באולימפיאדת לונדון (2012) זכו הבלארוסים ב-10 מדליות, מהן שתי מדליות זהב. הטניסאים מקס מירני וויקטוריה אזרנקה ניצחו בטורניר הזוגות המעורבים, לאחר שגברו על הצמד הבריטי אנדי מארי ולורה רובסון. אזרנקה זכתה גם במדליית ארד בטורניר היחידות, לאחר שהפסידה בחצי הגמר לסרינה ויליאמס, וגברה על מריה קירילנקו במשחק על המקום השלישי. במדליית הזהב השנייה זכה הקלע סרגיי מרטינוב, בירי מ-50 מטר בשכיבה. קלעית נוספת, ויקטוריה צ'איקה, סיימה במקום החמישי בירי ברובה אוויר.
השחיינית אלכסנדרה גרסימניה זכתה בשתי מדליות כסף, במשחים ל-50 ול-100 מטר חופשי. חותרי הקאנו האחים אלכסנדר ואנדריי בגדנוביץ' איבדו את תוארם במקצה הזוגות ל-1000 מטרים, אך זכו במדליית כסף. חותרי הקיאק ואדים מחנאו ורומן פיאטרושנקה זכו אף הם במדליית כסף, במקצה ל-200 מטרים, ורביעיית חותרות הקיאק זכו במדליית ארד במקצה ל-500 מטרים. נבחרת ההתעמלות האומנותית זכתה במדליית כסף וליובוב צ'רקשינה זכתה במדליית ארד בתחרות היחידות.
ספורטאים נוספים שבלטו במשלחת הבלארוסית כללו את חותר הקאנו דניס חראז'ה (מקום חמישי ב-200 מטר), טטיאנה פיאטרניה (מקום חמישי בטרמפולינה), החותרת יקטרינה קרסטן-חודוטוביץ' (מקום חמישי), המתאבקים סוסלאן גטסייב, אלכסנדר קיקיניו, צימאפיי דזאינצ'נקה ויוסב צ'וגושווילי ווסיליסה מרזליוק (סיימו כולם במקום החמישי), חותר הקיאק אלה יורניה (מקום שישי ב-1000 מטר), אנסטסיה פרוקופנקו (מקום שישי בקרב חמש מודרני), נטליה קרייבה (מקום שביעי בריצת 1500 מטר), חותר הקאנו אלכסנדר ז'וקובסקי (מקום שביעי ב-1000 מטר), רביעיית החותרים (מקום שביעי), פאבל ליז'ין (מקום שמיני בהדיפת כדור ברזל) ואולגה פנרינה (מקום שמיני במרוץ אופני מסלול).
גם בלונדון נסובה סביב המשלחת הבלארוסית פרשה של שימוש בחומרים אסורים. נדזיה אסטפצ'וק זכתה במדליית הזהב בהדיפת כדור ברזל, אך ימים ספורים לאחר מכן התברר כי השתמשה בסטרואידים אנאבוליים, והמדליה ניטלה ממנה. מרימות המשקולות אירנה קולשה ומרינה שקרמנקובה זכו במדליות ארד אך אלו נשללו מהן ב-2016. מרימת משקולות נוספות, דינה סזאנאווטס סיימה במקום הרביעי ואף היא נפסלה ב-2016, נסטסיה מירונצ'יק-איבנובה שסיימה במקום שביעי בקפיצה לרוחק נפסלה אף היא ב-2016.
אולימפיאדת ריו דה ז'ניירו (2016).
אולימפיאדת ריו דה ז'ניירו (2016) הייתה החלשה ביותר בתולדות בלארוס. המשלחת צברה לראשונה מספר חד-ספרתי של מדליות, תשע, ובמדליית הזהב היחידה זכה קופץ הטרמפולינה אולדיסלאו גנצ'רו. בלארוס השיגה מכסה של שמונה מרימי משקולות להשתתפות במשחקים, אך הפדרציה הבינלאומית להרמת משקולות הורידה את המכסה לשישה, עקב ריבוי מקרים של שימוש בסמים במדינה. שניים ממרימי המשקולות זכו במדליות כסף, ואדים סטראלצו ודריה נאומבה. המתאבקת מריה ממשוק זכתה אף היא במדליית כסף, ושני מתאבקים נוספים זכו במדליות ארד, ג'אוויד גמזטאו ואבראהים סאידאו. יודה הפטיש איוואן ציחאן בן ה-40, שסיים לרצות את תקופת ההשעיה שלו, זכה במדליית כסף, ובמדליות ארד זכו השחיינית אלכסנדרה גרסימניה (במשחה ל-50 מטר חופשי) ורביעיית הקיאקיסטיות במקצה ל-500 מטר.
