עוד במהלך העונה הראשונה התחילו להתמעט הפרקים בסדרה עם עלילה עצמאית מהעלילה העונתית ובמקביל פחת תפקידם בסדרה של המרשלים הנוספים שעובדים עם ריילן, טים גטרסון (ג'ייקוס פיטס) ורייצ'ל ברוקס (אריקה טאזל), והבוס שלו ארט מולן (ניק סירסי). הקו הזה נמשך גם בעונות הבאות. הדמויות האלו עדיין נחשבות לדמויות ראשיות בסדרה אך אינם מופיעים בכל פרק (בעוד בויד ואווה קראודר כן).
ביקורות ופרסים.
הסדרה קיבלה תשבחות קבועות ממבקרים במהלך ארבע עונותיה עד כה.
הסדרה, כותביה ושחקניה היו מועמדים להרבה פרסים עד כה, בין היתר לשבעה פרסי אמי, מתוכם הם זכו בשניים אחד למרגו מרטינדל על גילום הדמות של מגס בנט בעונה השנייה, ושני לג'רמי דייוויס על גילום דמותו של דיקי בנט בעונה השלישית.
סדרת המשך.
במרץ 2021 רשת FX החלה לפתח סדרת המשך שנקראת "Justified: City Primeval" שתתבסס על ספרו של אלמור לנארד, "City Primeval". היא תתרחש שמונה שנים אחרי תום הסדרה המקורית וטימותי אוליפנט ישוב לגלם בה את דמותו של ריילן גיבנס.
דארקו פלאניניץ'
דארקו פלאניניץ' (בקרואטית: Darko Planinić; נולד ב-22 בנובמבר 1990) הוא כדורסלן קרואטי המשחק בעמדת הסנטר בקבוצת ציבונה זאגרב מליגת העל הקרואטית ובנבחרת קרואטיה.
קריירה.
פלאניניץ' סומן כפוטנציאל עוד בילדותו במשחקי הנוער והוחתם על ידי הקבוצה הבוסנית שירוקי ל-3 עונות. הוא רשם בממוצע 16 נקודות ב-65 אחוזים מהשדה ו-6 ריבאונדים והיה לכישרון גדול בקרב מגלי כישרונות שחזו לו עתיד מזהיר.
בדצמבר 2012 הוחתם על חוזה ל-3 שנים במכבי תל אביב. במכבי תל אביב מיעט לקבל דקות כמחליפו של הסנטר שון ג'יימס, ובסיום אותה עונה הושאל לציבונה זאגרב.
בקיץ 2014 הוחלט במכבי תל אביב להתיר את חוזהו לעונה הקרובה, ולאחר מכן חתם בבודוצ'נוסט פודגוריצה.
בקיץ 2015 חתם בקאחה לבורל ויטוריה ל-3 עונות, ולאחר ששוחרר מהקבוצה בקיץ 2016 חתם בגראן קנריה, גם היא מליגת העל הספרדית.
בקיץ 2021 חתם בקבוצת פטקים ספור, מהליגה הטורקית.
בית חולים נצרת
בית החולים אי.מ.מ.ס הסקוטי, הידוע בעיקר כ"בית החולים האנגלי", הוא בית חולים כללי בנצרת.
היסטוריה.
בית החולים נוסד בשנת 1861 על ידי ד"ר פקרדוני קלוסט ורטן (Kaloost Vartan), רופא סקוטי ממוצא ארמני שהגיע בשליחות EMMS - Edinburgh Medical Missionary Society, מאדינבורו.
החברה חרתה על דגלה הגשת טיפול רפואי לאוכלוסייה המקומית, מתוך תפיסת עולם שלפיה באמצעות שירותי הרפואה תתקרב האוכלוסייה המקומית לאמונה הנוצרית. באותה עת הייתה ארץ ישראל אזור נידח ומוזנח של האימפריה העות'מאנית. האוכלוסייה המקומית הייתה מוכת מחלות כגון מלריה, גרענת ומחלות זיהומיות של מערכת העיכול. וכן הייתה נתונה להתפרצויות מגפתיות של אבעבועות שחורות, טיפוס הבהרות וכולרה. ורטן טיפל בכל סוגי התחלואים והחולים.
בשנת 1904 הגיע לנצרת הד"ר פרדריק ג'ון סקרימג'ר שנתמנה לעוזרו של ורטן.
