עם האיחוד האיברי של 1581 הקורטס צבר חשיבות חדשה והיה בעל תפקיד משמעותי בשיקום של 1640 אולם שוב דעך וקורטס אחרון נפגש ב-1698 לצורך הפורמלי של אשרור המלכתו של ז'ואאו הרביעי. לאחר מכן לא כונס קורטס במשך יותר ממאה שנים. מצב עניינים זה הגיע לסיומו עם המהפכה הליברלית של 1820, אשר בחוקה חדשה הקימה את הפרלמנט הפורטוגזי.
בגוניה
בֶגוֹנִיָה (שם מדעי: "Begonia") הוא סוג המונה כמעט 1500 מינים של צמחים פורחים רב שנתיים ממשפחת הבגוניים. הבֶגוֹנִיָה כוללת צמחים יבשתיים ולפעמים אפיפיטים הנפוצים בעיקר באקלים לח טרופי וסובטרופי, מקורה הוא בדרום ובמרכז אמריקה, אפריקה ודרום אסיה.
מאפיינים.
הצמחים הם דו-פסיגיים בעלי פקעת עם פרחים זכריים ונקביים הפורחים בנפרד על אותו הצמח, ברוב המינים הפירות הם כמוסה המכילה זרעים רבים.
העלים לעיתים קרובות גדולים עם עיטורים בצורות שונות, חלק גדול מהם מנומרים, הם בדרך כלל סימטריים.
למינים השונים של הבגוניות יש דרישות תרבותיות שונות, אך רוב המינים מגיעים מאזורים טרופיים ולכן הם ובני הכלאיים שלהם דורשים טמפרטורות חמות. רוב הצמחים ברורים דורשים הרבה אור אך לא שורדים בשמש מלאה.
באופן כללי, בגוניות דורשות אדמה מנוקזת היטב רטובה כל זמן. בגוניות רבות תגדלנה וכל ימות שנה, פרט לפרח בגוניות בולבוסים.
את רוב הבגוניות ניתן לגדל בחוץ בכל ימות השנה, אבל באקלים מתון בגוניות יגדלו רק כצמחי בית או חממה.
עלים.
העלים מסורגים, בעלי פטוטרת; טרפי העלים יכולים להיות דמויי ביצה, או לחלופין, מחודדים בראשם, מעוגלים או דמויי תריס, תמימי שוליים, משוננים או מפורצים.
פרחים.
הפרחים הם חד-מיניים (או זכר או נקבה, לא שילוב של שניהם), ערוכים בצרורות בתפרחת מסוימת, הפרחים האבקניים (הזכריים) לצד העליינים (הנקביים), לעיתים באותו הצרור. העטיף (חלקו החיצוני של הפרח) כותרתי, בגוונים של ורוד, אדום, צהוב או לבן. עלי העטיף מפורדים: בפרחים האבקניים יש עלי עטיף קטנים ו-2 גדולים יותר, ובפרחים העלייניים יש 2 - 5 עלי עטיף שווים בגודלם. האבקנים מרובים, חופשיים או מאוחים בבסיסיהם. השחלה תחתית ויש לה 3 עמודי עלי.
פרי.
פרי הוא הלקט רב זרעי, ובדרך כלל הוא צבעוני. הריבוי נעשה באמצעות זרעים, ייחורים, ייחורי גבעול או ייחורי עלה, וכן באמצעות פקעות - במינים המתאימים. הגידול של מיני הבגוניה דורש בקיאות הן בטיב הקרקע, החייבת להיות לחה ועשירה בדרך כלל, והן בדרך הטיפול בקבוצות של מינים שונים. הפגעים העיקריים בצמח הן מחלות פיזיולוגיות ונמטודות.
שורש.
לבגוניה קנה שורש עבה, פקעת, או מעין בצל, שאינו אלא גוש של קשקשים מגובבים או עלים מעוכבים בגדילתם ובשרניים מעט. הצמחים ניכרים בדרך כלל בצורת העלים המגוונים; שני צדיהם אינם שווים בצורתם ובאורכם. כן הם בולטים בפרחיהם המיוחדים והצבעוניים.
מיון.
מיני הבגוניה אינם נפוצים בר בישראל, אך המינים הבאים נפוצים מאוד בגני נוי, בתים ומשרדים.
מיני הבגוניה פגיעים מפני טחביות מסוגים שונים, כנימה קמחית, פרודניה ונמטודות.
אנדריי אוקונקוב
אנדריי אוקונקוב (ברוסית: Андрей Юрьевич Окуньков; נולד ב-26 ביולי 1969) הוא מתמטיקאי רוסי העוסק ביישומים של גאומטריה אלגברית, פיזיקה מתמטית, תורת ההסתברות ופונקציות מיוחדות. בשנת 2006 זכה במדליית פילדס, "על תרומתו לגישור הסתברות, תורת הצגות וגאומטריה אלגברית."
