גישת החינוך הפיננסי נשענת על תיאורית הבחירה הרציונלית. על פי התאוריה הזו, היחיד בעולם הכלכלי ניצב אל מול אפשרויות שונות, הוא יודע מה העדפותיו ומדרג אותן, וכשהוא נעזר בידע רב שיש לו על האפשרויות השונות הוא בוחר בדרך הפעולה שתביא אותו להעדפה שבחר. מבקרי התאוריה יטענו שהחינוך הפיננסי לא ייתן אפשרות אמיתית לנהל היטב את ענייניהם הכלכליים, בגלל שהמודל לא מייצג נכונה את הדרך בה אנשים מחליטים. מחקרים רבים מראים כי גם מתן ידע מקיף לא גורם לשיפור אחריות ההחלטות הפיננסיות.
ביקורת אחרת תבוא מצד תאוריות של יחסי כח שתאמרנה שמדובר בשמירה על המוסדות וההסדרים הנאו-ליברליים בעידן הקפיטליזם הפיננסי הנותן עדיפות להון על פני כל פעילות כלכלית אחרת. לדבריהם, התיקון הנחוץ אינו הגברת החינוך הפיננסי, אלא הקטנת התלות של היחיד במוסדות פיננסיים, וצמצום המורכבות של עולם ההשקעות.
אוריינות פיננסית
סמיר א-רפאעי
מדינה חד מפלגתית
תיאטרון המעלות
תיאטרון המעלות או תיאטרון רוטברג הוא תיאטרון פתוח בקמפוס האוניברסיטה העברית בהר הצופים.
תולדות המקום.
בז' בניסן תרפ"ה, 1 באפריל 1925, התקיים בקמפוס הנבנה בהר הצופים טקס הפתיחה של האוניברסיטה העברית בירושלים. הטקס נועד לחבר את הציבור הרחב אל האוניברסיטה הצעירה ולסמן בתודעה הציבורית את תחילת פעילותה של האוניברסיטה כמוסד אקדמי מוביל בעם ישראל, שהוקם בתכנונה של התנועה הציונית בארץ ישראל.
לצורך הטקס תכנן האדריכל פריץ קורנברג אמפיתיאטרון זמני בהר הצופים ונבנתה במת כבוד מעץ. המקום שנבחר להקמת התיאטרון נמצא בצידו המזרחי של הקמפוס וצופה אל עבר מדבר יהודה והרי אדום.
לאחר כעשור נבנה מבנה הקבע של התיאטרון בתכנון האדריכל בנימין צ'ייקין.
התיאטרון.
התיאטרון הקבוע נבנה באותו מקום של קודמו ונקרא "תיאטרון המעלות". בתחתית התיאטרון נבנתה במה בסגנון רומי עם חמישה שערים שדרכם ניתן לראות את הנוף, מעל השערים הכתובת האוניברסיטה העברית בירושלים בעברית ובאנגלית וסמליל האוניברסיטה. משני צידי הבמה ומתחתיה נבנו אולמות ומחסנים.
במהלך מלחמת העצמאות ניזוק התיאטרון וגם השנים שבהן הקמפוס היה מובלעת בשטח ממלכת ירדן לא הועילו למצבו הפיזי. לאחר מלחמת ששת הימים, כשחזרה האוניברסיטה להר הצופים, בוצעו עבודות שיפוץ בתיאטרון. עבודות השיפוץ נתרמו על ידי הזוג רוטברג מאילינוי, ארצות הברית ושם התיאטרון הוסב ל"תיאטרון רוטברג".
במהלך השנים התיאטרון משמש לטקסים הרשמיים של האוניברסיטה. לאחר מלחמת ששת הימים נערך במקום טקס הענקת תוארי דוקטור ודוקטור לשם כבוד במהלכו קיבל רמטכ"ל המלחמה, רב-אלוף יצחק רבין, תואר דוקטור לשם כבוד. במעמד קבלת הטקס נשא רבין את נאום הר הצופים.
לוטרה אירופית
לוטרה אירופית או לוטרה מצויה (שם מדעי: "Lutra lutra") המוכרת גם בשם לוטרת הנהר, היא מין לוטרה ממשפחת הסמוריים החיה באגמים ונהרות שונים באירופה, אסיה, המזרח התיכון וגם בישראל.
גופה של הלוטרה מוארך וגלילי, אורכו 55-85 ס"מ. הזנב גדול יחסית, 30-60 ס"מ אורכו, חלקו האחורי שטוח מעט, והוא עבה ושרירי ביותר. משקלה של הלוטרה 5-16.5 ק"ג. הפרווה חומה כהה, בקיץ מעט יותר בהירה מאשר בחורף. הגחון בהיר יותר.
הגורים נולדים כשהם עיוורים וחסרי שיניים, פרוותם חומה כהה עד שחורה.
מזונה של הלוטרה כולל בעיקר דגים ומינים אחרים החיים במים. לעיתים רחוקות, טורפת הלוטרה גם בעלי חיים יבשתיים.
תיאור.
גופה של הלוטרה מותאם ביותר לחיים במים, יתרון שעזר לה להמשיך ולהתקיים גם באזורים בהם כבר לא חיים סוגים אחרים בני משפחת הסמוריים, ואף לא טורפים דומים אחרים. ראשה של הלוטרה משוטח מעט, והעיניים והנחיריים שלה ממוקמות בגובה הראש. הדבר מיועד לתת ללוטרה אפשרות להביט מתוך המים או לנשום, מבלי לחשוף חלק ניכר מגופה. התאמה זו לחיים במים, אופיינית גם לסוגים אחרים לגמרי הגרים בסביבה דומה - צפרדעים, היפופוטמים, תנינים ועוד. פתחי אוזניה ונחיריה של הלוטרה מותאמים אף הם בצורה מושלמת לתנאי סביבת המגורים - בשעה שהלוטרה נכנסת למים, הם נאטמים על ידי מכסים מיוחדים.
עיניה של הלוטרה מותאמות להשתברות קרני האור במים. השריר המכווץ את קשתית עינה, דוחף אותה גם כלפי חוץ - דבר המאפשר לה לראות היטב גם בתוך המים. תכונה זו של העין, אופיינית אף היא לבעלי חיים שוכני מים, ביניהם ידועים הקורמורן וכלב הים. בנוסף, מצוידת הלוטרה בזיפים ארוכים סביב אפה, המאפשרים לה לחוש תנועות קלות ביותר בתוך מים אפילו בחשיכה.
פרוותה של הלוטרה עשויה משתי שכבות: העליונה עשויה זיפים ארוכים וקשים המגינים על גופה של הלוטרה מחבלות, ואילו התחתונה מורכבת משערות צמריות ורכות השומרות על חום גופה. השערות החיצוניות מתכסות תדיר בשומן המופרש מבלוטות מיוחדות, וכאשר הלוטרה שוחה, הופכת שכבת השערות החיצוניות לשכבה צפופה, חלקה ואטומה - מה שמפחית את החיכוך ועוזר ללוטרה לשמור על חום יציב.
ריאותיה של הלוטרה מתאימות במיוחד לצלילות ארוכות; מדידות שנעשו בטבע מראות כי אורכה של צלילה ממוצעת הוא כשלוש דקות, אך לעיתים עשויה הלוטרה שלא לעלות אל פני המים משך שבע דקות ואף יותר, בעומק של כ-10 מטרים.
אצבעות רגליה של הלוטרה מחוברות בקרום שחייה. הלוטרה שוחה על פני המים בעזרת רגליה בלבד, כשרק קצה ראשה, חלק מגבה וקצה זנבה בולטים מעליהם, ואילו בתוך המים, במהירות גבוהה, מותחת הלוטרה את גופה ושוחה בעזרת תנועות גליות של הגוף והזנב, בדומה לשחייתו של דולפין. זנבה הארוך והכבד, מאפשר ללוטרה לבצע סיבובים חדים תוך כדי שחייה, והיא מסוגלת להסתובב לאחור תוך כדי שחייה מהירה, כך שרדיוס הסיבוב קטן מאורך גופה.
על אף היות הלוטרה חית מים מובהקת, יכולה היא לרוץ על היבשה במהירות רבה, ואף לטפס על עצים או מכשולים.
תפוצה ושימור.
הלוטרה מצויה ברוב חלקי אירופה, אסיה ובצפון אפריקה, כולל בישראל. בכל מקומות חיותה, ניצודה הלוטרה בכמויות רבות, לצורך שימוש בפרוותה המשובחת. הציידים ראו להסביר את מעשיהם בכך שהלוטרה טורפת דגים, ובכך פוגעת בכלכלתם של הדייגים. מחקרים שנערכו בשנים 1946-1950 על ידי ג. אלם וא.ב. וורתינגטון הראו כי לא זו בלבד שאין הלוטרה מזיקה לדגה, אלא שהעובדה כי הלוטרה צדה צפרדעים וצלופחים הטורפים דגיגים והעובדה כי היא טורפת בעיקר דגים חלשים, מסייעות לאוכלוסיית הדגים להתרבות, ועם זאת מגבילות את מספר הדגים ומשפרות את בריאותם הכללית.
