החל מ-1 בפברואר 2012, תושב ישראל אשר חלה בפוליו בעודו מחוץ לישראל, עשוי לקבל אף הוא פיצוי בתנאי שעבר ניתוח בישראל עקב המחלה עד לתאריך 1 בינואר 1970. עדכון החוק הוצע על ידי חברי הכנסת ציון פיניאן ודוד אזולאי.
עיקרי החוק.
חוק פיצוי לנפגעי פוליו הוא חוק שמטרתו לתת פיצוי כספי לישראלים שחולים בפוליו. הסכום נע בין 50,000 שח' לבין 120,000 שח' (תלוי באחוז הנכות). חולים אשר נקבעה להם נכות יציבה יהיו זכאים רק לקצבה חד פעמית.
דובאילנד
דובאילנד הוא מתחם בילוי, שנבנה בעיר דובאי שבאיחוד האמירויות הערביות ובבעלות טטוור, השייכת לדובאי אחזקות .
פרויקט "דובאילנד" נחשף לראשונה באוקטובר 2003, בהכרזה על הקמתו של הפרויקט פורסם כי דובאילנד ישתרע על שטח של כ-278 קילומטרים ויכיל כ-45 מתחמים ראשיים ועוד כ-200 מתחמים משניים. בחשיפה נודע כי ההשקעה בפרויקט מוערכת בכ-64.3 מילארד דולרים, עם זאת בעקבות המשבר הכלכלי העולמי של 2008 הוחלט באותה שנה להקפיא את הפרויקט ולהורידו מהפרק. רק באמצע 2013 חודשו העבודות להקמת דובאילנד.
נכון להיום ישנם כ-22 מתחמים בהקמה. בסיום העבודות על כלל המתחמים בו צפוי להיות הפארק אוסף פארק השעושעים הגדול בעולם וגודלו יהיה כפול מגודל הדיסניוורלד שבאורלנדו, ארצות הברית. עם זאת, אף אחד מהפארקים ב"דובאילנד" לא יהיה גדול בעצמו מממלכת החיות של דיסני, שנכון למאי 2021 מחזיק בתואר פארק השעשועים הגדול בעולם.
היסטוריה.
פרויקט "דובאילנד" נחשף לראשונה באוקטובר 2003, בהכרזה על הקמתו של הפרויקט פורסם כי דובאילנד ישתרע על שטח של כ-278 קילומטרים ויכיל כ-45 מתחמים ראשיים ועוד כ-200 מתחמים משניים. בחשיפה נודע כי ההשקעה בפרויקט מוערכת בכ-64.3 מילארד דולרים, עם זאת בעקבות המשבר הכלכלי העולמי של 2008 הוחלט באותה שנה להקפיא את הפרויקט ולהורידו מהפרק. רק באמצע 2013 חודשו העבודות להקמת דובאילנד. דובאילנד מחלוקת לשישה אזורים (עולמות): עולם אטרקציות והחוויות, עולם ספורט, עולם תיירות אקולוגית, עולם פנאי ונופש, עולם קמעונאות ובידור ועולם "מרכז העיר".
דרימוורקס הכריזה על תוכניותיה בינואר 2008 להקים פארק שעשועים במתחם דובאילנד. חודשיים לאחר מכן, במרץ 2008 הכריזה טטוור על כך שלסיקס פלאגס יש כוונה לבנות פארק שעשועים ומים של החברה במתחם שיקרא "סיקס פלאגס דובאילנד" אך בסופו של דבר התברר כי תוכנית זו לא תצא לפועל.
מאי 2008 הוכרז על תוכנית להקמת פארק שעשועים ראשון מסוגו שיעסוק בגיבורי מארוול ויכלול כ-17 אטרקציות ומעל 40 סניפי של חנויות מזון ומשקאות. עוד באותו החודש פורסם כי צפוי לקום במתחם לגולנד בגודל של כ-278,00 מ"ר ובעלות של כ-912 מיליון דולרים.
בשלב בו קבוצת דובאי נכסים השתלטה על חברת טטוור שאחראית על הפארק נודע כי החברות סיקס פלאגס ודרימוורקס איבדו עניין והחליטו לא להשקיע בפרויקט.
ב-2013 נפתח במתחם הדובאי מירקל גרדן שהוא גן הפרחים הגדול בעולם, דובאי מירקל גרדן משתרע על פני 780,000 מ"ר, והוא מכיל מעל 50 מיליון פרחים וכ-250 מיליון צמחים. הפרחים מופיעים בתצוגות שונות החל מערוגות פרחים ועד לקשתות בצורת לב וטירות מעוטרות.