ביוגרפיה.
ב-1995 קיבל את הדוקטורט באוניברסיטת מוסקבה. החל מ-2010 מרצה באוניברסיטת קולומביה.
עבודתו המתמטית.
אוקונקוב עבד בהצגת התאוריה של קבוצות סימטריות אינסופיות, הסטטיסטיקות של חילוק המישור, ובקוהומולוגיה הקוונטים לפי תוכנית הילברט של נקודות במישור המורכב. אוקונקוב, ביחד עם ניקיטה נקרסוב ודבש מאוליק, גיבש השערות ידועות הנוגעות לבסיס האינווריאנטות של גרומוב-ויטן והאינטטריאנטות של דונלדסון-תומאס.
לאוקונקוב יש מספר ארדש של לכל היותר שלוש, על ידי אנטולי ורשיק וגרגורי פריימן.
ב-2006, בקונגרס הבינלאומי החמישי של המתמטיקאים, במדריד שבספרד, הוא קיבל את מדליית פילדס עבור תרומתו לגישור הסתברות, תורת הצגות וגאומטריה אלגברית. עבודתו בתחום זה חשפה קשרים חדשים עמוקים בין התחומים השונים של המתמטיקה. למרות שהעבודה שלו היא קשה לסיווג כיוון שהוא נוגע במגוון רחב של תחומים, שני נושאים ברורים הם השימוש במושגים של אקראיות ורעיונות קלאסיים מתורת ההצגות. שילוב זה הוכיח יעילות בפתרון בעיות מגאומטריה אלגברית ומכניקה סטטיסטית.
אלן בייקר (מתמטיקאי)
אלן בייקר (באנגלית: Alan Baker, 19 באוגוסט 1939 - 5 בפברואר 2018), היה מתמטיקאי אנגלי, זוכה מדליית פילדס לשנת 1970.
חייו.
נולד בלונדון. הקריירה האקדמית של בייקר התחילה כתלמיד של הרולד דוונפורט בקולג' האוניברסיטאי של לונדון ומאוחר יותר באוניברסיטת קיימברידג'. היה חוקר אורח במכון למחקר מתקדם בסתיו 1970. עמית בטריניטי קולג'. בשנת 1970 זכה במדליית פילדס.
בייקר נודע בזכות עבודתו בשיטות יעילות בתורת המספרים, בעיקר בשיטות בתורת הטרַנסצֶנדֶנטִיוּת .
בשנת 2012 הפך לשותף באגודה האמריקאית למתמטיקה.
סדריק וילאני
סדריק וילאני (בצרפתית: Cédric Villani, נולד ב-5 באוקטובר 1973) הוא מתמטיקאי צרפתי העוסק בעיקר במשוואות דיפרנציאליות חלקיות ובפיזיקה מתמטית. ב-2010 זכה במדליית פילדס.
ביוגרפיה.
לאחר שסיים את לימודיו בתיכון לואי הגדול החל ללמוד באקול נורמל סופרייר ואף שימש שם כמתרגל. ב-1998 קיבל דוקטורט מאוניברסיטת פריז דופין ובשנת 2000 החל ללמד באקול נורמל סופרייר דה ליון. כיום הוא פרופסור באוניברסיטת ליון. החל משנת 2009 עומד בראש מכון אנרי פואנקרה שבפריז.
החל מיוני 2017 הוא חבר באספה הלאומית הצרפתית כנציג מפלגת הרפובליקה בתנועה! (!La République en Marche) של עמנואל מקרון
עבודותיו.
וילאני עבד על התאוריה של משוואות דיפרנציאליות חלקיות הקשורות לפיזיקה סטטיסטית ובפרט למשוואת בולצמן. הראה לראשונה מה קצב ההתכנסות כאשר הערכים ההתחלתיים אינם קרובים לשיווי משקל תרמודינמי. כמו כן עבד על דעיכת לנדאו לא ליניארית.
עבד על תורת הטרנספורטציה ויישומיה בגאומטריה דיפרנציאלית.
קיבל את מדליית פילדס על עבודתו על דעיכת לנדאו ועל משוואת בולצמן.