ספורטאים בלארוסים נוספים שבלטו בריו כללו את הקיאקיסטית מרינה ליטבינצ'וק (מקום רביעי במקצה ל-500 מטר ומקום שישי במקצה הזוגות ל-500 מטר, יחד עם נדיה ליאפשקה), טניסאי השולחן ולדימיר סמסונוב (מקום רביעי), הקלע ויטלי בובנוביץ' (מקום חמישי בירי מ-50 מטר בשכיבה), טטיאנה חלדוביץ' (מקום חמישי בהטלת כידון), וולגה מזורונק (מקום חמישי במרתון), המתאבקת וסיליסה מרזליוק,
המתעמלת האמנותית מלטיניה סטניוטה (מקום חמישי), קופצת הטרמפולינה טטיאנה פיאטרניה (מקום חמישי), החותר סטניסלאו שצ'רבצ'ניה (מקום חמישי), נבחרת ההתעמלות האמנותית (מקום חמישי), מרים המשקולות פטר אסיונאק (מקום שישי), המתעמלת האמנותית קטרינה חלקינה (מקום שישי), הקלע איליה צ'ארחייקה (מקום שישי בירי ברובה אוויר), מרינה ארזמסבה (מקום שביעי בריצת 800 מטר), המתאבק אסדולה לצ'ינאו (מקום שביעי), מרימת המשקולות דריה פצ'בוט (מקום שביעי), מרים המשקולות פבל חדסביץ' (מקום שביעי), חנה מלישיק (מקום שביעי ביידוי פטיש), מרים המשקולות אלכסנדר ברסנאו (מקום שמיני), אליונה דוביצקיה (מקום שמיני בהדיפת כדור ברזל), קופצת הטרמפולינה חנה חרצ'ונאק (מקום שמיני), החותרת יקטרינה קרסטן בת ה-44 (מקום שמיני) והחותרות יוליה ביצ'יק וטטיאנה קוחטה (מקום שמיני).
אולימפיאדות החורף.
בכל אולימפיאדת חורף בה השתתפה, זכה לפחות ספורטאי בלארוסי אחד במדליה. המדליות הושגו בביאתלון, סקי חופשי והחלקה מהירה.
באולימפיאדת לילהאמר (1994) זכו הבלארוסים בשתי מדליות כסף: הביאתלטית סווטלנה פרמיגינה, במקצה הספרינט ל-7.5 ק"מ, ואיגור ז'לזובסקי בהחלקה מהירה ל-10,000 מטר. באולימפיאדת נאגנו זכה הביאתלט אלכסיי איידרוב במדליית ארד במרוץ ל-20 ק"מ, ודמיטרי דשינסקי זכה במדליית ארד בסקי חופשי.
באולימפיאדת סולט לייק סיטי (2002) זכה רק ספורטאי בלארוסי אחד במדליית ארד, אלכסיי גרישין, בסקי חופשי. נבחרת ההוקי קרח העפילה לשלב חצי הגמר, אך הובסה בידי נבחרות קנדה ורוסיה, ודורגה במקום הרביעי. לאחר שנמצא כי רופא הנבחרת יבגני לוסיצקי סיפק לשחקן הנבחרת וסילי פנקוב תרופה המכילה חומרים אסורים בשימוש, הורחקו השניים מהכפר האולימפי.
באולימפיאדת טורינו (2006) שב גולש הסקי החופשי דמיטרי דשינסקי לעמוד על הפודיום, לאחר שזכה במדליית כסף. באולימפיאדת ונקובר (2010) זכה אלכסיי גרישין במדליית הזהב הראשונה לזכותה של בלארוס, בסקי חופשי. בביאתלון זכו סרגיי נוביקוב במדליית כסף ודריה דומרצ'בה במדליית ארד.
אולימפיאדת סוצ'י (2014) הייתה מוצלחת בהרבה מקודמותיה עבור המשלחת הבלארוסית. במהלך המשחקים צברו ספורטאי המשלחת 6 מדליות, בהן 5 מדליות זהב, ודורגו במקום השמיני בטבלת המדליות. מעל כולם בלטה הביאתלטית דריה דורמצ'בה, שזכתה ב-3 מדליות זהב, במרוץ האישי, במרוץ המרדף ובמרוץ הזינוק ההמוני. ביאתלטית נוספת, נדז'דה סקרדינו, זכתה במדליית ארד במרוץ האישי. בסקי חופשי, זכו שני גולשים במדליות זהב, אלה צופר ואנטון קושניר.