בשנת 1905 זכו שני הרופאים בבית החולים לתגבורת של האחות אדית ג'ונקוק, ילידת 1871. עם הגיעה לנצרת, בפברואר 1905, קיבלה עליה האחות ג'ונקוק את הטיפול בכל נושאי המינהל והאמרכלות.
בשנת 1908, עם פטירתו של ורטן, החל הד"ר פרדריק ג'ון סקרימג'ר לנהל את בית החולים בנצרת. באותה עת הצטרפה אל האחות ג'ונקוק אחות מוסמכת נוספת שהגיעה מאנגליה: ג'סי קרופט. בשנים הבאות, התעצמה פעילותו של בית החולים, והוא עמד לפני הרחבה ניכרת.
בנובמבר 1914 הוכרז מצב מלחמה בין האימפריה העות'מאנית לבין בריטניה. עקב המלחמה, נאלץ ד"ר סקרימג'ר, שהיה אזרח בריטי, לעזוב את נצרת. הוא נסע למצרים, שם הצטרף לכוחות הבריטיים ושימש כרופא השבויים הטורקים החולים והפצועים.
בית החולים הסקוטי עצמו הוחרם בצו של מושל נצרת, ושתי האחיות הבריטיות שפעלו בו הוכרזו כשבויות מלחמה ולא הורשו לעזוב את העיר. אף שלא היו נשות צבא אלא אזרחיות, הן נצטוו להמשיך ולתפעל את בית החולים במתכונת של בית חולים צבאי, שתפקידו לטפל בחיילים טורקים חולים ופצועים. שתי האחיות, ג'ונקוק וקרופט, נותקו למעשה מכל קשר עם העולם החיצוני והשתדלו לתפקד חרף שלילת חירותן ולמרות תנאי המחסור במזון ובאספקה רפואית. כך המשיך בית החולים לפעול ביעילות מרבית, כעבור זמן, משהוטבו התנאים, האחות ג'ונקוק אף קיבלה מידי המושל סוס כדי להקל עליה בפעילותה ברחבי העיר, מחוץ לבית החולים. מקצועיותה ויכולותיה הארגוניות שכנעו את המושל למנותה לאחראית מנהלתית על כל בתי החולים בנצרת. מתוקף תפקידה זה עמדה ג'ונקוק בראש צוות שמנה יותר מ– 250 עובדים, והופקדה על הטיפול והרווחה בקרב מאות מאושפזים, מהם במצב קשה. לפיכך, משנתקבלה פקודה מהשלטון העות'מאני המרכזי להעביר את שתי האחיות השבויות לאנקרה, סירב מושל נצרת פאוזי בק לציית לפקודה זו, בטענה שהאחיות מסייעות לצבא הטורקי במלחמה.
כיום.
בית החולים מתפרש על שטח של 25 דונם על גבעה מעל נצרת. זהו בית החולים הוותיק ביותר בישראל ובסביבתה. בית החולים כולל 146 מיטות אשפוז ופועל תחת פיקוח משרד הבריאות. בית החולים משרת את אוכלוסיית העיר נצרת והאזור. בבית החולים עובדים כ-500 איש, והוא מנוהל ללא מטרות רווח על ידי חברת The Nazareth Trust, שמושבה בסקוטלנד והיא בעליו.
בבית החולים ממוקם בית ספר לסיעוד שנוסד בשנת 1924.
בין מחלקות בית החולים: מחלקה לרפואה דחופה, מחלקה פנימית, מחלקת נשים ויולדות, מחלקת כירורגיה כללית, מחלקת כירורגיה אורתופדית, מחלקת ילדים וכירורגית ילדים, מחלקה פסיכיאטרית (היחידה בישראל לדוברי ערבית), מחלקת דיאליזה ומחלקה קרדיולוגית. בית החולים מתמחה גם באשפוז חולי שחפת.
במסגרת המאבק בהתפרצות נגיף הקורונה בישראל, בספטמבר 2020 נפתחו שלוש מחלקות קורונה שכונו "מחלקות ניצחון" בעיר שבה אחוז החולים המאומתים מגיע ל-30% מכלל הבדיקות שנערכות.
מנהל בית החולים הוא הפרופ' פהד חכים. ב-8 ביולי 2020 מונה על ידי מנכ"ל משרד הבריאות הפרופ' חזי לוי לחבר ועדה מקצועית מייעצת למיגור ומניעת התפשטות מגפת הקורונה במגזר הערבי. בכתב המינוי ציין פרופ' לוי שעל הוועדה לייעץ ולהציע לו פתרונות בהתאם לנתונים ולמפת התפשטות מגפת הקורונה בחברה הערבית בישראל ולהכין ניירות עמדה ותוכנית פעולה לעבודה אל מול האוכלוסייה הערבית בתחומים הבאים: הסברה, קטיעת שרשרת ההדבקה, צרכים ייחודיים של החברה הערבית בכל הנוגע למגפת הקורונה ונושאים נוספים, ככל שיעלו.
