ואז הוא מגיע סוף סוף ליעד הנכסף! הוא נפגש עם איש העומד בשער של העיר סולה סלה שסיפר לו כי בסולה סלה אין צרות כמעט, מלבד צרה אחת שישנה בכל זאת בעיר. הצרה היא "נולי בולי מנעולי", יצור ירוק וקטן הגר בתוך חור המנעול של הדלת היחידה שדרכה ניתן להיכנס לעיר. אי אפשר היה לפתוח את הדלת והאיש טוען כי הריגתו של היצור תוביל למזל רע. האיש הציע לגיבור לרוץ איתו לעיר אחרת, ששמה בולה בו בל, השוכנת ליד נהר נאה ששמו ואו ול. לדבריו, אין בעיר הזו צרות בכלל.
הגיבור מהסס, מתלבט ושוקל האם ללכת בעקבות האיש ליעד החדש אך לבסוף מחליט לחזור לכפר קליפר, ממנו יצא. הסיפור מסתיים בכך שהגיבור מחליט להתייצב מול הצרות שמחכות לו בכפר ולשם כך הצטייד במקל, ומכריז שמעתה לצרות שלו יש יריב בדמותו.
עגבניות
משה מורד
משה מורד (נולד ב- 12 בדצמבר 1957) הוא מוזיקולוג, עיתונאי, עורך מוזיקה ושדרן רדיו וטלוויזיה ישראלי. ניהל את תחנת הרדיו כאן 88, ובעבר את 88FM עד לסגירתה. מורד מעורב בפעילות פילנתרופית ויושב בחבר הנאמנים של עמותת חיים - למען ילדים חולי סרטן בישראל.
ביוגרפיה.
מורד נולד, גדל והתחנך בתל אביב. כנער ניגן בכינור בלהקת "חלום קוסמי" בה היו חברים בין השאר ברי סחרוף ויוסי מר-חיים. החל את דרכו ברדיו בשירות הסדיר כשדרן בגלי צה"ל בין השנים 1976–1980, ומשם המשיך לרשת ג' של קול ישראל בשנת 1980.
בין השנים 1981–1984 חי מורד באנגליה ועבד בלונדון כתקליטן וכמפיק אירועי מוזיקה. משם שידר פינה שבועית בתוכנית הרדיו "קול בו" של רשת ג' על המוזיקה בבריטניה וגם סיקר את סצנת המוזיקה הבריטית עבור העיתונים והמגזינים מעריב, ווליום, להיטון וחמצן.
בסוף 1984 חזר ארצה והתמנה לתפקיד מנהל המחלקה הבינלאומית בחברת התקליטים CBS (שלימים הפכה ל-NMC). במקביל התחיל גם להגיש את התוכנית "להיט בראש" של הערוץ הראשון בטלוויזיה, אותה הגיש עד לשנת 1990, ערך והגיש תוכניות ברשת ג'.
בשנת 1998 מונה לתפקיד מנכ"ל NMC וכיהן בתפקיד שלוש שנים. הוא פרש מתפקידו לאחר שקיבל הצעה מחברת המוזיקה הבינלאומית EMI.
בשנים 2001–2003 עבד מורד ב-EMI בלונדון והיה אחראי לשיווק הבינלאומי של אמני החברה מארצות הברית (ביניהם הזמרת נורה ג'ונס), אחראי לנושא מוזיקת העולם ב-EMI ומנהל הלייבל "Hemisphere". באותה תקופה החל ללמוד לתואר שני במוזיקולוגיה באוניברסיטת לונדון.
בשנת 2001 התחיל לערוך ולהגיש תוכניות מוזיקת עולם בתחנת "Radio 3" של ה-BBC.
בשנת 2003 הקים בשותפות עם פול ברגר (לשעבר נשיא חברת Sony Music Europe) את חברת Soho Artists שעסקה בניהול אמנים, ועסק בניהול אמני מוזיקת עולם ובייעוץ לחברות מוזיקה. בשנים 2004–2007 שימש ככתב העיתון "גלובס" בלונדון.
בשנת 2007 חזר לישראל והחל לערוך ולהגיש תוכניות ב-88FM.
בדצמבר 2011 מונה מורד לתפקיד מנהל תחנת הרדיו 88FM. בנובמבר 2014 מונה לכהונה שנייה כמנהל התחנה. במסגרת שידורי התחנה ערך והגיש תוכנית מוזיקת עולם בשם "מסביב לעולם ב-88", עד סגירתה של התחנה ב-14 במאי 2017.
