביטוי מחליף סימן כאשר עוברים דרך הטמפרטורה הקריטית.
מעל לטמפרטורה הקריטית:
formula_32 שלילי ונקבל כי הנורמה שווה למספר שלילי, דבר שאינו ייתכן ולכן נשאר עם formula_33 המאפיין את הפאזה הנורמלית.
מתחת לטמפרטורה הקריטית:
formula_32 חיובי ונותן את המינימום הגלובלי של האנרגיה החופשית בעוד שformula_33 מחזיר מקסימום מקומי של האנרגיה החופשית ולכן נקבל פרמטר סדר שונה מאפס, כלומר נהיה בפאזה מוליכת העל.
אפשר לראות כי ככל שמתקרבים לטמפרטורה הקריטית פרמטר הסדר שואף ל-0 בצורה רציפה, באופן האופייני למעברי פאזה מסדר שני.
כעת ניתן לבחון פתרונות במקרה של מוליך על שאינו אחיד ללא שדה מגנטי חיצוני, מינימיזציה של האנרגיה החופשית תוביל למשוואה
formula_40
אפשר לאמר כי הפתרונות קרובים לאלו המתקבלים במקרה האחיד, כלומר formula_41 כאשר formula_42. מזניחים סדרים גבוהים מ-1 של formula_43 ומקבלים כי
formula_44
כאשר formula_45 נקרא אורך הקוהרנציה, גודל נוסף בתורה זו המאפיין מוליכי על יחד עם עומק החדירה. אורך הקוהרנציה מאפיין את הסטיות משיווי משקל כפונקציה של המרחק ושולט בכמה מהר formula_21 מגיע לערכו המרכזי כאשר עוברים מאזור הנמצא בפאזה הנורמלית לאזור בחומר הנמצא בפאזה מוליכת העל. באמצעות שני הפרמטרים הללו אפשר להגדיר פרמטר חדש, פרמטר גינזבורג-לנדאו formula_47. לנדאו הציע כי מוליכי על מסוג ראשון יאופיינו על ידי formula_48 ומוליכי על מסוג שני יאופיינו על ידי formula_49.
מוליכי על מסוג ראשון ושני.
תורת גינזבורג-לנדאו מאפשרת לנו ללמוד על ההבדלים בין מוליכי על מסוג ראשון ושני יותר לעומק. נחזור לביטוי הראשוני עבור האנרגיה החופשית של לנדאו
formula_4
נשים לב לכך שככל ש-formula_51, עומק החדירה, גדול יותר, כך יחדור השדה המגנטי עמוק יותר אל תוך מוליך העל, דבר שיגדיל בהתאם את formula_16 ויוסיף תרומה חיובית לאנרגיה החופשית. ככל ש-formula_53 יהיה גדול יותר, כך נקבל צפיפות אלקטרונים מוליכי על קטנה יותר והתרומה השלילית ל- formula_54 תהיה קטנה יותר.
נסתכל על חומר שחלקו מצוי בפאזה העל מוליכה וחלקו בפאזה הנורמלית.
עבור חומר בו מתקיים formula_55, לאזור מסוים בתווך בין החומר בפאזה הנורמלית לחומר בפאזה מוליכת העל תהיה אנרגיה חופשית חיובית בהינתן כי צפיפות האלקטרונים מוליכי העל בו קטנה וקיים שדה מגנטי שחודר לתוכו. במקרה שכזה הגדלת התווך בין הפאזות אינה עדיפה תרמודינמית וקוונטות שטף מגנטי המאפיינות מוליכי על מן הסוג השני לא יהיו קיימות. מכאן שמדובר במוליך על מסוג ראשון.
עבור חומר בו מתקיים formula_56, יכולה להיות שכבה בקרבת התווך בה האנרגיה החופשית שלילית. אם נפעיל שדה מגנטי חיצוני מספיק חזק, אותו מסמנים formula_57- שדה קריטי 1, הירידה באנרגיה החופשית כתוצאה מחדירה לא רציפה של השדה המגנטי אל תוך השכבה (כלומר חדירה בנקודות מסוימות בחומר, בהן החומר לוקאלית אינו עוד בפאזה העל מוליכה) ומהיווצרות קוונטות של שטף מגנטי גדולה מאשר השארת השכבה בפאזה מוליכת העל. ולכן, נקבל חדירה לא רציפה של שטף מגנטי אל תוך מוליך העל. ככל שמגדילים את השדה המגנטי כך מקבלים כי השטף המגנטי יחדור את החומר בנקודות נוספות, עד אשר נגיע לשדה מגנטי formula_58 - שדה קריטי 2, עבורו החדירה תהיה למעשה רציפה והחומר עבר מן הפאזה מוליכת העל לפאזה הנורמלית. מדובר כאן במוליך על מסוג שני.
