בתחילת כל יום מרוצים מקבל הרוכב כרטיס זמנים בו נרשמים לו זמני ההגעה הנדרשים ממנו לכל נקודת ביקורת (CP) במהלך יום המרוץ. כניסה מוקדמת מדי לנקודת הביקורת אסורה. הזמנים המופיעים בכרטיס הופכים להיות גם זמני הגג לסיום וביצוע קטעי ההתשה בין נקודת ביקורת אחת למשנה. רוכב שצבר במשך היום יותר מ-59 דקות איחור מודח מן המרוץ. המנצח בתום ששת ימי האירוע, הוא הרוכב שביצע את כל הקטעים המיוחדים בזמן הקצר ביותר (במצטבר וללא קנסות זמן).
טיפולים באופנוע.
טיפולים באופנוע מותרים לרוכב המתחרה בלבד. סייג להגבלה זו הוא מילוי הנוזלים: למכונאי מותר לעזור לרוכב למלא דלק, נוזל קירור ברדיאטור, נוזלי בלמים ומצמד או שמן במנוע. בדרך כלל עומד המכונאי לצד הרוכב, מגיש לו את כלי העבודה ומייעץ כיצד לפעול. עזרה פיזית לרוכב תגרור פסילתו מהמרוץ.
החלפת חלקים באופנוע.
על מנת לשמור על רמה מסוימת של הוגנות כלפי רוכבים המוגבלים באמצעים כלכליים, מסומנים בתחילת המרוץ חלקים עיקריים באופנוע: שלדה, מנוע וגלגלים שהחלפתם אסורה במשך כל ימי המרוץ. אם חלקים אלו נשברו או התקלקלו ודורשים החלפה, אין לרוכב ברירה אלא לפרוש למעט במקרה של החלפת דוד פליטה שמותרת, אך מחייבת בדיקת רמת רעש לאחר ההחלפה.
"אולימפיאדת האנדורו".
המרוץ מוגדר כ"אולימפיאדת האנדורו" לאחר שמשך אליו בעשורים האחרונים לא פחות מ-32 נבחרות לאומיות של מדינות שונות. אירוע הפתיחה, המתקיים בערב שלפני המרוץ עצמו, כולל תהלוכה רגלית של הנבחרות הלאומיות, עם לבוש רשמי בצבעי הנבחרת ודגל המדינה הנישא בראש הנבחרת.
הפרסים היוקרתיים ביותר המוענקים בו הם גביעי העולם (World Trophy) הניתנים לנבחרת לאומית בת שישה רוכבים מהמדינה הזוכה, שסך הזמנים הנצבר שלהם בקטעי המדידה בכל ששת הימים יחדיו, היה הקצר ביותר. פרסים נוספים המוענקים בתום המרוץ הם גביעים לנבחרת הלאומית הצעירה (Junior Trophy) בת ארבעה רוכבים עד גיל 24, לנבחרת הנשים הלאומית המורכבת משלוש רוכבות, לקבוצת המועדון ("קלאב") הלאומית בת שלושה רוכבים ולקבוצת שלושת הרוכבים המייצגת יצרנית אופנועים.
באופן אישי, זוכים הרוכבים למדליות בהתאם להישגיהם האישיים במרוץ, אך חלוקת המדליות הנה על פי אחוזים הנגזרים מתוצאות כל רוכב בקטגוריית הנפח שלו. למדליית הזהב זכאים כל הרוכבים שסיימו בתוך מסגרת זמנים הרחוקה עד 10 אחוזים מהזמן המהיר ביותר של מנצח הקטגוריה שלהם. מדליות כסף מוענקות לרוכבים שסיימו עד 40 אחוזים מהזמן של הרוכב המהיר בקטגוריה. כל שאר הרוכבים שסיימו את המרוץ זכאים למדליית ארד.
מתחרים ישראליים ב-ISDE.
מאחר שספורט מוטורי לא היה חוקי בישראל עד 2012 ועל כן אינו מפותח, התקשו רוכבים ישראליים במשך שנים להתמודד עם ההוצאות הרבות הכרוכות ביציאה לאירוע כזה. גם רמת הרכיבה של הרוכבים הישראלים לא הספיקה כדי להתמודד באופן ראוי עם סיום מרוץ ברמה כזו.