שדרות האכזבה
שדרות האכזבה (באנגלית: ) הוא סרט אמריקאי מסוגת קומדיית-אימה, שנכתב ובוים על ידי ארי אסטר. הסרט עתיד לצאת במהלך שנת 2022.
רקע עלילתי.
עלילת הסרט עתידה לתאר דיוקן אינטימי ומצמרר בן עשרות שנים אודות חייו של אחד היזמים המוצלחים ביותר בכל הזמנים.
הפקה.
ב-18 בפברואר 2021, הוכרז רשמית על הפקת הסרט, אותו כתב ארי אסטר שאף יהיה אמון על בימויו, ובו מככב השחקן חואקין פיניקס, שעתיד להיות מופק על ידי חברת ההפקות האינדי "A24", שהפיקה אף את שני סרטיו הקודמים של אסטר – "תורשתי" ו"מידסומר". ב-21 ביוני 2021, נמסר כי לצוות השחקנים של הסרט לוהקו נייתן ליין, פאטי לופון, קיילי רוג'רס ואיימי ראיין. ב-21 ביולי 2021, נמסר על ליהוקם של פארקר פוזי, סטיבן מקינלי הנדרסון, דניס מנוצ'ט, מייקל גנדולפיני, זואי ליסטר-ג'ונס והיילי סקוויירס.
צילומים.
צילומי הסרט החלו ב-28 ביוני 2021 במונטריאול, קוויבק, שבקנדה, והסתיימו באוקטובר 2021.
חוק השתלת איברים
חוק השתלת איברים חוקק בשנת תשס״ח (2008) על ידי כנסת ישראל ונחתם על ידי ראש הממשלה, אהוד אולמרט, שר הבריאות יעקב בן יזרי, יו״ר הכנסת דליה איציק ונשיא המדינה שמעון פרס. חוק תרומת איברים קובע איסור של סחר באיברים ואיסור ייבוא ויצוא איברים מישראל לשם השתלות וכדומה.
ההיסטוריה של החוק.
חוק השתלת איברים, תשס"ח-2008 מסדיר את נושא נטילת איברים מאדם חי ומאדם שנפטר, לצורך השתלתם בגופו של אדם אחר, וכן קובע את האיסור בסחר באיברים. החוק נחקק בשל המחסור באיברים שהביא להתפתחותה של תופעת סחר באיברים תוך ניצול מצוקתם הכלכלית והבריאותית של תורמים ונתרמים. כדי לסכל את התופעה של סחר באיברים ולפעול לצמצום המחסור בתרומת איברים להשתלה, הוצע להסדיר את נושא נטילת איברים, הקצאתם והשתלת בחקיקה ראשית. זאת, בדרך שתבטיח פיקוח ובקרה על הליכי נטילת איברים והקצאתם להשתלה וכן הקצאה הוגנת ויעילה של איברים שניטלו מן המת לצורך השתלה. כמו כן נקבעו בחוק המוצע הסדרים שמטרתם למנוע ניצול מצוקתם של תורם ונתרם וכן איסור פלילי על סחר ותיווך באיברים להשתלה.
הצעת החוק הוגשה לראשונה בחודש נובמבר של שנת 2003, ועברה בקריאה ראשונה בכנסת בדצמבר של אותה שנה. בשל פיזור הכנסת התעכבה חקיקתו של החוק. החוק התקבל ב-31.3.2008 ונכנס לתוקף כחודש לאחר מכן- האחד במאי 2008 הוועדה שעמלה על הכנת הצעת החוק הייתה ועדת העבודה, הרווחה והבריאות.
המצב בישראל טרם חקיקת החוק התאפיין בהתקדמות רפואית וטכנולוגית ניכרת, עם זאת, היה מחסור קבוע בתורמי איברים ביחס למדינות אחרות בעולם בהן הייתה קיימת כבר חקיקה מסוג זה. כך למשל, בספרד, ברירת המחדל הוגדרה כהסכמה לתרומת איברים עם מותו של אדם, אלא אם הביע את התנגדותו לכך במהלך חייו (החל מגיל 18 ואם האדם בריא). בנוסף לכך ישנה חובת התייעצות עם משפחת הנפטר, על מנת לבדוק האם כאשר היה בחיים הביע התנגדות כלשהי לתרומת איבריו.
עיקרי החוק.