קופה מרכזית לפיצויים
קופה מרכזית לפיצויים היא קופת גמל, שנועדה לשימושם של מעסיקים לשם צבירת כספים לתשלום פיצויי פיטורים לעובדיהם.
חוק פיצויי פיטורים קובע שעובד שפוטר לאחר שעבד שנה לפחות במקום עבודתו זכאי לפיצויי פיטורים בגובה משכורת חודש בגין כל שנת עבודה. זכות זו קיימת גם למי שהתפטר בנסיבות מיוחדות המפורטות בחוק, ובמסגרת הסכמי העבודה ניתנת לעיתים זכות זו גם למי שהתפטר בנסיבות רגילות. חובה זו של המעסיק מצטברת לסכומים נכבדים, ולכן נדרש פתרון שיבטיח צבירת כספים שייועדו למטרה זו.
אחד הפתרונות שניתנו לכך, החל משנות ה-60 של המאה ה-20, הוא קופה מרכזית לפיצויים - קופת גמל שבה המעסיק מפקיד מדי חודש 8.33% מהמשכורת ששילם באותו חודש - סכום השווה בקירוב לחבות הפיצויים שנוצרה באותו חודש. הפקדה זו, בהתאם לכללים שנקבעו בתקנות מס הכנסה (כללים לאישור וניהול קופות גמל) נחשבה להוצאה מוכרת, כך שהיה בה גם יתרון מיסוי. כאשר עובד סיים את עבודתו תוך זכאות לפיצויי פיטורים, משך המעסיק את סכום הפיצויים מהקופה ושילם אותו לעובד.
מסלול אחר להתמודדות עם חובת תשלום הפיצויים הוא הפקדת 8.33% מהמשכורת ששולמה מדי חודש בקופת פיצויים אישית על שם העובד. כיוון שמרבית ההסכמים לביטוח פנסיוני חייבו הפקדה של 6% בקופת פיצויים אישית התקיים גם פתרון משולב: 6% הופקדו בקופת פיצויים אישית, ו-2.33% הנותרים הופקדו בקופה מרכזית לפיצויים.
בשנת 2008, בתיקון 3 לחוק הפיקוח על שירותים פיננסיים (קופות גמל), החל מהלך לסגירתן של הקופות המרכזיות לפיצויים. מהלך זה נעשה בעקבות החובה להעניק ביטוח פנסיוני לכל עובד, ביטוח שחלקו מבוסס על הפקדה של לפחות 72% מחבות הפיצויים החודשית בקרן פיצויים על שם העובד. במסגרת מהלך זה נאסרה הפקדה של כספים לעובדים חדשים בקופה מרכזית לפיצויים, והותר המשך הפקדה, עד סוף שנת 2010, לעובדים שכבר נצברו בגינם כספים בקופות אלה. הקופות הקיימות המשיכו לפעול עד למשיכת כל הכספים מתוכן. בשנת 2017 פרסמה רשות המיסים הנחיות למשיכה או העברה של היתרות שנותרו בקופות מרכזיות לפיצויים.
קופת גמל מרכזית לפיצויים
רורי קאלקין
רורי יו קאלקין (באנגלית: Rory Hugh Culkin; נולד ב -21 ביולי 1989) הוא שחקן קולנוע וטלוויזיה אמריקאי.
ביוגרפיה.
קאלקין נולד בעיר ניו יורק, לפטרישיה ברנטרופ וכריסטופר 'קיט' קאלקין, שחקן תיאטרון לשעבר ששיחק בברודוויי. קאלקין הוא הצעיר מבין שמונה ילדים; יש לו ארבעה אחים: שיין (שנת 1976), מקולי (1980), קיראן (1982) וכריסטיאן (1987) ושלוש אחיות: ג'ניפר (1970–2000), דקוטה (1979–2008) ), וקווין (נולדה 1984). אחותו ג'ניפר נולדה מאם אחרת. קאלקין הוא אחיינה של השחקנית בוני בדליה, שהיא אחות אביו.