פרי הארץ
פרי הארץ הוא ספר דרשות חסידיות שנכתב על ידי רבי מנחם מנדל מוויטבסק (ה'ת"צ – א' באייר ה'תקמ"ח; 1730 – 1788), רב ומנהיג חסידי ומגדולי תלמידי המגיד ממזריטש. רבי מנחם מנדל עלה מוויטבסק שבבלארוס לארץ ישראל ב-1777 (ה'תקל"ז) יחד עם כ-300 חסידים, בה חי עד לפטירתו ב-1788. את הספר הוא חיבר בזמן ישיבתו בארץ ישראל ומכאן שמו- פרי הארץ. הספר מכיל בתוכו קבלה, חסידות והנהגות לעבודת ה' והדרשות בו מסודרות, בדומה למרבית ספרי החסידות, על סדר פרשות השבוע.
תלמידו רבי שלמה זלמן הכהן וולינר מתאר את דרשותיו השבועיות:
בחלק ממהדורות הספר, בפרשות הראשונות (עליהן אין דרשות של רבי מנחם-מנדל מוויטבסק) מובאים דרשות וקטע על כוונת המקווה מאת רבי אברהם המלאך. כמו כן, בסוף הספר מצויים מכתבים של רבי מנחם מנדל ושל רבי אברהם מקליסק לרוסיה, הכוללים הנחיות בעבודת ה', דרישה לחסידים לא ללכת לצדיקים אחרים (מלבד רש"ז ועוד כמה) ובקשות לסיוע כספי.
במהדורות החדשות של הספר משולב בו גם מתוכנו של הספר פרי עץ, ספר נוסף של המחבר.
היחס לספר.
יש אדמ"ורים חסידיים שהחשיבו במיוחד את הספר, כגון רבי ישראל מרוז'ין שהספר היה רגיל על שולחנו, וה"אהלי יעקב" שאמר שכל אחד מתלמידי המגיד האיר גוון מסוים בתורתו, ומי שרוצה ללמוד "תורת המגיד ממש" שילמד את תורתו של רבי מנחם מנדל מוויטבסק.
אף על פי שאין מחלוקת על תוכני הספר בקרב החסידים, הלימוד בו אינו נפוץ כיום בקרב החסידים עקב השפה הגבוהה שבה נכתב, וקשיים טכניים נוספים בהבנתו.
12 (סרט)
נאשה סטראנה
נאשה סטראנה (ברוסית: Наша страна; מילולית: ארצנו) היה יומון ישראלי בשפה הרוסית. בין השנים 1968–1980 וכן 1984–1990 ראה אור כשבועון.
העיתון היה עיתון מפלגתי שנוסד על ידי מפא"י בפברואר 1968, לקראת גל העלייה מברית המועצות בשנות ה-70. המו"ל הרשום של העיתון הייתה "החברה המאוחדת לפרסומים והדפסות" שהייתה בשליטת המפלגה, עורכו והמנכ"ל שלו היה שבתאי הימלפרב. בסוף שנת 1971 החל העיתון לצאת שלוש פעמים בשבוע ונעשו הכנות לקראת הוצאתו כעיתון יומי. בשנות ה-70 היה שיתוף פעולה בינו לבין לוח מעריב, ומודעות לוח מעריב פורסמו במקביל בנאשה סטראנה.
בשנות התשעים נמכר העיתון לרשת נובוסטי נדלי בשליטת אלי עזור.
אליפות וימבלדון 1966
אליפות וימבלדון 1966 הייתה תחרות טניס שנערכה על מגרשי הדשא של אצטדיוני הטניס בווימבלדון. התחרות התחילה ב-20 ביוני והסתיימה ב-1 ביולי. תוכנית התחרות כללה תחרויות גברים, תחרויות נשים ותחרויות זוגות גברים, זוגות נשים וזוגות מעורבים.
התחרות.
תחרות הגברים.
בתחרות זו השתתפו 128 טניסאים שחולקו ל-8 בתים. לקראת התחרות המשתתפים החזקים דורגו כדלקמן:
במשחק הגמר, מנואל סנטנה מספרד נפגש עם דניס רלסטון מארצות הברית וניצח אותו ב-3 מערכות.
תחרות הנשים.
בתחרות הנשים השתתפו 96 טניסאיות שחולקו ל-8 בתים. 8 טניסאיות זכו לדירוג:
במשחק הגמר בילי ג'ין קינג מארצות הברית נפגשה עם מריה בואנו מברזיל וניצחה ב-3 מערכות.
תחרות זוגות גברים.
בתחרות השתתפו 64 זוגות. ממנצחי תחרות 1965 רק ג'ון ניוקומב השתתף בתחרות. 4 זוגות דורגו:
במשחק הגמר ג'ון ניוקומב וקן פלטצ'ר מאוסטרליה שלא היו מדורגים שיחקו נגד הזוג האוסטרלי הנוסף ביל בורי ואוון דבידסון וניצחו אותם ב-4 מערכות.
תחרות זוגות נשים.
בתחרות השתתפו 48 זוגות. 4 זוגות קיבלו דירוג: