בשנת 1819 העלה את תשומת לבו של הסולטאן מחמוד השני לגבי התעצמות כוחו של עלי פאשה טפלנה בבלקן. אמנם הצעותיו לא תאמו את הרפורמה של הסולטאן שהתכוון, בעקבות אחיו סלים השלישי, לחסל את חיל היניצ'רים. כששיגר מחמוד השני כוחות נגד עלי פאשה, קרה מה שניבא ג'ניב אפנדי, יריבו של חאלט: המאבק של השלטון העות'מאני נגד עלי פאשה נוצל על ידי התקוממויות יווניות במוראה ובמקומות אחרים ברחבי האימפריה ובגבולותיה. מאורעות אלה הובילו בסופו של דבר לתחייה המדינית היוונית בשנת 1821. חאלט אפנדי, שלא האמין בחלום הלאומי של היוונים, גילה בהמשך אכזריות רבה ביחס כלפיהם והשתתף בהוצאתם להורג בפומבי באיסטנבול של עשרה בני הערובה מקרב הנכבדים היוונים של האי כיוס, למען יראו וייראו. מייחסים לחאלט אפנדי גם את הכנת תיק הבגידה של הפטריארך היווני הקשיש גריגוריוס החמישי, שהוצא להורג בחג הפסחא יחד עם עוד שלושה בישופים יוונים, באשמת שווא שסייע כביכול לנסיך היווני דמטריוס מורוזי ולמשפחתו להימלט. בעקבות מעשים אכזריים אלה שפורשו כהתגרות בנוצרים, ניתקה רוסיה את יחסיה הדיפלומטיים עם השער הנשגב. בנוסף היה חאלט אפנדי מעורב בהוצאת דיבתו של המפקד (סראסקר) המוצלח חורשיט אהמט פאשא, שניצח את עלי פשה טפלנה, ושאותו האשימו כי גנב את רכושו של הפאשה המובס.
חורשיד מת תוך זמן קצר בלאריסה ממחלת מעיים חריפה. נפוצו שמועות כי איבד את עצמו לדעת באמצעות רעל.
הנפילה.
אחרי שגם חאלט עצמו נחשב בעיני היניצ'רים והסולטאן לאחראי לכל הצרות ובראש ובראשונה לתסבוכות ביוון, הווזיר הגדול סאלח פאשה והשייח אל אסלאם שהיו מינויים של חאלט אפנדי, סולקו בנובמבר 1822 מתפקידיהם. חאלט עצמו הוגלה למנזר המוולווי בקוניה. כעבור ימים אחדים הוציא לו הסולטאן גזר דין מוות. אע'א של יניצ'רים בשם אריף הגיע למנזר כדי לבצע את גזר הדין. ניתנו לחאלט אפנדי כמה רגעים שיוכל להתפלל אולם הוא ניסה להתנגד בעזרת אקדח שהיה ברשותו. אחרי מאבק, חנק אותו האע'א באמצעות חגורה וערף את ראשו. הראש הערוף הוצג לראווה על מגש של כסף באיסטנבול ב-4 בדצמבר 1822 עם כתובת מלווה שהוקיעה את מעשיו הבוגדניים כביכול. המסמכים שלו ונכסיו הופקעו.
חאלט אפנדי נחשב לפטריוט עות'מאני ולמוסלמי אדוק, עד כדי קנאות. איש אמיץ וערמומי שניהל את ענייני האימפריה ביד רמה וניסה להטיל מורא על הרוסים, כפה הסכם על פרס, והיה פעיל במו"ם עם השליח הבריטי סטרנגפורד, יחד עם ידידו אסמעיל, ששימש שגריר בלונדון. אדם בעל כישורים רבים כאיש מנהל ודיפלומט, כפי שהתבטא ההיסטוריון ראפנל, "לולא קנאותו המטורפת, היה יכול להיחשב לאדם גדול".
חאלט סאיט אפנדי נקבר במאוזולאום שנבנה על יד זה של שייח גאליב. האתר נבנה מיוזמתו במוולוויחאנסי בשכונת גאלאטה והפך מאוחר יותר למוזיאון לספרות ה"דיוואן" העות'מאנית קלאסית באיסטנבול.
חאלט אפנדי הקים במקום בית תפילה "מוואקיטחאנה" ובקומתו השנייה - ספרייה הנושאת כעת את שמו.
שירים.