באולימפיאדת פיונגצ'אנג (2018) המשלחת הבלארוסית צברה שלוש מדיות: מדליית זהב, בה זכתה האנה הוסקובה בתחרות הנשים בסקי בסגנון חופשי, ושתי מדליות בביאתלון, מדליית זהב של נבחרת הנשים בהובלת דריה דומרצ'בה ומדליית כסף אישית של דומרצ'בה במרוץ הזנקה המונית.
מדליות.
לפי אולימפיאדה.
באולימפיאדות הקיץ:
width="20px"|
באולימפיאדות החורף:
לפי ענף.
בענפי הקיץ:
width="20px"|
בענפי החורף:
מודל ישויות-קשרים
החומר השחור
החומר השחור (בלטינית "substantia nigra" - SN) הוא גרעין בסיס במוח האמצעי (מזאנצפלון) המשפיע על התנהגויות כמו התמכרות, חיזוק ותנועה. החומר נראה שחור עקב כמות גבוהה של מלנין בנוירונים הדופמינרגים.
החומר השחור מכיל תאי עצב המשחררים דופאמין לתוך הגרעין הזנבי והפוטמן, השייכים לגרעיני הבסיס.
החומר השחור מחולק לשני חלקים המפרישים נוירוטרנסמיטורים שונים באזורים שונים: פארס קומפקטה (pars compacta), המפריש דופמין בעיקר בסטריאטום ופארס רטיקולטה (pars reticulata) המפריש גאבא בעיקר בתלמוס וב-Superior colliculus.
מחלת פרקינסון נגרמת עקב מוות של תאים דופמינרגים בפארס קומפקטה של החומר השחור.
מקור נוסף לדופמין במוח הוא הטגמנטום הגחוני (Ventral Tegmental Area (VTA הסמוך לחומר השחור ומפריש דופמין בעיקר בקורטקס הפרונטלי ובסטריאטום הונטרלי. באופן כללי, הדופמין של החומר השחור משפיע יותר על תנועה והדופמין של ה-VTA משפיע יותר על מצבים קוגניטיביים.
תפקוד לקוי של הפארס רטיקולטה קשור ככל הנראה להפרעות תנועה.
השלוחות הדופמינרגיות מהחומר השחור והטגמנטום הגחוני מגיעות להיפוקמפוס, שם הן מווסתות את הפלסטיות הסינפטית ואת תפקודי הזיכרון.
החומר השחור מקושר לנטייה לחיפוש חידושים , אשר מקשרת בין המוליך העצבי דומפין לבין היכולת היצירתית של האדם.
הארי פוטר – מונחים
סדרת ספרי הארי פוטר מאת ג'יי קיי רולינג מתאפיינת בשלל מונחים שהומצאו במיוחד עבורה, וכן במונחים המקובלים בספרות הפנטזיה, לעיתים קרובות בשינויים אחדים.
טוהר דם וסוגי קוסמים.
בספרי הארי פוטר ניתן דגש רב על מוצא הקוסם או המכשפה, אך גם ליכולות קסומות שבהן הם ניחנים. הגורמים הללו הם הבסיס לחברה המעמדית בספרי הארי פוטר:
שיקויים.
שיקוי הוא משקה המיוצר מתמציות צמחים או יצורים קסומים. שיקוי יכול לשמש למגוון מטרות כגון ריפוי, השגת כוחות-על, יצירת אפקטים מיוחדים, יצירת אהבה מדומה וכדומה. הכנת שיקויים נחשבת למלאכה מורכבת שדורשת ריכוז ודיוק. אחדים מהשיקויים המתוארים בספרים הם:
תקשורת.
בעולם הקסמים שנוצר על ידי רולינג יש אמצעי תקשורת רבים. העיתונים הקסומים ידועים בכך שהדמויות המופיעות בתמונות שלהם יכולות לנוע. אמצעי התקשורת הבולטים הם:
יצורים קסומים.
בסדרת ספרי הארי פוטר מופיעים יצורים רבים השייכים לתחום הפנטזיה. חלקם המצאתה של ג'יי קיי רולינג, מחברת הסדרה, וחלקם שאולים ממיתולוגיות וסיפורים קודמים. הספר "חיות הפלא והיכן למצוא אותן" מתאר את רוב היצורים המופיעים בספרים (בנוסף ליצורים אחרים), ונכתב על מנת לגייס כספים למטרות צדקה שרולינג תומכת בהן. היצורים העיקריים המתוארים בספרים הם:
קסמים.