מגבר קדם
עידן הציר
עידן הציר הוא מושג שנטבע על ידי הפילוסוף הגרמני קרל יאספרס כדי לתאר את התקופה בין השנים 800 ל-200 לפנה"ס, במהלכה, על פי יאספרס, מחשבות מהפכניות דומות עלו במרחבים שונים: בפרס, הודו, סין ובמערב. יאספרס מונה מספר הוגי דעות מתקופת עידן הציר אשר השפיעו רבות על פילוסופים ודתות בעתיד, הוא זיהה מאפיינים משותפים לכל תקופה אליה הוגים אלו השתייכו. יאספרס זיהה בהתפתחויות הללו בדת ובפילוסופיה הקבלה ניכרת. על אף שקשר ישיר בין האזורים לא היה קיים. לא אותרו שום ממצאים המעידים על תקשורת ענפה בין יוון העתיקה, המזרח התיכון, הודו וסין. יאספרס ראה את העידן הזה כייחודי, אשר ניתן להשוות אליו את שארית ההיסטוריה של המחשבה האנושית. גישתו של יאספרס לתרבות של אמצע המילניום הראשון לפנה"ס אומצה על ידי האקדמיה, והפכה לנושא דיון מהותי בהיסטוריה של הדתות.
עידן רב-חשיבות.
יאספרס טען שבזמן עידן הציר "היסודות הרוחניים של האנושות הוצבו בו-זמנית ובאופן עצמאי בסין, הודו, פרס, יהודה ויוון. ואלו הם היסודות אשר עד עצם היום הזה האנושות מתקיימת עליהם." היסודות הללו הובעו על ידי הוגי דעות שונים תחת מסגרת של סביבה חברתית משתנה.
הוגים ותנועות.
תזוזות הציר של יאספרס כללו את עלייתו של האידיאליזם האפלטוני, אשר יהפוך מאוחר יותר להשפעה מהותית על העולם המערבי גם דרך הנצרות וגם דרך ההגות החילונית לאורך ימי הביניים והרנסאנס. פרסווה (המאה התשיעית לפנה"ס) ומהווירה (המאה השישית לפנה"ס) הידועים בתור חלוצי דת הג'ייניזם חיו בתקופת עידן הציר. הם השפיעו על פילוסופיה הודית על ידי העלאת העקרונות של אהימסה (אי-אלימות), קארמה (יחסי סיבה ותוצאה), סמסרה (גלגול נשמות) וסיגוף (אסקטיציזם). גם הבודהיזם הייתה אחת מהפילוסופיות המשפיעות ביותר בעולם, נוסד על ידי סידהארתה גאוטמה, או בודהה, שחי בזמן העידן הזה. להפצתו סייע גם אשוקה, אשר חיי מאוחר בעידן. בסין בתקופה הזו עלה הקונפוציאניזם, היכן שעד עצם היום הזה הוא נותר משפיע עיקרי על חיי החברה והדת. דת הזרתוסטרא, עוד דוגמה שמביא יאספרס, הייתה חיונית בהתפתחות המונותאיזם.
יאספרס כלל בין היתר גם את לאו דזה, הומרוס, פרמנידס, הרקליטוס, תוקידידס, ארכימדס, אליהו, ישעיהו, ירמיהו ואת הסופרים של האופנישדות כדמויות ציריות. את סוקרטס, קונפוציוס והבודהה יאספרס העריך באופן במיוחד, הוא תיאר אותם כאנשי מופת ובעלי "אישיות פרדיגמתית".
בנוסף ליאספרס, הפילוסוף אריק פייוגלין התייחס לעידן הזה כ'זינוק אדיר בקיום', הכולל התעוררות רוחנית חדשה ושינוי בתפיסה מערכים חברתיים לערכים אישיים. הוגים ומורים כמו בודהה, פיתגורס, הרקליטוס, פרמנידס ואנכסגורס תרמו להתעוררות הזו אשר אפלטון מאוחר יותר קרא לה אנמנסיס, כלומר הזכרות בדברים נשכחים.
מאפייני עידן הציר.