חאלט אפנדי נודע גם כמשורר, מחבר שירים מסוג "דיוואן" Zînetü'l-Mecâlis שפורסמו בשנת 1842:
"Halet efendi Divani"
לקריאה נוספת.
E. Kuran -"Ḥālet Efendi",Encyclopaedia of Islam, Second Edition Edited by: P. Bearman, Th. Bianquis,
C.E. Bosworth, E. van Donzel, W.P. Heinrichs. Brill Online, 2013. Reference. 31 August 2013
על שיריו.
קישורים חיצוניים.
Murat Kutlu "İki mezarlı devlet adamı" Star Pazar 1-6-2013
Th.Prousis "British Embassy Reports on the Greek Uprising in 1821-1822 :War of Independence or War of religion 2011"
Christine Philiou "Breaking the Tetrarchia and Saving the Kaymakam - to be an ambitious Ottoman Christian in 1821" בכנס The Ottoman Empire and the Rise of Balkan Nationalisms, 1789-1832
Rhetymno, University of Crete 13-14.12.2003
פרנק נטר
פרנק הנרי נטר (באנגלית: Frank Henry Netter; 25 באפריל 1906 - 17 בספטמבר 1991) היה כירורג ואמן אמריקאי, שעסק באיור רפואי של אנטומיית האדם ותחומי רפואה אחרים, ויוצרו של "אטלס נטר" לאנטומיה. עבודתו בתחום האיור הרפואי תרמה רבות להבנת האנטומיה של גוף האדם, ולחינוכם של תלמידי רפואה בכל העולם.
ביוגרפיה.
נטר נולד במנהטן שבניו יורק. למד בתחילה בסיטי קולג' ואחר כך למד אמנות באקדמיה הלאומית לציור ובליגת הסטודנטים לאמנות. הוא הושפע מסגנונם של המאיירים הגדולים של המגזינים של אותה תקופה, כמו רוברט הנרי, ג'ורג' בלואוס וחברים אחרים ב"אסכולת אשקן" (Ashcan School) שניסו לתעד את חיי היום-יום. כצייר מסחרי צעיר, הוא זכה להצלחה יחסית, אך בעצת הוריו שינה מקצוע והחל ללמוד רפואה באוניברסיטת ניו יורק.
כבר בתחילת לימודיו גילה כי הוא מיטיב לזכור את חומר הלימודי באמצעות איורו, במקום שינונו בכתב. ציוריו של נטר זכו עד מהרה להכרה על ידי הפקולטה לרפואה, ונטר החל, כעבודה צדדית, לצייר איורים לספרי לימוד ולהרצאות. נטר התמחה בכירורגיה, אך לאור הביקוש העצום לאיוריו, זנח את הכירורגיה והתמקד באיור רפואי.
עבודתו הראשונה של נטר כמאייר רפואי הייתה בשנת 1938, כאשר חברת התרופות CIBA ביקשה ממנו לצייר פרסומת לתרופה דיגיטליס, אשר זכתה להצלחה גדולה. בעקבות זאת פרסם נטר עוד סדרת תמונות של איברים שונים, שגם הן זכו להצלחה בזכות דיוקן האנטומי ובהירותן. בהמשך צייר איברים ומערכות אנטומיות ופתולוגיות מגוונות של גוף האדם. חברת התרופות פרסמה את איוריו בספר "The Netter Collection of Medical Illustrations", שיצא לאור בשנת 1948.
איורי האנטומיה של נטר משמשים עד היום כאמצעי מרכזי ללימוד אנטומיה בפקולטות לרפואה ברחבי העולם.
הנצחה.
ב-2010 נקרא על שמו בית הספר לרפואה של אוניברסיטת קיניפיאק בנורת' הוון, קונטיקט (Frank H. Netter M.D. School of Medicine at Quinnipiac University), שהוקם במימון תרומות בני משפחתו.
פלאשדאנס
פלאשדאנס (באנגלית: Flashdance) הוא סרט קולנוע אמריקאי מסוגת דרמה רומנטית-מוזיקלית שיצא ב-1983 בבימוי אדריאן לין. העלילה עוסקת בצעירה המתפרנסת כרתכת וכרקדנית בפאב, המנסה להתקבל לבית ספר לריקוד, במקביל נוצר קשר רומנטי עם המעסיק שלה במפעל המתכת, המסייע לה.
בסרט נוצר שיתוף הפעולה הראשון בין המפיקים דון סימפסון וג'רי ברוקהיימר. הסרט כלל מספר חלקים בסגנון קליפ מוזיקלי, שהשפיעו על סרטים חשובים נוספים שיצרו סימפסון וברוקהיימר בשנות ה-80, בהם "אהבה בשחקים". פסקול הסרט פלאשדאנס כלל מספר להיטים, בהם "Flashdance... What a Feeling" בביצוע איירין קארה, שזכה בפרס אוסקר, ו-"Maniac" בביצוע מייקל סמבלו.
הסרט קיבל ביקורות שליליות מצד מבקרי הקולנוע. אך זכה להצלחה מסחרית מפתיעה בקופות בארצות הברית, והפך לסרט השלישי בדירוג הסרטים המכניסים בארצות הברית לשנת 1983, בנוסף הכניס הסרט ברחבי העולם יותר מ-100 מיליון דולר.
בשנת 2008 הועלה על בימות ווסט אנד המחזמר המבוסס על הסרט.
ביולי 2019 הועלה המחזמר על בימות ישראל בתיאטרון תל אביב. המחזמר בארץ הועלה עם התרגום לעברית מאת דניאל אפרת, בנוסף על כך השירים תורגמו גם הם לעברית, חוץ מהשירים "What A Feeling", "Maniac" ו- "I Love Rock n' Roll".
להלן התפקידים והאנשים שמשחקים במחזמר בארץ:
בתפקיד אלכס - ספיר יצחק.
בתפקיד ניק הארלי - צחי הלוי / יפתח מזרחי.
בתפקיד האנה - ריקי גל / דפנה דקל
בתפקיד גלוריה - רויטל זלצמן/ מיטל נוטיק
בתפקיד טס - מיי פיינגולד / שיר פופוביץ
בתפקיד קיקי - עדי כהן.
בתפקיד ג'ימי - רועי וינברג/ יפתח מזרחי
בתפקיד הארי - ליאור זוהר.
בתפקיד C.C - יונתן פז בוגנים.
בתפקיד לואיז / גב' ווילד - ענת סלונים / סיון קרצ'נר.
מונד (פירושונים)
קסם של חג מולד
קסם של הורים - חג המולד
מודנה (כדורגל)
מועדון כדורגל מודנה (באיטלקית: Modena Football Club) היה מועדון כדורגל איטלקי, מהעיר מודנה שבאיטליה. המועדון, המשחק בסרייה ב'. המועדון פורק בנובמבר 2017 בעקבות פשיטת רגל, וחזר לפעילות עונה לאחר מכן.
היסטוריה.
המועדון נוסד בשנת 1912 לאחר איחוד 2 מועדוני כדורגל בעיר מודנה. המועדון התחיל לשחק בעונת 1912/1913 בליגה הראשונה באיטליה. המועדון שיחק בליגה הראשונה באיטליה 20 שנה ברציפות עד עונת 1931/1932 שבסיומה ירד בפעם הראשונה לליגה השנייה באיטליה.
המועדון שיחק לסירוגין בליגה השנייה ובליגה הראשונה מעונת 1932/1933 ועד עונת 1948/1949 . בעונת 1935/1936 הגיע לשמינית גמר הגביע האיטלקי והפסיד לקבוצת אלסנדריה. בעונות 1938/1939, 1939/1940 הגיע לרבע גמר הגביע האיטלקי והפסיד לקבוצות נובארה וגנואה בהתאמה. בעונת 1941/1942 הגיע לחצי גמר הגביע האיטלקי והפסיד לקבוצת יובנטוס. בעונת 1942/1943 הגיע לשמינית גמר הגביע האיטלקי והפסיד לקבוצת בולוניה.
מעונת 1949/1950 ועד עונת 1959/1960 המועדון שיחק ברציפות בליגה השנייה. בתקופה זו שיחק במועדון הטנור לוצ'אנו פבארוטי. בסוף עונת 1959/1960 הגיע למקום 19 מתוך 20 בליגה השנייה וירד בפעם הראשונה לליגה השלישית באיטליה.
המועדון שיחק עונה אחת בליגה השלישית ועלה לליגה השנייה. המועדון שיחק עונה אחת בליגה השנייה שבה הגיע לשמינית גמר הגביע האיטלקי והפסיד לקבוצת לקו ועלה לליגה הראשונה. המועדון שיחק שנתיים בליגה הראשונה מעונת 1962/1963 ועד עונת 1963/1964 שבסיומה ירד לליגה השנייה.