רצי נחלים (שם מדעי: Veliidae) היא משפחה של חרקים טורפים בתת-סדרת הפשפשים. הנוהגים לחפש טרף בקבוצות על פני המים. מבחינה חיצונית הם דומים לרצי מים אך גופם קטן יותר בין 1.5 ל 6 מילמטר והחזה רחב באופן ניכר מראשם. ניתן למצוא אותם בבריכות, ליד חופי אגמים ובנהרות ברחבי העולם. מינים מסוימים יכולים להימצא גם על צמחים ליד מים, במי מלח או בבוץ.
מחזור החיים.
כמו כל הפשפים, רצי המים בעלי גלגול חסר. לאחר השלב הביצה הנימפה משילה את עורה ארבעה או חמישה פעמים לפני שלה הבוגר. גם המבוגרים וגם הנימפות חיים יחד בשיתוף פעולה, בקהילות רופפות ולעיתים קרובות ניתן למצוא אותם בקבוצות גדולות. ביצים מוטלות בדרך כלל מתחת למים, מחוברות לקרקעית הנחל, לסלעים או לחומר צמחי ומוחזקים יחד על ידי חומר ג'לטיני. ברוב המינים הנקבות מטילות פחות מ-30 ביצים. נימפות דומות מאוד לבוגרים, אך בעלי פרק אחד בפיסת הרגל האמצעיות והאחוריות בניגוד לשני פרקים אצל הבוגרים. חלק מהמינים חובבים זרימת מים מהירה אך רובם מעדיפים מים רגועים יותר.
תפוצה.
רצי נחילים היא המשפחה הגדולה ביותר בקרב Gerromorpha ויש לה כמעט 1000 מינים ב-60 סוגים שונים. תפוצת המינים בעולם מצביעה על שני מוקדי מוצא: אחד באזור הודו-מלאיה ואחר על חופי הים הקריבי. המרחק הגאוגרפי בין נקודות אלו נובע כנראה מסחף יבשתי. וכיום הם נוכחים בכל היבשות (למעט אנטארקטיקה).
תיאור.
רצי נחלים בעלי גוף סגלגל עד מוארך מכוסה בשערות הידרופוביות. הכנפיים מופיעות בכמה רמות התפתחות מכנפיים מפותחות לגמרי, כנפיים מנוונות ועד חסרי כנפיים. המחושים בעלי ארבע פרקים ארוכים הבולטים מהראש ונראים בקלות. העיניים בדרך כלל גדולות והראש חסר עיניות. ניתן להבדיל בין זכרים ונקבות על ידי השוק הקדמי. לזכרים יש שוקיים קטנים יותר עם שערות אחיזה דמויות מסרק, בניגוד לרגל הנקבה הפשוטה והגדולה יותר. רצי נחלים דומים מאוד לרצי מים. אך הם נבדלים מהם באופן מובהק על ידי צורת איברי המין הפנימיים. בדרך כלל מראה חיצוני כללי כגון חזה רחב יותר ורגליים קצרות יותר מספיק כדי להבדיל בין המשפחות.
רצי נחלים והאדם.
מינים אחרים מהסוג "Microvelia" יכולים לשמש בהדברה ביולוגית למשל "M. pulchella" משמש להדברת זחלי יתושים ומינים אחרים בסוג להדברת נימפות עפרוניתיים המזיקות לאורז.
סטאפורד
תהילים מ&quot;ד
תהילים מ"ד הוא המזמור ה־44 בספר תהילים ואחד מעשרת המזמורים המיוחסים לבני קורח. קריאת הפרק הומלצה בספרי הסגולות כמצילה מיד אויב.
תוכן המזמור.
מזמור מורכב מ-27 פסוקים ומחולק לארבעה חלקים:
א'-ט'.
המזמור נפתח בשיבוח המשורר את אלוהים: "בְּאׇזְנֵינוּ שָׁמַעְנוּ אֲבוֹתֵינוּ סִפְּרוּ לָנוּ פֹּעַל פָּעַלְתָּ בִימֵיהֶם בִּימֵי קֶדֶם" (ב'). המשורר מתאר כיצד בעבר אלוהים נלחם והושיעה את ישראל מאויביו, ובשל זאת הודה והילל העם את אלוהים: "כִּי הוֹשַׁעְתָּנוּ מִצָּרֵינוּ וּמְשַׂנְאֵינוּ הֱבִישׁוֹתָ" (ח'), "בֵּאלֹהִים הִלַּלְנוּ כׇל הַיּוֹם וְשִׁמְךָ לְעוֹלָם נוֹדֶה סֶלָה" (ט').
י'-י"ז.
