בנוסף, ההתאחדות היא הנציגה של יצרני החלב אל מול דרגי הרגולציה, כנסת ישראל וממשלת ישראל, חברה באיגודים מקצועיים עולמיים ויוזמת מחקרים בתחום משק החלב בשיתוף מוסדות מחקר ואקדמיה, בהם מרכז וולקני והפקולטה לחקלאות, מזון וסביבה של האוניברסיטה העברית בירושלים.
שירותי התאחדות.
התאחדות יצרני החלב מספקת שירותים מגוונים הכוללים לרפת החלב:
משק החלב בישראל.
רובם המכריע של חברי התאחדות יצרני החלב פועלים בפריפריה הגאוגרפית של ישראל, לרבות הערבה, הנגב, בקעת הירדן, עוטף עזה, הגלבוע, עמק יזרעאל, הגליל, עמק הירדן רמת הגולן ויהודה ושומרון. הרפת הצפונית ביותר בהתאחדות היא בקיבוץ אורטל ברמת הגולן, והדרומית ביותר היא בקיבוץ אליפז בערבה.
סך כל הפרות ברפתות ישראל עומד על כ-140 אלף, כאשר ייצור החלב בהן עומד כ-1.5 מיליארד ליטר חלב בממוצע שנתי, בעוד שתנובת החלב השנתית לפרה עומדת על כ-12,000 ליטר בממוצע ארצי, הפרה הישראלית מובילה בעולם בתנובת החלב.
הרפת הגדולה ביותר בישראל היא רפת העמק, המשותפת לקיבוצים יפעת, מגידו ומרחביה שבעמק יזרעאל ובה 1,209 פרות המניבות כ-14 מיליון ליטר בשנה. הרפת המניבה ביותר בישראל ביחס לפרה בודדת היא רפת קיבוץ צאלים שבנגב הצפוני, עם תנובה שנתית של כ-15,000 ליטר חלב לפרה, ברפת זו עובדות רק נשים.
קישורים חיצוניים.
• אתר התאחדות יצרני החלב
גלינה פור דה ברה
זכויות להט&quot;ב בנורווגיה
זכויותיהם של לסביות, הומואים, טרנסג'נדרים וביסקסואלים (להט"ב) בנורווגיה כמו בשאר מדינות סקנדינביה, מוגדרות מהמתקדמות ביותר בעולם. בשנת 1981 הפכה נורווגיה לאחת המדינות הראשונות בעולם שחוקקו חוק נגד אפליה הכולל במפורש נטייה מינית. אימוץ, נישואים חד מיניים והפריה חוץ-גופית לזוגות לסביות הפכו לחוקיים מאז 2009. בשנת 2016, נורווגיה הפכה למדינה הרביעית באירופה שהעבירה חוק המתיר את החלפת מגדרם החוקי של טרנסג'נדרים רק על בסיס הגדרתם העצמית ללא חיוב הערכה פסיכיאטרית או פסיכולוגית, אבחון או כל סוג של התערבות רפואית.
בדומה לשאר המדינות הנורדיות, נורווגיה מכונה לעיתים קרובות כאחת המדינות הידידותיות ביותר ללהט"ב בעולם. חמישה סקרים שונים שנערכו על ידי "Gallup Europe", "Sentio", "Synovate MMI", "Norstat" ו-"YouGov" בשנים 2003, 2005, 2007, 2008, 2012 ו-2013 הגיעו למסקנה כי 61%, 63%, 66%, 58%, 70% ו-78%, בהתאמה, מהאוכלוסייה הנורווגית תמכה בחוקי נישואין המוגדרים כנייטרליים מבחינת מגדרם של בני הזוג.
במאי 2015, "PlanetRomeo", רשת חברתית להט"ב, פרסמה את אינדקס האושר הראשון שלה (GHI). גברים הומוסקסואלים מלמעלה מ-120 מדינות נשאלו על איך הם מרגישים לגבי השקפת החברה כלפי הומוסקסואליות, איך הם חווים את הדרך שבה הם מיוחסים על ידי אנשים אחרים ועד כמה הם מרוצים מחייהם. נורווגיה דורגה במקום השני, מעט מעל דנמרק במקום השלישי ומתחת לאיסלנד במקום הראשון.
מעמד בחוק.
פעילות הומוסקסואלית בין גברים הפכה לחוקית בנורווגיה מאז 1972, בעוד הומוסקסואליות בין נשים לא הופללה מעולם. גיל ההסכמה הושווה באותה שנה לזוגות הומוסקסואלים והטרוסקסואלים כאחד - 16 שנים.
הכרה במערכות יחסים חד מיניות.
ב-18 בנובמבר 2004, שני חברי פרלמנט מהמפלגה הסוציאליסטית הציגו הצעת חוק לביטול חוק השותפות הרשומה הקיים, והפיכת חוק ההכרה בנישואים לנייטרלי מבחינת מגדרם של בני הזוג. המהלך בוטל והוחלף בבקשה שהקבינט יבדוק את הנושא. הקבינט השמרני של אז לא בדק את הנושא. עם זאת, הקבינט השני של סטולטנברג הכריז על אקט נישואין משותף ומאוחד כחלק ממסמך היסוד שלו, הצהרת סוריה מוריה. שימוע פומבי נפתח ב-16 במאי 2007.
ב-29 במאי 2008, סוכנות הידיעות "AP" דיווחה כי שתי מפלגות אופוזיציה נורווגיות יצאו בעד הצעת החוק החדשה, מה שמבטיח את העברתה בסטורטינג. לפני כן, היו מספר חילוקי דעות עם חברי קואליציית שלוש המפלגות הנוכחית בשאלה האם יש להצעת החוק מספיק קולות לעבור.
ב-14 במרץ 2008 הציעה ממשלת נורווגיה הצעת חוק לנישואים אשר תעניק לזוגות לסביות והומוסקסואלים את אותן הזכויות כגון להטרוסקסואלים, לרבות חתונות דתיות (אם הכנסייה תבחר בכך), אימוץ והריונות בסיוע (הפריה חוץ-גופית). הדיון הראשון בפרלמנט נערך ב-11 ביוני 2008, שם אושרה הצעת החוק ברוב של 84 קולות מול 41 בעוד החקיקה החדשה הפכה את ההגדרה של נישואים אזרחיים לנייטרליים מגדריים. לשכת המחוקקים העליונה של נורווגיה (Lagtinget) העבירה את הצעת החוק בהצבעה של 23 מול 17. מלך נורווגיה העניק הסכמה מלכותית לאחר מכן להצעה בעודה נכנסה לתוקף ב-1 בינואר 2009. בכך, הפכה נורווגיה למדינה השישית בעולם אשר מכשירה נישואים חד-מיניים בשטחה לאחר הולנד, בלגיה, ספרד, קנדה ודרום אפריקה.
לפני כניסתו לתוקף של חוק ההכרה בנישואים חד-מיניים, חוק השותפות הרשומה היה בתוקף מאז 1993 אשר העניק זכויות נישואים רבות לזוגות חד מיניים, רק מבלי להכיר בשותפות כנישואים (אשר היווה את נורווגיה כמדינה השנייה בעולם המכירה בשותפויות רשומות עבור זוגות חד מיניים לאחר דנמרק השכנה). משנת 1991, חיים משותפים חד מיניים לא רשומים הם הוכרו על ידי המדינה למתן זכויות מוגבלות, בהן החשבה כמקורבים להחלטות רפואיות, ובמקרה של מוות שלא כדין של אחד מבני הזוג היה זכאי השותף השני לפיצויים.
בשנת 2014, המועצה הלאומית של כנסיית נורווגיה הצביעה נגד הצעה לקיים נישואים חד מיניים בכנסיותיה. עם זאת, בשנת 2015, הפכה את החלטתה והצביעה להכרה בקיום נישואים חד מיניים בכנסיות שלה. ההחלטה אושררה בכנס השנתי ב-11 באפריל 2016.
הורות ואימוץ.
זוגות חד מיניים נשואים רשאים לאמץ על פי החוק הנורווגי. אימוץ חורג של ילד של בן או בת הזוג מותר לשותפים רשומים מאז 2002. זכויות אימוץ מלאות הוענקו לזוגות חד מיניים בשנת 2009 לאחר כניסתו לתוקף של חוק ההכרה בנישואים חד-מיניים אשר התיר אימוץ משותף. בנוסף, לזוגות לסביות ישנה גישה להזרעה מלאכותית. על פי החוק, כאשר אישה הנשואה לאישה אחרת או בקשר יציב עם אישה אחרת נכנסת להריון באמצעות הזרעה מלאכותית, יהיו לבת הזוג השנייה את כלל הזכויות וחובות ההורות.
הגנה מפני אפליה.