בשנת 2012 השלים מורד דוקטורט באתנומוזיקולוגיה מבית הספר ללימודים אוריינטליים ואפריקניים (SOAS) אוניברסיטת לונדון.
בשנים 2013, 2015 ו-2016 השתתף בוועדה המקצועית שבחרה את המועומדים לתחרות הקדם-אירוויזיון. וב-2014 השתתף בוועדה שבחרה את מיי פיינגולד לנציגת ישראל באירוויזיון (באותה שנה לא נערכה תחרות קדם-אירוויזיון).
מ-15 במאי 2017 החל מורד לשמש כמנהל בפועל של תחנת הרדיו החדשה "כאן 88" הפועלת במסגרת תאגיד השידור כאן, לאחר שנבחר לתפקיד שנה קודם. ב-24 ביוני 2018 הודיע על התפטרותו מתפקיד מנהל התחנה ומעבר להגשה בלבד בכאן תרבות, כאן 88 וכאן קול המוסיקה (בה מגיש את התוכנית "כאן מזרח").
במקביל לעבודתו ברדיו מורד משמש כמרצה בנושאי מוזיקת עולם ותעשיית המוזיקה.
בשנת 2019 יצא לאור ספרו "לונדון קולינג - מפגשים עם גיבורי מוזיקה באנגליה של שנות ה-80". בספר קיבץ ראיונות שערך עם מוזקאים בריטים כאשר גר בלנודון בשנות ה-80, בין השאר עם קייט בוש, בוי ג'ורג', רוברט סמית' ואיאן דיורי.
אלונזו בייברס
אלונזו סי. בייברס (באנגלית: Alonzo C. Babers; נולד ב-31 באוקטובר 1961) הוא אתלט עבר אמריקאי. הוא אלוף אולימפי בעל שתי מדליות זהב (לוס אנג'לס 1984), בריצת 400 מטר ובריצת שליחים 4x400 מטר.
ביוגרפיה.
בייברס נולד במונטגומרי, אלבמה. הוא בוגר בית הספר התיכון האמריקאי בקייזרסלאוטרן מערב גרמניה. בשנים 1979–1983 למד באקדמיה של חיל האוויר האמריקני וסיים את לימודיו בהנדסת תעופה וחלל, שם שיחק פוטבול.
התקדמותו באתלטיקה הייתה מהירה ובשנת 1983 קבע בייברס בריצת 400 מטר תוצאה של 45.07 שניות, אך באליפות העולם הראשונה באתלטיקה שנערכה בהלסינקי, פינלנד בשנת 1983 הוא סיים ביחד עם חבריו לנבחרת, סנדר ניקס, וילי סמית ואדווין מוזס רק במקום שישי בריצת שליחים 4x400 מטר בתוצאה של 3:05.29 דקות. בשלב חצי הגמר הם קבעו את התוצאה המהירה ביותר בשלב זה - 3:02.13 דקות, שהייתה מספקיה למדליית ארד.
אלוף אולימפי.
במהלך אימוניו לאולימפיאדת לוס אנג'לס (1984), קיבל בייברס דרגת לוטננט בחיל האוויר של ארצות הברית. במבחנים האמריקאים לקביעת המשלחת לאולימפיאדה הוא קבע שיא אישי של 44.86 שניות. במשחקים עצמם הוא זכה בשתי מדליות זהב, בריצת 400 מטר בשיא אישי חדש של 44.27 שניות, לפני גבריאל טאקו מחוף השנהב (44.54 שניות) ובן ארצו אנטוניו מק'קיי (44.71 שניות) ובריצת שליחים 4x400 מטר, ביחד עם סנדר ניקס, ריי ארמסטד ומק'קיי בתוצאה של 2:57.9 דקות, לפני בריטניה (2:59.13 דקות) וניגריה (2:59.32 דקות).
חודש לאחר המשחקים האולימפיים, סיים בייברס להשתתף בתחרויות אתלטיקה והחל בקריירת הטיס שלו. עד שנת 1991 היה טייס פעיל בחיל האוויר האמריקאי. כיום הוא עובד כטייס בואינג 777 בחברת יונייטד איירליינס.
שיאיו האישיים.
אצטדיון פתוח
שגיאת oops בליבת לינוקס
בליבת לינוקס oops הוא פלט שגיאה המופיע בעת חריגה מהתנהגותה המקובלת של הליבה. שגיאה שכזו עשויה להביא ליצירת קובץ יומן פעילות, המכיל את פרטי השגיאה.