לאחר הזכרת העבר, המשורר טוען כי לא כמו בימים הללו, כיום אלוהים לא נלחם עבור העם: "אַף זָנַחְתָּ וַתַּכְלִימֵנוּ וְלֹא תֵצֵא בְּצִבְאוֹתֵינוּ" (י'), "תְּשִׁיבֵנוּ אָחוֹר מִנִּי צָר וּמְשַׂנְאֵינוּ שָׁסוּ לָמוֹ" (י"א), המשורר טוען כי בגלל אלוהים הגיעו התבוסות והמפלות לישראל: "תִּתְּנֵנוּ כְּצֹאן מַאֲכָל וּבַגּוֹיִם זֵרִיתָנוּ" (י"ג), "תִּמְכֹּר עַמְּךָ בְלֹא הוֹן וְלֹא רִבִּיתָ בִּמְחִירֵיהֶם" (י"ג).
י"ח-כ"ג.
המשורר מודיע כי למרות הצרות שנגרמו לעם ישראל, הם לא שכחו אותו ואת בריתו: "כׇּל זֹאת בָּאַתְנוּ וְלֹא שְׁכַחֲנוּךָ וְלֹא שִׁקַּרְנוּ בִּבְרִיתֶךָ" (י"ח), ולא יעבדו אל זר: "אִם שָׁכַחְנוּ שֵׁם אֱלֹהֵינוּ וַנִּפְרֹשׂ כַּפֵּינוּ לְאֵל זָר" (כ"א), מכיוון שהם יודעים את גודלו וכוחו של אלוהים: "הֲלֹא אֱלֹהִים יַחֲקׇר זֹאת כִּי הוּא יֹדֵעַ תַּעֲלֻמוֹת לֵב" (כ"ב).
כ"ד-כ"ז.
חלקו האחרון של המזמור נפתח בקריאת המשורר לאלוהים שיושיע את ישראל: "עוּרָה לָמָּה תִישַׁן אֲדֹנָי הָקִיצָה אַל תִּזְנַח לָנֶצַח" (כ"ד), "לָמָּה פָנֶיךָ תַסְתִּיר תִּשְׁכַּח עׇנְיֵנוּ וְלַחֲצֵנוּ" (כ"ה), "קוּמָה עֶזְרָתָה לָּנוּ וּפְדֵנוּ לְמַעַן חַסְדֶּךָ" מכיוון ש: "כִּי שָׁחָה לֶעָפָר נַפְשֵׁנוּ דָּבְקָה לָאָרֶץ בִּטְנֵנוּ".
המזמור נחתם בתחינת המשורר לאלוהים: "קוּמָה עֶזְרָתָה לָּנוּ וּפְדֵנוּ לְמַעַן חַסְדֶּךָ".
שבת בבוקר
שבת בבוקר הוא שיר עברי מאת תרצה אתר שפורסם בשנת 1973 בספרה "ילד קטן ילד גדול". השיר זכה לפופולריות לאחר שהתפרסם באלבומו ה-27 של אריק איינשטיין "הייתי פעם ילד" (1989), שם הופיע בהפקתו ובעיבודו של יוני רכטר. השיר הפך לפופולרי בתרבות הישראלית ובוצע על ידי אמנים רבים. לדוגמה, בפסטיבל הפסנתר על ידי דנה עדיני, דניאל סלומון ובן ארצי.
הפיצול האלבני-סובייטי
Brooksfilms
גזה דומבובארי
גזה דומבובארי מדומובאר כתואר אצולה (במקור שולהוף, בהונגרית: Dombóvári Géza; דומבובאר, 11 במרץ 1848 – בודפשט, 1 ביוני 1918) היה עורך דין, סוציולוג יהודי-הונגרי כותב ספרי משפטים.
ביוגרפיה.
גזה שולהוף נולד במשפחה יהודית כבנו של אדולף שולהוף שהיה רופא מפורסם מדומבובאר ולאחר מכן מהעיר פץ'. גזה השלים את לימודיו התיכוניים בפץ', באוניברסיטה למד בווינה, בפראג ולאחר מכן בבודפשט. הוא עסק רבות בדיני אצולה ובדיני נאמניות והפך למומחה מוכר בהם. בשנת 1885 העניק לו מלך הונגריה, פרנץ יוזף הראשון, קיסר אוסטריה, תואר אצולה הונגרית (אביר או באנגלית Sir) כהכרה והוקרה על הישגיו בתחום המשפט ההונגרי. בשנות ה-60 של המאה ה-19 דומבובארי לקח חלק בתנועת האמנציפציה של היהודים הן במילים (נאומים) והן בעט (מאמרים). מחקרו בשם "תנועת הפועלים בהונגריה" היה חלוצי. מאמרי המשפט הציבורי שלו בשנות השבעים ובשנות ה-80 של המאה ה-19 סייעו להבהיר נושאים מבלבלים במשפט הציבורי. ב-1884 פרסם את עבודתו בת שני הכרכים בשם "אוסף החוקים הפליליים של הונגריה שבתוקף", שבאותה תקופה מילאה את החסר, לרבות כל המשפט הפלילי וההליכים הפליליים וב-1888 פרסם את עבודתו בשלושה כרכים בשם "ההסבר של חוק הפלילי ההונגרי" שהביאה גם את התפיסה של בית המשפט העליון ההונגרי וגם של בתי משפט מחוץ להונגריה.