בשנת 1981, נורווגיה הפכה למדינה הראשונה בעולם לחוקק חוק למניעת אפליה נגד להט"ב על ידי תיקון סעיף 349א לחוק העונשין שלה, אשר אסר על אפליה על רקע נטייה מינית במתן סחורות או שירותים וגישה למפגשים ציבוריים. באותה שנה תוקן סעיף 135א לחוק העונשין כדי לאסור דברי שטנה בשל נטייה מינית. המדינה אסרה על אפליה על רקע נטייה מינית בתעסוקה מאז 1998. מאז 2013, ישנו חוק האוסר על אפליה על בסיס זהות מגדרית וביטוי מגדרי, בעוד נורווגיה היא מוגדרת כאחת המדינות הבודדות בעולם שמגינות באופן מפורש על אינטרסקסים מפני אפליה. סעיף 5 לחוק על איסור אפליה על רקע נטייה מינית, זהות מגדרית וביטוי מגדרי, שנחקק ב-2013, קובע כדלקמן:,חל איסור על אפליה על רקע נטייה מינית, זהות מגדרית או ביטוי מגדרי. האיסור יחול על אפליה על רקע ממשי, משוער, נטייה מינית קודמת או עתידית, זהות מגדרית או ביטוי מגדרי. "אפליה" משמעה יחס שונה ישיר ועקיף שאינו כדין, [...], והנובע מנטייה מינית, זהות מגדרית או ביטוי מגדרי.
דברי שנאה על רקע הסתה ואלימות.
על פי סקר משנת 2013 שכותרתו "נטייה מינית ותנאי חיים" מאוניברסיטת ברגן, תשעה מתוך עשרה נשאלים המוגדרים כחלק מקהילת הלהט"ב, דיווחו שלא נחשפו לאפליה או הטרדה במקום עבודתם בעוד כי רק מיעוט קטן ציינו כי הותקפו פיזית. התאבדויות בקרב להט"ב ירדה משמעותית מאז שנות ה-90. אף על פי כן, בנים הומוסקסואלים דיווחו על מופע גבוה פי שישה של בריונות בבתי ספר מאשר כלפי בנים הטרוסקסואלים.
לפי מחוז משטרת אוסלו, 238 פשעים על רקע הטיה התרחשו באוסלו בשנת 2018, מתוכם 20 אחוז קשורים למעמד להט"ב; השאר נוגע למוצא אתני (57%), דת (17%), נכות (3%) או אנטישמיות (3%).
המכון הנורווגי למחקר חברתי דיווח בשנת 2019 כי חברי קהילת הלהט"ב היו בסיכון גבוה יותר לחוות דברי שטנה בעוד 15% מהמשיבים דיווחו שהיו יעד לאיומים אישיים, בעיקר באינטרנט, לעומת 4% בקרב האוכלוסייה הכללית. בנובמבר 2020, הסטורטינג תיקן את חוק דברי השטנה במדינה כדי להגן על אנשים ביסקסואלים וטרנסג'נדרים בעוד כי תוכנו כלל הגנה על הומוסקסואלים ולסביות מאז 1981.
שירות צבאי.
לסביות, הומואים, טרנסג'נדרים וביסקסואלים מוצהרים רשאים לשרת בגלוי בכוחות המזוינים של נורווגיה לצד הגנות מפני אפליה מאז 1979.
זהות מגדרית.
ב-18 במרץ 2016, ממשלת סולברג הציגה הצעת חוק להתרת שינויים מגדריים משפטיים ללא כל צורה של הערכה פסיכיאטרית או פסיכולוגית, אבחון או כל סוג של התערבות רפואית, על ידי אנשים בני 16 לפחות. קטינים בגילאי 6 עד 16 יכולים לעבור תהליך זה לצד ליווי הורים בהסכמה. הצעת החוק אושרה בהצבעת רוב של 79–13 בפרלמנט ב-6 ביוני, הוכרזה ב-17 ביוני ונכנסה לתוקף ב-1 ביולי 2016. חודש לאחר כניסת החוק לתוקף, כ-190 אנשים הגישו בקשה לשנות את מינם.
אינטרסקס.
תינוקות אינטרסקסים (בעלי מאפייני מין זכרים ונקביים כאחד) בנורווגיה עשויים לעבור התערבויות רפואיות כדי לשנות את מאפייני המין שלהם. ארגוני זכויות אדם רואים יותר ויותר בניתוחים אלה לקויים, אשר לטענתם, יש לבצעם רק אם הפונה הוא מסכים לביצוע הניתוחים. סקר משנת 2019 מבית החולים האוניברסיטאי באוסלו הראה כי שניים מתוך שלושה אנשי מקצוע רפואיים היו מוכנים לבצע ניתוחים אלה, וההורים תמכו באופן כללי במהלך.