עם זאת, החל משנת 2000 יצאו ישראלים כקבוצות מועדון (הרשומות בממס"י) להתחרות באירוע:
בשנת 2008 התקיים המרוץ בעיר סרס אשר ביוון. הקרבה הגאוגרפית, מזג האוויר המוכר ותוואי השטח הדומה לישראל, הוביל בפעם הראשונה להקמת נבחרת ישראלית בחסות משרד המדע, התרבות והספורט. מלבד ששת רוכבי הנבחרת, יצאו שישה רוכבים נוספים שהתחרו במסגרת שתי קבוצות מועדון. רוכבי הנבחרת היו: הדר עציוני (KTM), נדב לוגסי (KTM), אוריה כרמלי (ימאהה) שזכו שלושתם במדליות כסף, תומר שמש (הוסקוורנה), שחר סולימני (הוסקוורנה) שזכו שניהם במדליות ארד, ועידו כרמון (ימאהה). מנהל הנבחרת היה רז היימן. רוכבי המועדון היו: ראובן סביו (KTM), עמית גול (KTM) שזכו שניהם במדליות כסף, מרדכי בן שטרית (ימאהה), חגי ברידא (גאס גאס) שזכו שניהם במדליות ארד. כמו כן השתתפו גם רן פישמן (KTM) ושי לוי (KTM).
בנובמבר 2010 התקיים המרוץ בעיר מורליה שבמקסיקו. מרוץ זה, בו נרשמה השתתפות מועטה יחסית של רוכבים אירופאיים בשל החשש הביטחוני מפני מלחמות הסמים במקסיקו ובשל המרחק הרב יחסית מאירופה, נחשב לטוב ביותר עבור רוכבים ישראלים עד כה, מבחינת התוצאות שכללו גם מדליית זהב ראשונה לרוכב ישראלי. 6 ישראלים השתתפו במרוץ זה במסגרת 2 קבוצות רוכבי מועדון. בקבוצה האחת התחרו: יוני לוי (סוזוקי, מדליית זהב), עופרי שטראוס (סוזוקי, מדליית כסף) ונתנאל זיו (KTM, מדליית כסף). בקבוצה השנייה התחרו: נדב לוגסי (הוסאברג, מדליית כסף), יורם לביא (הוסאברג, מדליית כסף) ותומר שמש (הוסקוורנה, מדליית כסף).
באוגוסט 2011 התקיים המרוץ בעיר קוטקה שבפינלנד. בשל תנאי מזג האוויר הגשום והבוץ הרב שהצטבר לאורך המסלול, נחשב אירוע זה לאחד מהקשים בהיסטוריית המרוץ, ובוודאי לקשה ביותר בעשור האחרון. לפינלנד יצאו 5 רוכבים, שלושה מהם במועדון (קלאב) שלם בן 3 רוכבים כנדרש: דרור כהן (גאס גאס, לא סיים), ירון יולסברגר (גאס גאס, לא סיים) ונדב לוגסי (KTM, מדליית ארד). 2 רוכבים נוספים הגיעו בהרכב מועדון חסר וצורפו על ידי המארגנים לקלאבים חסרי רוכב ממדינות אחרות. הרוכבים הם: הדר עציוני (KTM, מדליית כסף) וזיו כרמי (KTM, מדליית כסף).
ב-2012 נערך המרוץ בגרמניה. בשל העובדה כי אחד מימי המרוץ התקיים בזמן יום כיפור, לא השתתפו ישראלים באירוע זה.
ב-2013 נערך המרוץ בסרדיניה, איטליה. הרוכבים יוני לוי (ימאהה) וזיו כרמי (KTM) סיימו עם מדליית זהב והרוכב נמרוד חמו (KTM) סיים עם מדליית כסף.
ב-2014 נערך המרוץ בסאן חואן, ארגנטינה, ללא השתתפות רוכבים ישראלים. ב-2015 יתקיים המרוץ בסלובקיה.
מכון משפטי ארץ
מכון משפטי ארץ הוא כולל דיינות ומכון העוסק במחקר יישומי של המשפט העברי. הוא פועל בצמוד ליישוב עפרה מאז ה'תש"ס, ומטרתו מתן מענה תורני לשאלות העולות במשפט המודרני. המכון זכה בפרס כץ לשנת 2017.
הקמה וחזון.
המכון הוקם על ידי הרב אבי גיסר (רב היישוב עפרה) ועל ידי הרב מיכאל בריס באלול תש"ס. שניהם עמדו בראש המכון, עד לעזיבתו של הרב בריס. בראש צוות המחקר של המכון עומד הרב ד"ר איתמר ורהפטיג. במסגרת המכון פועל כולל דיינות אשר מכשיר אברכים לקראת מבחני הדיינות של הרבנות הראשית לישראל. בראשות הכולל עומד הרב חיים בלוך.
מכון המחקר.
צוות המחקר של המכון חוקר נושאים תורניים במטרה להפוך את המשפט העברי למערכת חיה ומתפתחת במדינת ישראל. המכון עוסק בשני תחומים עיקריים: דיני ממונות ותורה ומדינה.