בשנים האחרונות, עם התגברות המודעות לפיקוח על הצייד, לשימור בעלי החיים ולמניעת זיהום המים, שבה הלוטרה אט אט גם למקומות בהם ישנה פעילות אינטנסיבית של האדם.
בישראל.
בישראל הלוטרה הייתה מצויה בעבר באגן הירדן ובנחלי מישור החוף עד נחל שורק בדרום. בשל זיהום המים ובשל ציד הצטמצם מקום מחייתה וכיום מצויה רק באגן הירדן, בחולה ובעמק עכו. היא נמצאת בסכנת הכחדה חמורה.
נכון ל-2021, אוכלוסיית הלוטרות בישראל נמצאת בסכנת היכחדות חמורה, ונותרו ממנה רק 100 פרטים.
גורד השחקים הגבוה בישראל
ארבעה מגדלים החזיקו בתואר "גורד השחקים הגבוה בישראל". מגדל שלום, שנחנך בשנת 1965 על חורבות הגימנסיה העברית "הרצליה" ברחוב הרצל בתל אביב היה הראשון שבהם. הבניין מתנשא לגובה של 120 מטרים ו-36 קומות. מגדל שלום החזיק גם בתואר "גורד השחקים הגבוה במזרח התיכון" במשך 14 שנים. בתואר המקביל בישראל החזיק המגדל 34 שנים, עד שאיבד את הבכורה לטובת מגדל עזריאלי העגול, שנבנה בשנת 1999 ומתנשא לגובה של 187 מטרים ו-49 קומות - גבוה ב-67 מטרים ממגדל שלום. מגדל עזריאלי החזיק בתואר שנתיים בלבד, עד בנייתו בשנת 2001 של מגדל משה אביב ברמת גן בגובה 235 מטרים. הוא החזיק בתואר 15 שנים עד שבשנת 2016 נטל את התואר מגדל עזריאלי שרונה המתנשא לגובה 238.5 מטרים.
הבדלי הגבהים בין מגדל שלום למגדל עזריאלי העגול, ובינו לבין מגדל משה אביב, נחשבים לגדולים (67 ו-48 מטרים בהתאמה). במשך למעלה מעשור, מאז נחנך מגדל משה אביב, לא נבנו כלל מגדלים המתקרבים אליו בגובהם, או למגדל עזריאלי העגול. באמצע העשור השני של המאה ה-21 החלו לקום בישראל מספר מגדלים שגובהם כ-200 מטרים ויותר, ובראשם המגדל הגבוה ביותר, עזריאלי שרונה.
מגדל בין ערים הוא מגדל המתוכנן לקום בשטח הנמצא בבעלות עיריית תל אביב, ממוקם בקרבת "מתחם הבורסה" ברמת גן ו"מתחם הסיטי" של גבעתיים, וצפוי להתנשא לגובה של כ-400 מטר ו-100 קומות. הוא אף יחלוק את הבכורה בתואר "המבנה הגבוה בישראל", עם מתקן המכ"ם בדימונה. מגדל גבוה אף יותר מתוכנן במתחם בורסת היהלומים ברמת גן ומכונה "מגדל 120" על פי מספר קומותיו המתוכנן. מגדל זה אמור להתנשא לגובה של 520 מטרים. במקור תוכנן כמגדל בן 111 קומות אך ב-2019 החלו בהליכי האישורים לגובה 120 קומות.
גורדי השחקים הגבוהים בישראל.
25 המבנים הגבוהים בישראל (נכון ליולי, 2022)
מנחם מנשה
חכם מנחם מנשה (ה'תרנ"ג, 1892 - י"ב באלול ה'תשכ"ח, 5 בספטמבר 1968, ירושלים) היה מייסד ארגון "חברת אהבת חיים" ומחבר הספר אהבת חיים, על התורה, הכולל פירושים, מעשיות, אגדות והלכות.
חייו.
נולד בעיירה קאייק הסמוכה לרוסה שבנסיכות בולגריה ליעקב מנשה ולסולטנה. אביו נפטר כשהיה בן 10 והוא נותר עם אמו וארבעת אחיו. למד בעירו ובהמשך באיסטנבול אצל חבריו ותלמידיו של רבי יצחק אקריש (מחבר הספר "קריית ארבע"), ואצל רבי שלמה אליעזר אלפנדרי. במקביל עבד בעבודות זמניות לפרנסתו. היה חבר בחברת מזהירי שבת שיצאו מדי ערב שבת להזהיר את בעלי החנויות על סגירתן לקראת כניסת השבת.