קבוצה של שש מערות מהרי היורה של שוואביה הוצעה על ידי מדינת באדן-וירטמברג בשנת 2015 בשם: "מערות עם האמנות העתיקה ביותר של עידן הקרח" ברשימת ההצעות של גרמניה לאתרים להכללה ברשימת אתרי המורשת העולמית של אונסק"ו. בשנת 2017, המערות נרשמו כמורשת תרבותית ברשימת אתרי המורשת העולמית של אונסק"ו בהתבסס על החלטה של הכנס ה-41 של הוועדה למורשת עולמית בשם "מערות ואומנות עידן הקרח בהרי היורה השוואבים". בסיכום כתוב:
הרישום נעשה על בסיס קריטריון 3:
תחום.
אתר המורשת העולמית כולל שני אזורים נפרדים, אחד בעמק הנהר ב והשני בעמק לונה (Lonetal) באזור הגבול שבין מחוז אלב-דונאו ו. שטח אתר המורשת הכללי הוא 4,621 דונם וכל אחד משני האזורים מוקף באזור חיץ, ששטחו הכולל הוא 11,587 דונם. כל אחד מהאזורים הללו מכיל שלוש מערות, הממוינות בטבלאות הבאות בכיוון במורד הזרם.
המערות והממצאים שהתגלו בהן.
ממערות עמק אך ועמק לונה וסביבתם ידועים בסך הכול יותר מ-50 ייצוגים פיגורטיביים וכן ממצאים ושרידים של 24 חלילים מהתרבות האוריניאקית (נכון לשנת 2016). הדמויות וכלי הנגינה, המגולפים לרוב משנהב של ממותה, הם "המכלול המוקדם ביותר של יצירות האמנות שידוע עד כה".
בגיל מוערך של לפני 42,000 עד 38,000 שנים, , שהתגלתה במערת הוהלה פלס (Hohle Fels) , היא אחד הייצוגים הפיגורטיביים העתיקים ביותר הידועים של גוף האדם. הצלמית העתיקה, באותה מידה של ארי-אדם ממערת שטאדל, מייצגת אדם עם ראשו וגפיו של אריה מערות. ממצאים דומים התגלו במערות האחרות, למשל פסלוני בעלי חיים בני כ-40,000 שנה במערת פוגלהרד או חלילי עצם בני 42,000 עד 43,000 שנה מגייסנקלוסטרלה.
ייצוג המערות במוזיאונים.
מערות אלה וחפצי האמנות הפלאוליתיים שהתגלו בהם מוצגים בעיקר באמצעות שחזור המערות במוזיאון הפרהיסטורי בלאובאורן (Urgeschichtlichen Museum Blaubeuren, ליד המערות בעמק אך), בארכאופארק פוגלהרד (Archäopark Vogelherd, ליד מערת פוגלהרד שבעמק לונה), ב, במוזיאון המדינה וירטמברג (Landesmuseum Württemberg) בשטוטגרט ובמוזיאון של אוניברסיטת טיבינגן. מבין הממצאים המקוריים שהוצגו בארבעה מוזיאונים ובפארק הארכאולוגי, יותר ממחציתם נמצאים באגף "תרבויות עתיקות" (Alte Kulturen) במוזיאון של אוניברסיטת טיבינגן בטירת הוהנטיבינגן (Schloss Hohentübingen).
אוניברסיטת מחקר
אוניברסיטת מחקר היא אוניברסיטה, אשר חלק מרכזי במשימתה הוא קידום מחקר. אוניברסיטאות מחקר עשויות להיות ציבוריות או פרטיות, ולעיתים קרובות מוסדות ידועים ומפורסמים. תוכניות לימוד לתואר ראשון באוניברסיטאות מחקר רבות הם לרוב אקדמיים באופיים ולא מתמקדים בהכשרה מקצועית, אולם מעסיקים רבים נותנים משקל לתארים מאוניברסיטאות מחקר כיוון שהלימודים מתמקדים בכישורי חיים בסיסיים כגון חשיבה ביקורתית. בעולם, אוניברסיטאות מחקר הן בעיקר אוניברסיטאות ציבוריות, למעט יוצאי דופן במדינות ארצות הברית ויפן.
מוסדות להשכלה גבוהה שאינם אוניברסיטאות מחקר (או שאינם שואפים לתיוג זה) שמות דגש רב יותר על משימות הוראת סטודנטים, או על היבטים אחרים של חינוך על-תיכוני, ואנשי הסגל שלהם נתונים פחות ללחץ "לפרסם או לגווע" בקריירה האקדמית .
