מאז סוף 2018, הונגריה הייתה משקיפה ועשויה לבקש חברות מלאה. הונגריה הייתה תחת כיבוש עות'מאני במשך מאות שנים, ואף על פי ששפה ההונגרית אינה ממשפחת השפות הטורקיות, המורשת התרבותית הטורקית היא חלק מזהותה עוד כיום. בשנת 2020, הצהירה סגנית שרת החוץ האוקראינית, אמין צ'פר, כי אף אוקראינה מעוניינת להיות משקיפה.
מטרות ויעדים.
ההקדמה של הסכם נחצ'יבן מאשרת מחדש את רצונן של המדינות החברות לדבוק בתכליות ובעקרונות המעוגנים במגילת האומות המאוחדות, ומגדירה את המטרה העיקרית של המועצה הטורקית כהעמקת שיתוף הפעולה המקיף בין מדינות דוברות טורקיות, כמו גם תרומה משותפת לשלום וליציבות באזור ובעולם. המדינות החברות אישרו את מחויבותן לערכים דמוקרטיים, זכויות אדם, שלטון החוק ועקרונות הממשל התקין.
הסכם נחצ'יוואן מפרט את מטרותיו ומשימותיו העיקריות של הארגון באופן הבא:
מבנה ותפעול.
הגופים העיקריים של המועצה הטורקית כוללים:
הגורם העיקרי לקבלת ההחלטות והשלטון של המועצה הטורקית הוא פסגת ראשי המדינה, שבראשה עומד ראש המדינה המארחת. יושב הראש של הפסגה מתחלף על בסיס שנתי, בין ראשי המדינות במועצה. כל הפעילויות של המועצה הטורקית מתואמות במעקב מזכירות המועצה, הממוקמת באיסטנבול בהתאם להסכם נחצ'יבאן, בו נוסדה המועצה. ראשי המדינות נפגשים אחת לשנה. שרים ובעלי תפקידים אחרים, נפגשים על בסיס קבוע.
פרויקטים.
מאחר שההסכם המייסד שלו מגדיר שיתוף פעולה מקיף בין מדינות טורקיות כמטרה העיקרית של הארגון ואת סיבתו, המועצה הטורקית עובדת על מגוון שלם של פרויקטים. הפרויקטים מקובצים בשישה תהליכי שיתוף פעולה שהם: כלכלה, תרבות, חינוך, תחבורה, מכס ופזורה. דוגמאות לפרויקטים כוללים הקמת האיחוד האוניברסיטאי הטורקי וכתיבת ספר לימוד משותף להיסטוריה. המועצה הטורקית עובדת גם על דרכים להגביר את הפיתוח הכלכלי באזורים לא מפותחים במדינות החברות. המזכירות מאגדת שרי כלכלה, שרי חינוך, שרי תחבורה, ראשי מינהלי מכס ופקידים בכירים אחרים ממשרדים וסוכנויות שונים במטרה לעבוד על דרכים לקידום שיתוף פעולה בתחומים הרלוונטיים. לפני שהובא בפני שרים וראשי ממשלות, פרויקטים ונושאי שיתוף פעולה משוכללים על ידי קבוצות עבודה. פרויקט אחד שהושק לאחרונה הוא הקמת מנגנון לשיתוף פעולה הדוק יותר בין תפוצות טורקיות בכל רחבי העולם.
גופים וארגונים מסונפים.
המועצה הטורקית מתפקדת כארגון גג לכל מנגנוני שיתוף הפעולה האחרים כמו:
דגל.
הדגל הנוכחי של המועצה הטורקית אומץ בפסגה השנייה שלה, שהתקיימה בבישקק ב־23 באוגוסט 2012 והונף רשמית ב־12 באוקטובר 2012. הדגל משלב את הסמלים של ארבע המדינות החברות המייסדות:
מפגשי פיסגה.
לאחר התפרקות ברית המועצות ארגנו מדינות טורקיה החדשות עצמאיות של אזרבייג'ן, קזחסטן, קירגיזסטן, טורקמניסטן ואוזבקיסטן וכן טורקיה את פסגת ראשי המדינות הדוברות טורקיות. מפגש הראשון התקיים בשנת 1992 באנקרה. מפגשים אלה התקיימו עוד לפני הקמת המועצה הטורקית. לאחר הקמתה, בפסגה העשירית, הוחלט לשנות את שם הפגישות של ראשי המדינות לפסגת המועצה הטורקית.