דיני ממונות.
המכון מפרסם דוגמאות חוזים באתר האינטרנט שלו, וכן מציע ייעוץ הלכתי לעריכת חוזים.
החוזים באים לפתור בעיות רבות שקיימות בין החוק להלכה במסחר. חלקם הם בעיות של קניין שההלכה מצריכה מעשים מסוימים והחוק מסתפק בדיבור והסכמה. דוגמה לכך אפשר למצוא בקניית דירה, כאשר לפי ההלכה צריך לקנות בכסף, ובמציאות הקונה לא נותן למוכר אף מטבע, והחוזה אמור לפתור את הבעיה.
חוקרי המכון עונים לשאלות בנושא דיני ממונות שמתקבלות דרך אתר המכון ואתר מורשת. חלק מהתשובות שנכתבו פורסם במסגרת שני כרכי הספר שו"ת משפטי ארץ.
כמו כן, המכון מפרסם סקר המשפט העברי הבוחן את עמדות הציבור היהודי בישראל בנוגע למשפט העברי.
כנס הדיינים השנתי.
המכון מקיים כנס דיינים שנתי בשיתוף עמותת הליכות עם ישראל. במרכז הכנס דיון סביב נייר עמדה שנכתב על ידי אחד מחוקרי המכון. בעקבות הכנס מתקבלת החלטת מדיניות שבדרך כלל מאומצת על ידי רשת בתי הדין ארץ חמדה גזית. עד לשנת תש"פ נידונו הנושאים הבאים:
תורה ומדינה.
ייעוץ חקיקה יהודי.
נציגי המכון השתתפו בדיונים על החוקה בוועדות הכנסת תוך הצגת עמדת המשפט העברי, וכן הגישו חוות דעת לוועדת שרים לחקיקה שפורסמו באתר המכון.
אנשי המכון כותבים ניירות עמדה ומאמרים בנושאים אלה.
מחשבה מדינית יהודית.
חוקרי המכון עוסקים בחקר המחשבה המדינית היהודית. במסגרת זו יצא לאור הספר "מדינה כהלכה" מאת הרב עדו רכניץ. הספר עוסק במבנה המשטר, ביחסים בין מוסדותיו השונים ובערכיו. הספר זכה בפרס הרב ישראלי לשנת 2016.
אתיקה צבאית יהודית.
חוקרי המכון הרב ד"ר עדו רכניץ והרב אלעזר גולדשטיין הוציאו לאור ספר ובו ניתוח מסמך רוח צה"ל לאור המקורות היהודיים, אשר זכה בפרס הרב ישראלי לשנת 2013. בנוסף, פרסמו סדרת מאמרים בנושאי אתיקה צבאית בכתב העת מערכות.
מיקומו של המכון.
המכון ממוקם במבנה בקצה היישוב עפרה, ונטען כי המבנה נרכש מבעליו הפלסטיניים באמצעות חברת 'אל וואטן', חברה בבעלות אמנה ומועצה אזורית מטה בנימין. הפלסטינים שהיו בעלי המקום טענו כי מעולם לא מכרו את המבנה, וכי מסמכי הרכישה זויפו. בקשת 'אל וואטן' לרשום את הבעלות במבנה בטאבו על שמה, נדחתה במנהל האזרחי בשל בעיות שהתגלו במסמכי הרכישה. תביעה שהוגשה בבית המשפט על ידי אל וואטן כנגד המנהל האזרחי, נדחתה ב-2013 על ידי בית המשפט.
הקנאים
כתובת תיאודוטוס בן וטנוס
דו&quot;ח
דיווח
קסיופאה A
קסיופאה A (גם 3C461 ו-G111.7-2.1) היא שארית סופרנובה בקבוצת הכוכבים קסיופאה. הסופרנובה התרחשה בגלקסיית שביל החלב, במרחק של כ-11,000 שנות אור ממערכת השמש, ומעריכים שאורה הגיע לכדור הארץ לפני כ-300 שנה.
זהו העצם הבהיר ביותר בגלי רדיו מחוץ למערכת השמש, אך חיוור מאוד בתחום האור הנראה וניתן לראותו רק בצילומים עם חשיפה ארוכה.
היסטוריה.
בהתבסס על התצפיות הנוכחיות ומודלים של אירוע הסופרנובה, מעריכים כי אור מהתפוצצות הכוכב המקורי הגיע לכדור הארץ כבר לפני כ-300 שנה (סביב 1667, לפי חלק מההערכות), אך אין תיעוד היסטורי מפורש של האירוע.