היסטוריה.
הרעיון של אוניברסיטת המחקר המודרנית עלה לראשונה בגרמניה בתחילת המאה ה-19. וילהלם פון הומבולדט קידם בחזונו את רעיון אחדות ההוראה והמחקר, כאמצעי ליצירת מערכת חינוך שהתמקדה בתחומי ידע העיקריים (מדעי הטבע, מדעי החברה ומדעי הרוח ), זאת בניגוד למטרות החינוך האוניברסיטאי עד אותה עת, שהיו לפתח הבנה של האמת, היופי והטוב .
רוג'ר ל. גייגר, היסטוריון המתמחה בהיסטוריה של ההשכלה הגבוהה בארצות הברית, טען כי "המודל של אוניברסיטת המחקר האמריקאית הוקם על ידי חמש מכללות קולוניאליות שנוסדו טרם המהפכה האמריקאית ( הרווארד, ייל, פנסילבניה, פרינסטון, וקולומביה ); חמש אוניברסיטאות ציבוריות ( מישיגן, ויסקונסין, מינסוטה, אילינוי וקליפורניה ); וחמישה מוסדות פרטיים אשר תוכננו כבר בעת היווסדם כאוניברסיטאות מחקר ( MIT, קורנל, ג'ונס הופקינס, סטנפורד ושיקגו). אוניברסיטאות המחקר האמריקאיות נטלו תפקיד חיוני בביסוס ההגמוניה האמריקאית בשלהי המאה ה-20. בפרט, אוניברסיטאות קולומביה והרווארד סייעו לפיתוח תעשיית הקולנוע האמריקאית (הוליווד), MIT וסטנפורד הובילו בבניית הקומפלקס הצבאי-תעשייתי האמריקאי, וברקלי וסטנפורד מילאו תפקיד מרכזי בפיתוח עמק הסיליקון.
מאז שנות ה-60 שימשו אוניברסיטאות מחקר אמריקאיות - במיוחד אוניברסיטת קליפורניה - כמודל לאוניברסיטאות מחקר ברחבי העולם. כיום אוניברסיטאות המחקר היוקרתיות ביותר בצפון אמריקה שייכות לאיגוד האוניברסיטאות האמריקניות, או שואפות להשתייך להן. זוהי קבוצה סלקטיבית של 65 אוניברסיטאות מחקר מרכזיות בארצות הברית ובקנדה.
מאפיינים.
ג'ון טיילור, חוקר בתחום החינוך האקדמי, מגדיר את המאפיינים המרכזיים של אוניברסיטאות מחקר מצליחות כ:
פיליפ אלבאך הגדיר מערך מאפיינים עיקרי שונה, אם כי דומה, למרכיבי ההצלחה של אוניברסיטאות מחקר:
דוח האקדמיות הלאומיות האמריקאיות למדעים, הנדסה ורפואה משנת 2012 הגדיר אוניברסיטאות המחקר, בהקשר האמריקאי, כבעלות ערכים של חופש אינטלקטואלי, יוזמה ויצירתיות, מצוינות ופתיחות, וכן מאפיינים נוספים כמו:
דרור דיקר
דרור דיקר (נולד ב-1962) הוא רופא ישראלי, מומחה לרפואה פנימית, לטיפול בהשמנה מטעם האיגוד האירופאי ללימוד וחקר השמנה, משמש כמנהל המחלקה הפנימית ד' לעודף משקל בבית החולים השרון, יושב ראש האיגוד הישראלי לרפואה פנימית. יו"ר החברה הישראלית לחקר וטיפול בהשמנת יתר, מרצה בכיר קליני לרפואה פנימית, הפקולטה לרפואה, באוניברסיטת תל אביב. ניהל מחלקת קורונה מהראשונות בישראל ב-2020, נשיא הפדרציה האירופאית לרפואה פנימית מ-2021. משיא משואה ביום העצמאות ה-73 למדינת ישראל.
ביוגרפיה.
דיקר נולד וגדל בפתח תקווה. אביו, שמשון, היה מנהל בית החולים השרון במשך 12 שנים, אף שלא היה רופא, ואמו יהודית עבדה במקום כטכנאית אק"ג במכון הלב. כתלמיד תיכון בן 16 עבד בחופשות כסניטר. אחרי שנה החל לסייע לאחיות ואף לערוך אק"ג במיון. לאחר התיכון פנה לעתודה צבאית ללמוד רפואה, אך לא התקבל, ושירת בצבא ברבנות הצבאית.