פסגת המועצה הטורקית היא גולת הכותרת של השנה לפיה ראשי מדינות מעריכים את תוצאות התקופה האחרונה וקובעים יעדים לשנה הבאה. הפסגה הראשונה התקיימה באלמטי שבקזחסטן בתאריכים 20–21 באוקטובר 2011 והתמקדה בעיקר בשיתוף פעולה כלכלי. הפסגה השנייה נערכה בבישקק, קירגיזסטן, בין התאריכים 22–23 באוגוסט 2012 והתמקדה בשיתוף פעולה חינוכי, מדעי ותרבותי. הפסגה השלישית התקיימה בתאריכים 15–16 באוגוסט 2013 בקבלה, אזרבייג'ן עם נושא תחבורה וקישוריות.
ב-15 באוקטובר 2019 אורגנה בפסגה הפסגה השביעית של המועצה הטורקית בבאקו בהשתתפות נשיאי המדינות החברות אילהם אלייב, סואורונבאי ג'נבקוב, רג'פ טאיפ ארדואן, שבקט מירזייאיב, וכן פורלי אגמירדוב כאורח, ויקטור אורבן כמשקיף. וראשי מוסדות שיתוף פעולה טורקיים. המשתתפים חגגו את יום השנה העשירי להסכם נחצ'יוואן על הקמת המועצה הטורקית בנוסף להצטרפותה של אוזבקיסטן לארגון כחבר מן המניין. תואר יו"ר הכבוד של המועצה הטורקית הוענק לנשיא לשעבר קזחסטן נורסולטן נזרבייב. בסיום הפסגה חתמו ראשי המדינות על הצהרת באקו. חוץ מזה, הנשיאות במועצה עברה רשמית לאזרבייג'ן.
פסגה יוצאת דופן.
פסגה יוצאת דופן של המועצה הטורקית, שהתמקדה במאבק במגפת הקורונה, נערכה באמצעות ועידת וידאו ביוזמתו של יו"ר הארגון אילהם אלייב ב-10 באפריל 2020. הכנס שכותרתו "שיתוף פעולה וסולידריות במאבק נגד מגפת הקורונה" נערך בהשתתפות יו"ר ארגון הבריאות העולמי, תאודרוס אדהנום גברה-יסוס, ביחד עם ראש מדינות המדינות החברות. המשתתפים דנו בצעדים שננקטו ברמה הלאומית למאבק נגד מגפת הקורונה, שיפור שיתוף הפעולה הרב-צדדי בתחום הבריאות, וביצעו את האתגרים הנפוצים שנגרמו בעקבות התפרצות מגפת הקורונה. בהחלפת דעות על דרכי ההתגברות על ההשפעות השליליות של נגיף העטרה על הכלכלה הלאומית והעולמית, הם נגעו ביחסי סחר ותחבורה מתמשכת והפקידו את משרדי המסחר והתחבורה של המדינות החברות לבדוק את התהליך באמצעות ועידת וידאו ולהציג פתרונות מעשיים זרימה חופשית של סחורות בין מדינות המועצה הטורקיות ברחבי המסדרון הטרנס-כספי. הצהרת באקו התוותה רשימה של 18 נקודות סדר עדיפויות הדדיות של כל המדינות החברות.
שיתוף פעולה בינלאומי.
למועצה הטורקית מעמד של משקיפה בארגון לשיתוף פעולה כלכלי. הארגון הגיש בקשה למעמד של משקיף גם באו"ם ובארגון שיתוף הפעולה האסלאמי. מלבד זאת, המועצה הטורקית מקיימת קשרי שיתוף פעולה הדוקים עם הארגון לביטחון ולשיתוף פעולה באירופה והוועידה לאמצעי אינטראקציה ובניית אמון באסיה.
עמדת המועצה במלחמת נגורנו קרבאך השנייה.
מלחמת נגורנו קרבאך השנייה החלה בחודש יולי 2020 כהתכתשויות צבאיות לאורך המובלעת המדינית של נגורנו קרבאך. לקראת סוף ספטמבר הפכה למלחמה מלאה בין אזרבייג'ן לארמניה. הכוחות המזוינים של אזרבייג'ן החלו בפלישה מסיבית אל דרום נגורנו קרבאך. בסוף אוקטובר 2020 הגיעו הכוחות לגבול הבינלאומי עם ארמניה ויצאו ב"מתקפת לכין" על מסדרון לכין, מסדרון צר אשר דרכו עובר הכביש הראשי בין ארמניה ונגורנו קרבאך.
לאחר מלחמה בת כמעט חודשיים, נחתם הסכם הפסקת האש של נגורנו קרבאך מ-2020 אשר נחתם בידי נשיא אזרבייג'ן אילהם אלייב מצד אחד, ראש ממשלת ארמניה ניקול פשיניאן מצד שני, ונשיא רוסיה ולדימיר פוטין בתור מגשר. הסכם הפסקת האש הביא לכניעה מעשית של ארמניה. במסגרת הכניעה, עברו שטחים נרחבים, מעל שליש מחבל נגורנו קרבאך, לרשות אזרבייג'ן.