מטרת החוק היא לעודד אנשים לחתום על כרטיס אדי ובכך לתת את הסכמתם לתרומת איברים. החוק קובע כי חתימתו של אדם על כרטיס אדי מעידה על רצונו לתרום מאיבריו לאחר מותו להצלת חייהם של חולים הממתינים להשתלה. עם זאת, ולצורך ווידוא כוונותיו של הנפטר, קיימת בחוק חובת היוועצות עם משפחת הנפטר, על מנת לבדוק האם הביע התנגדות כלשהי לתרומת איבריו במהלך חייו לשם כך, קובע החוק כי אדם שתרם מאיבריו לצורך השתלה יקבל מעמד של חולה במחלה כרונית, יהיה זכאי להטבות כספיות ופטור מתשלומים מסוימים, וכן יהיה זכאי לפיצויים ולתעודת הוקרה מהמדינה. העובר על החוק עלול לקבל קנס כספי או מאסר עד 3 שנים
השלכות החוק והשוואה למדינות אחרות.
מאז חקיקת החוק נראה כי היקף התרומות הן מן התורם החי הן מן התורם המת עלה המצב המשפטי בישראל דומה לזה הקיים בספרד, אנגליה וניו זילנד בעצם קיומו של איסור מוחלט על סחר באיברים וענישה דומה (קנסות, מאסרים). עם זאת, עדיין בכל אחת מארבע המדינות ישנו "שוק שחור" של סחר באיברים (מן החי ומן המת) ולרוב האיברים מגיעים לשוק ממדינות עולם שלישי (אשר לרוב נמצאות ביבשת אפריקה)
חוק יום חינוך ארוך ולימודי העשרה
חוק יום חינוך ארוך ולימודי העשרה, התשנ"ז–1997 אושר בכנסת הארבע עשרה בשנת 1997, במטרה להוסיף שעות לימודי העשרה בנוסף לשעות הלימוד הניתנות במוסדות החינוך, כדי להעשיר את הידע של התלמידים ולהעמיק בחינוך לערכים ופעילות חברתית. בבתי הספר שבהם חל החוק, הלימודים לא יהיו פחות מ-41 שעות לימוד בשבוע.
בחוק נקבע שהוא יתחיל בהדרגה, לפי צווים שיוציא שר החינוך. עד כה פורסמו שני צווים להחלתו: הראשון הוא יישום החוק בכיתות א–ו ביישובים מסוימים, והשני הוא יישום החוק בגני ילדים ביישובים מסוימים.
היסטוריה חקיקתית.
הצעת החוק הוגשה לכנסת בסוף 1996 על ידי של חבר הכנסת מאיר שטרית, ואושרה ב-29 ביולי 1997. בגרסתו המקורית של החוק נקבע שהחוק יוחל בהדרגה, החל בשנת הלימודים ה'תשנ"ח ולא יאוחר מתחילת שנת הלימודים ה'תשס"א. מרבית תיקוני החוק עסקו רק בדחיית מועד השלמת החלתו של החוק. בתיקון מס' 6 לחוק הוא הותאם לתוכנית "אופק חדש", שהיא רפורמה חינוכית ופרופסיונאלית בחינוך היסודי ובחטיבות הביניים, שעליה הוסכם בין מדינת ישראל לבין הסתדרות המורים בישראל.
עיקרי החוק.
סעיף 2 לחוק מציג את מטרותיו:
החוק קובע מהו יום חינוך ארוך:
במוסדות חינוך שבהם מופעלת תוכנית "אופק חדש" יום לימודים ארוך הוא:
יישום החוק.
החוק מיושם באופן חלקי. נכון ל-2021, יישומו המלא של החוק נדחה תשע פעמים בנימוקים תקציביים, ונכון לאוקטובר 2021 החלתו אמורה להיות מושלמת לא יאוחר מתחילת שנת הלימודים ה'תשפ"ג.
לפי הערכת אגף התקציבים של משרד האוצר משנת 2007, עלות יישום החוק כמיליארד שקלים חדשים.
בינתיים התוכנית פועלת בכ-600 גני-ילדים ובכ-800 מסגרות בבתי-ספר יסודיים ב-105 יישובים, על פי רשימה שלא התעדכנה מאז שנת 2004. בשנה הראשונה ליישום החוק התוכנית כללה כ-35,000 תלמידים. בגני-ילדים ובבתי-ספר יסודיים התלמידים מקבלים תוספת שעות לימוד וארוחת צהריים חמה.
ישראל זינגר (רב)
הרב ישראל זינגר (בהונגרית: Singer Izrael; פקש, 1828 – שאטוראליאויהיי, 17 בפברואר 1908) היה רב הונגרי, מורה בשאטוראליאויהיי.
ביוגרפיה.