קריירה.
קאלקין החל לשחק לצד אחיו הגדולים, ביניהם מקולי וקיראן, לעיתים קרובות כגרסאות הצעירות של דמויותיהם. הוא הופיע לראשונה בתצלום כתינוק בסרט הקולנוע "הבן הטוב", אחר כך כ"ריצ'י ריץ" התינוק בסרט ריצ'י ר'יץ (את ריצ'י מגלם אחיו מקולי) ובשנת 2002, שיחק את איגבי בן ה -10 בסרט "איגבי".
תפקיד הפריצה של קאלקין היה בסרט "מישהו לסמוך עליו", לצד לורה ליני, תפקיד עליו זכה לשבחים רבים ובפרס האמן הצעיר. מאז הופיע קאלקין במספר רב של סרטים.
בגיל ההתבגרות החל לשחק בסרטים עצמאיים יותר, כמו "שכונה בהפרעה", "נערה כפרית" ו-"בלב בעמק". הוא שיחק בתפקיד ראשי בסרט משחקי ילדים, סרט עצמאי משנת 2004 העוסק בקבוצת בני נוער המתכננים לנקום בבריון הממרר את חייהם. שחקני הסרט הצעירים זכו בפרס אינדפנדנט ספיריט על משחקם בסרט.
מאז זכייתו בפרס האמן הצעיר עבור "מישהו לסמוך עליו", קאלקין קיבל שלוש מועמדויות נוספות. הוא שיחק בתפקיד אורח בסדרת הדרמה המשטרתית , ובסדרה "אזור הדמדומים" לצד פטריק וורברטון. במאי 2010 לוהק קאלקין לסרט הסלאש צעקה 4, שיצא לאקרנים ב־15 באפריל 2011. קאלקין לוהק לתפקיד יורונימוס בסרט הביוגרפי "Lords of Chaos" המספר את הסיפור על אירועי סצנת מוזיקת הבלאק-מטאל הנורווגית ולהקת מייהם .
חיים אישיים.
בשנת 2018 התחתן קאלקין עם אשת הקולנוע שרה סקריבנר בניו אורלינס, לואיזיאנה. את החתונה ערך פול היימן מפיק ופרשן רסלמניה 34.
יחסי אבחזיה–ישראל
יחסי אבחזיה–ישראל הם היחסים בין רפובליקת אבחזיה לבין מדינת ישראל. כיום לא מתקיימים יחסים באופן רשמי וזאת מכיוון שבדומה לרוב מדינות העולם - ישראל לא מכירה בעצמאותן של אבחזיה ודרום אוסטיה ורואה בהן כחלק מגאורגיה.
היסטוריה.
מלחמת גאורגיה–רוסיה.
בשנת 2008, במהלך המלחמה בדרום אוסטיה, תמכה ישראל בגאורגיה בפן הצבאי והמדיני, והכירה בזכות השליטה שלה על המחוזות דרום אוסטיה ואבחזיה. בעת המלחמה גאורגיה נלחמה באמצעות מלט"ים תוצרת ישראל, שנמכרו לה טרם המלחמה. רוסיה פנתה לישראל, בבקשה לקבל הבהרות לגבי אספקת מל"טים ישראליים לגאורגיה. הבקשה הועברה לישראל באמצעות הנספח הצבאי בשגרירות ישראל במוסקבה. רוסיה ביקשה לדעת אם ישראל אכן מספקת מזל"טים לגאורגיה כדי שזו תשתמש בהם במסגרת פעולות צבאיות נגד הבדלנים האבחזים. מקור ביטחוני ישראלי אישר כי המל"טים שברשות גאורגיה הם מתוצרת חברת אלביט הישראלית. כמו כן, אמר מקור מדיני בירושלים כי לרוסיה לא היו עדויות חותכות לכך שמדובר במל"ט מתוצרת ישראל והיא העבירה את הבקשה להבהרה על בסיס חשדות. לדברי נשיא גאורגיה לשעבר, מיכאיל סאקשווילי, לגאורגיה היה כ-40 מל"טים שאותם רכשה מישראל וחילקה בין פיקודים שונים בצבא ובמשטרה. "זהו כלי שימושי מאוד באזורים הרריים", הוסיף. לדבריו, המל"ט שהופל היה שייך למשרד הפנים הגאורגי.
פוליטיקה ויחסי חוץ.