במהלך המלחמה, הביעה המועצה הטורקית תמיכה גורפת באזרבייג'ן במלחמתה נגד ארמניה, בהסכמת כל החברות בה. הלחץ הפוליטי תרם לבידודה של ארמניה, להתערבות הפדרציה הרוסית שתמכה באזרבייג'ן, ולבסוף לכניעתה של ארמניה. רג'פ טאיפ ארדואן, נשיא טורקיה, אף הצהיר כי בכוונתו לבקר באופן פורמלי בשטחים שנכבשו מארמניה בחבל נגורנו קרבך, כתמיכה באזרבייג'ן.
סלמאן דבי
צ'חלה
צ'חלה הוא כינוי גנאי לאישה בסלנג הישראלי, חדש ומעודכן ביחס לכינוי פרחה הידוע מהעבר.
כיום, הכינוי מופנה בדרך כלל לאישה ממוצא מזרחי, ומייחס לה מנת משכל נמוכה, התנהגות קולנית, ולבוש מוחצן וססגוני. לאור העובדה שהכינוי מופנה לנשים בעיקר על סמך המראה החיצוני או המוצא שלהן, ללא אמת עובדתית, רבים רואים בו כינוי גזעני וסקסיסטי.
לפי ד"ר מירב אלוש לברון, הכינוי צ'חלה הוא אחד מהמסמנים התרבותיים בהגזעת נשים מזרחיות בישראל, והבניה תרבותית שבאמצעותה מיוחסת לנשים מזרחיות מהות משותפת, משל כולן היו יחידה אחת.
מקור ואטימולוגיה.
לפי רוביק רוזנטל, מקורו של הסלנג בשם פרטי לאישה שהיה נהוג ביהדות עיראק.
כסלנג, רוזנטל מתאר את הצ'חלה כאישה נבזית, טיפשה ומלוכלכת, ומגדיר אותו כאחד מהכינויים הסקסיסטיים המשומשים בחברה הישראלית.
ביהדות עיראק, ככל הנראה היה מדובר בכינוי חיבה לשם רחל.
בתרבות.
יצירות שונות בתרבות הישראלית הציגו את הצ'חלה באור שלילי ומגחיך.
הסדרה "עממיות" של נאור ציון מ-2014 עוררה דיון ער בכלי התקשורת, וגררה התנגדות מצד אינטלקטואלים ופעילים חברתיים שונים, שביקרו את האופן שבו בחר ציון להציג נשים בכלל, ונשים מזרחיות מהפריפריה בפרט.
ב-2017, מתמודדת באח הגדול הטיחה במתמודדות אחרות את הכינוי "צ'חלות", ועוררה דיון סביב הכינוי.
ב-2018 פורסם כי מפיק המסיבות ירון ברבי ביקש להכניס למסיבותיו בליינים בהירי עור, ולדחות בעלי חזות מזרחית, ונשים בעלות מאפיינים חיצוניים מסוימים, שאותן כינה צ'חלוויטות (שהוא כינוי משודרג לצ'אחלה).
ארכיב האינטרנט
הפסקת חשמל במפעל צנטריפוגות בנתאנז ב-2021
אפקט CSI
אפקט CSI, הידוע גם כסינדרום CSI וכהדבקות CSI, הם חלק מהדרכים בהם תיאור מוגזם של מדע פלילי בסדרות פשע בטלוויזיה כמו CSI משפיעות על תפיסת הציבור. המונח נטבע לראשונה בכתבה משנת 2004 בעיתון USA Today המתארת את האפקט שנעשה על מושבעים במשפט ע״י סדרות טלוויזיה בהם מופיע מדע פלילי. זה לרוב מתבטא בכך שהמושבעים דרשו יותר הוכחות מדעיות במשפט פלילי, וכתוצאה מכך העלו את הרף האפקטיבי של הסטנדרטים בעבור תובעים. אף על פי שהאמונה הזאת נפוצה בקרב מומחי משפט אמריקאים, ישנם מחקרים שהצביעו על כך שהסיכוי שסדרות פשע גרמו לאפקט כזה הוא נמוך למדי, אם כי צופים הדוקים של CSI ייחסו ערך נמוך יותר להוכחות נסיבתיות. עם התקדמות הטכנולוגיה והפיכתה לנפוצה יותר בחברה, אנשים עלולים לפתח ציפיות גבוהות לגבי היכולות של טכנולוגיה פלילית.
רקע.