קריירה רפואית.
אחרי השחרור מהצבא, למד דיקר רפואה בפקולטה לרפואה בטכניון. עם נישואיו בגיל 26, ובמקביל ללימודיו בשנה החמישית, עבד גם בסופי שבוע כאח בבית החולים מאיר בכפר סבא. הוא החל את עבודתו כרופא בבית החולים שרון בפנימית ג', ב-1999 עבר לפנימית ד' כסגן מנהל מחלקה, ומ-2001 ועד היום משמש כמנהל המחלקה.
דיקר מרצה בכיר קליני לרפואה פנימית, הפקולטה לרפואה, באוניברסיטת תל אביב. יו"ר האיגוד לרפואה פנימית. הוא פרסם עשרות מאמרים ומחקרים בנושא השמנה, לחץ דם וסוכרת, ומשמש יו"ר החברה הישראלית לחקר וטיפול בהשמנת יתר, יו"ר משותף של כוח המשימה לטיפול בהשמנה, האיגוד האירופי לחקר וטיפול בהשמנה. מזכיר הפורום למניעת מחלות לב וכלי דם. חבר ועד האיגוד להשמנה. יו"ר ועדת התמחות, ועורך האתר הרפואי E-MED.
בשנת 2018 נבחר לנשיא הפדרציה האירופאית לרפואה פנימית ונכנס לתפקידו באפריל 2021.
עם התפרצות נגיף הקורונה בישראל במרץ 2020, היה אחד מראשי מחלקות הקורונה הראשונות שהוקמו בארץ, כאשר בית החולים השרון, היה הראשון בישראל, שהוסב כולו בגל הראשון לטיפול בחולים אלה. במרץ 2020, נפטרה אמו, ודיקר החליט שלא לשבת שבעה כמקובל, בחר שלא לעזוב את בית החולים, להישאר במחלקה ולעסוק בהצלת חיי מטופליו.
במרץ 2022, במהלך הפלישה הרוסית לאוקראינה, נמנה דיקר בין רופאים ואחיות מבית החולים בלינסון שיצאו בשליחות הסוכנות היהודית לסייע לפליטים אוקראינים שהגיעו לוורשה, פולין, ונזקקו לטיפול רפואי.
הוקרה.
בשנת 2021 נבחר להשיא משואה בטקס הדלקת המשואות ביום העצמאות ה-73 למדינת ישראל.
חיים אישיים.
דיקר נשוי לדניאלה העוסקת בשיווק נדל"ן, אב לשלושה ומתגורר בפתח תקווה.
מאזדה CX-30
מאזדה CX-30 (באנגלית: Mazda CX-30) היא קרוסאובר בעלת חמישה מקומות שמיוצרת על ידי מאזדה משנת 2019. היא הוצגה בשנת 2019 והגיעה לישראל בשנת 2019.
מפרט טכני.
ה-CX-30 כוללת מנוע בנזין I4 צילינדרים בנפח 2.0 ליטרים המספק כ-165 כוחות סוס ב-6,000 סיבובים לדקה. תיבת הילוכים אוטומטית בעלת שישה הילוכים. המכונית מאיצה מ-0 ל-100 קילומטרים לשעה בתוך 9.7 שניות ומגיעה למהירות מרבית של 196 קילומטרים לשעה.
בשנת 2020 הציגה מאזדה מנוע שונה המיועד לאמריקה. המנוע הוא מנוע טורבו בנזין בנפח 2.5 ליטרים המספק כ-230 כוחות סוס.
מכירות בישראל.
נתוני מכירות בישראל על פי נתוני קארזון:
סיו ליון
I Got You Babe
I Got You Babe (בתרגום חופשי: יש לי אותך מותק) הוא שיר בביצוע של סוני ושר שנכתב, הולחן והופק על ידי סוני בונו. זהו הסינגל הראשון של הצמד מתוך אלבום הבכורה שלהם Look at Us. השיר הופץ כסינגל בגרסת 7" ב-9 ביולי 1965. הסינגל היה להצלחה הגדולה הראשונה של הזוג, אשר הפך אותם לצמד מוכר ברחבי ארצות הברית ואירופה.
בארצות הברית השיר נמכר במעל מיליון עותקים וקיבל מעמד זהב, וכחודש לאחר צאתו נכנס למקום הראשון במצעד הבילבורד הוט 100 ובילה בו שלושה שבועות. הסינגל הגיע למקום הראשון גם בבריטניה ובקנדה.
רקע ולחן.