כתביו.
בשפת המקור:
בתרגום:
רכיבתיות
בתכנון עירוני, רכיבתיות או רכיבוּת (באנגלית: Cyclability) היא מושג המתאר את מידת הנוחות והבטיחות של רכיבה על אופניים באזור נתון. למידת רכיבתיות רבה יתרונות כגון שיפור בריאותם של הרוכבים, הורדת רמת זיהום האוויר והרעש בתוך העיר, שיפור זרימת התנועה והעלאת הפריון.
גורמים משפיעים.
בטיחות.
המסלול הבטוח ביותר לתנועת אופניים הוא שביל המופרד מתנועת כלי רכב ממונעים, אחריהם שבילים בשימוש משותף ולבסוף נתיבים המשותפים עם כלי רכב אחרים. בנוסף, רוחב השביל צריך להיות כזה שיאפשר מעבר של שני זוגות אופניים זה לצד זה בבטחה.
השביל צריך לאפשר ראות טובה לצמתים ולמקומות בהם נדרשת תגובה מצד הרוכב, תוך הימנעות מעקומות חדות. הצמתים, בתורם, נדרשים להיות מסומנים היטב ומוגנים הן כלפי הרוכבים והן כלפי יתר התנועה.
על מסלולי הרכיבה להימנע ממכשולים כמו עמודי תאורה או ספסלים. כמו כן יש למנוע מדרגות, ובמקרה זה מקובל השימוש ברמפות לאופניים. בנוסף, על המדרכה להיות שטוחה, עם מכשולים מונמכים דוגמת שוליים וחומרים שאינם מפעילים התנגדות רבה מדי, וכן ניקוז ומניעת החלקה בגשם.
עקביות.
על שבילי האופניים לכסות את כל רחבי העיר, כך שיאפשרו הגעה באופניים לכמות הגדולה ביותר האפשרית של יעדים. באופן אידיאלי, צריך להיות שביל אופניים בטווח של 250 מטרים מכל נקודה בעיר. עליהם להיות מחוברים זה לזה באופן רציף, ולהציע חניה לאופניים בתחילתם וביעדיהם. יתר על כן, עיצוב שבילי האופניים נדרש להיות אחיד כך שכל הרוכבים יוכלו להבין בקלות את צורת השימוש בשביל תוך הימנעות מעימותים.
לסיום, כל המסלולים צריכים להיות מתומררים, לרבות היעדים המוצעים בכל אחד מהשבילים.
ישירות.
אופניים מונעים בעזרת פעילות גופנית של בני אדם, ולכן על הרשת לאפשר תנועה ישירה ללא מאמץ גדול. כך, יש להימנע או לצמצם במידת האפשר מדרונות או עליות תלולות.
המסלולים נדרשים להיות ישירים ככל הניתן, ללא צורך בסטיות גדולות. עליהם לעבור ברחובות הראשיים המארחים בדרך כלל את רוב החנויות והשירותים וכן נדרשים להימנע ככל האפשר מצמתים הדורשים מאמץ פיזי רב יותר.
מדדים.
אחד המדדים הטובים ביותר למידת הרכיבתיות בעיר היא השיעור המאוזן של המגדרים והגילאים שעושים שימוש באופניים. נשים, ילדים וקשישים הם אלו שיש להם התפיסה הגדולה ביותר של חוסר ביטחון, כך שאם עיר בעלת יכולת רכיבה נמוכה, הם לא ישתמשו באופניים להתניידות. לעומת זאת, הרכב רוכבים הדומה לדמוגרפיה של המקום יעיד על רכיבתיות גבוהה.
פיה מריה
פיה מריה (בגרמנית: Pia Maria; נולדה ב-21 במאי 2003) היא זמרת ופזמונאית אוסטרית.
ביוגרפיה.
פיה מריה נולדה בטירול, אוסטריה. היא מאפרת מיומנת ועובדת בתיאטרון הממלכתי של טירול באינסברוק. כשהייתה בת 16, היא החלה לכתוב שירים.
ב-8 בפברואר 2022, ה-ORF הודיע שפיה מריה, יחד עם LUM!X, תייצג את אוסטריה באירוויזיון 2022, עם השיר "Halo". ב-10 במאי 2022 ביצעו מריה ו-LUM!X את "Halo" על בימת חצי הגמר הראשון של אירוויזיון 2022. הם נכשלו בניסיון להעפיל לגמר התחרות, שהתקיים ב-14 במאי.
קאטפאזר