כאשר תהליך לינוקס רגיל מבצע פעולה אסורה (לדוגמה: גישה לכתובת זיכרון שלא הוקצתה לו), אין אפשרות להמשיך את ביצוע הפעולות הרגיל. לתהליך נשלח אות ואם התהליך לא יטפל בו, הוא יועף מיד. הריגת תהליך היא דבר בטוח יחסית במערכת הפעלה, מכיוון שליבת מערכת ההפעלה שומרת על הפרדה בין תהליכים שונים.
oops הוא טיפול במצב שגיאה דומה, אולם כזה שנגרם במהלך ריצה בקוד הליבה עצמו. ליבת לינוקס רצה כולה במרחב זיכרון אחד, ולכן אין אפשרות פשוטה להעיף "תהליך סורר". כדי להמשיך את הריצה, המערכת הורגת את התהליך שקרא לקוד הליבה שבו קרתה השגיאה. אולם מכיוון שהייתה תקלה בקוד הליבה, אין שום ביטחון בכך שכל המשאבים שתפס התהליך שוחררו ושהמערכת נשארה במצב יציב.
אם הקוד לא הורץ מתוך תהליך אלא מתוך שגרת טיפול פסיקה, אין למערכת גם את האפשרות הפשוטה הזו להמשיך, והיא "נכנסת לפאניקה". המצב הזה נקרא kernel panic.
כשליבת לינוקס מזהה כשל, היא מדפיסה את ההודעה oops על פני המסך ומחסלת את כל התהליכים גורמי הבעיה. ההודעה עוזרת למפתחי הליבה לנפותה משגיאות וליצור את טלאי התוכנה המתאים לבעיה שנוצרה.
Kerneloops הם תוכנות המעבירות את הודעות ה-oops ומשמעותם אל מאגרי ה-oops ברשת. האתר Kerneloops.org מכיל סטטיסטיקות של שגיאות oops.
Swap (לינוקס)
אוזיים
הלוח הביזנטי
הלוח הביזנטי הוא לוח שנה שהיה בשימוש האימפריה הביזנטית. מבנה הלוח הביזנטי דומה ללוח היוליאני, מלבד כמה שינויים:
השימוש בלוח בכנסיות המזרחיות החל במאה השביעית. עד שנת 988 כבר הפך ללוח הרשמי של האימפריה הביזנטית ושל רוס של קייב. באימפריה הרוסית, בשנת 1699 בוטל הלוח על ידי פיוטר הגדול, ובכך למעשה הופסק סופית השימוש היומיומי בלוח.
כיום, לוח השנה הביזנטי נמצא בשימוש של הכנסייה האורתודוקסית.
דיסקוגרפיה של פינק
הדיסקוגרפיה של פינק, זמרת פופ-רוק אמריקאית, כוללת שישה אלבומי אולפן שהגיעו למעמד פלטינה, 5 אלבומי אוסף, 34 סינגלים ו-3 אלבומי לייב.
חות יאיר (אתר מקראי)
חַוֹּת יָאִיר היה אזור מיושב, חוות כלומר שטחים חקלאים מתוחמים וערים שגבולן מוגדר וידוע, באזור הבשן או באזור החלק הצפוני של הגלעד, מדרום לנהר הירמוך, בעבר הירדן המזרחי בתקופת המקרא. נכלל בנחלת שבט מנשה.
חות יאיר הוזכרו בתנ"ך בהקשרם של מספר אתרים חופפים או סמוכים. על פי המסופר בספר במדבר כבש יאיר בן מנשה את האזור מידי האמורים:
השם חות יאיר, נקבע על שם איש הצבא יאיר בן מנשה, כך משתמע מהפסוקים בספר מדבר; ואילו בספר שופטים משתמע שעל פי שמו של השופט יאיר הגלעדי מהעיר קמון הסמוכה; קמון זוהתה במאה ה־20 ביישוב הערבי קם.
על פי ספר דברי הימים א' פרק ב', יאיר היה נכדו של חצרון, נכד יהודה, ונינו של מכיר בן מנשה. בהמשך תואר כי חות יאיר נלקחו מממלכת ישראל כאשר הובסה במלחמה עם ממלכות ארם וגשור.
בספר דברים נכתב כי האזור נכלל בחבל הארץ אַרְגֹּב.
בספר יהושע צוין כי חות יאיר הן בבשן. על פי הכתוב ספר מלכים, נכללו חות יאיר באזור הבשן, שבו חבל ארגב, שעליהם הופקד נציבו של שלמה המלך – בֶּן גֶּבֶר:
בעיית הסחטן
בעיית הסחטן הוא מושג בכלכלה ובמשפטים המתאר מצב בו ישות יכולה לסחוט ישות אחרת בכוח שגדול מכוחה האמיתי.
בחינה כלכלית.