מקום נפוץ אחד שבו משתמשים בשלטי "נא לא להפריע" ("Do not disturb") הוא במקומות הלינה. האורחים יכולים להציב את השלט על הדלת, על מנת ליידע את הצוות של מקום הלינה, שיש לכבד את פרטיותם של האורחים, ולא להיכנס לחדר. ישנם מקומות לינה שמספקים גם שלטי "נא לסדר את החדר" ("make up room"), שבעצם מספקים את ההוראות ההפוכות של שלט "נא לא להפריע" ("Do not disturb").
ניתן לראות שלטים אלו גם בבתי הספר. שלטים אלו מודיעים לאנשי הצוות ולתמידי בית הספר כי מתקיימת בחינה באותה כיתה.
ניתן להשתמש בשלטי "נא לא להפריע" ("Do not disturb") בחדרים שמאכסנים דברים חפצי ערך, בשביל להרתיע גנבים אפשריים מגניבה.
בעיות.
במקרים מסוימים, הצבת שלט "נא לא להפריע" ("Do not disturb") בדלת חדר בית המלון, יכול להסתיר רצח, התאבדות או פעילות פלילית אחרת.
ב-2009, השלט "נא לא להפריע" ("Do not disturb") היה אחראי להסתרת היעלמותם של זוג קשישים באוניית תענוגות.
ב-2017, רוצח ההמונים האמריקאי, סטיבן פאדוק , השאיר שלט "נא לא להפריע" ("Do not disturb") על ידית הדלת בחדר המלון שבו שהה, כשהוא מסתיר 10 מזוודות מלאות ברובים ותחמושת ששימש לביצוע הטבח בסטריפ של לאס וגאס.
אלטרנטיבות.
ישנם בתי מלון שמשתמשים באמצעים טכנולוגיים חדישים, ולא משתמשים בשלטים הרגילים, כמו שימוש בכפתור פרטיות, שבו ניתן ללחוץ מתוך החדר.
פרסום.
בתי מלון משתמשים בשלטי "נא לא להפריע" ("Do not disturb") כדרך למתג את עצמם ולספק פרסום זול.
ב-2007, רשת המלונות Embassy Suites by Hilton ערכה תחרות שאיפשרה לציבור לעצב את שלטי "נא לא להפריע" ("Do not disturb"), שיוצגו בכל חדרי בתי המלון. הזוכה בתחרות הוכרז ב-2008.
ניתן לראות שלטים אלו ככלי פרסום להפצת פרסומת מודפסת לבתי מגורים. אחד מהיתרונות של פרסום מסוג זה על פני דיוור ישיר מסורתי הוא שהפרסומת מקבלת, בדרך כלל, יותר חשיפה פרסומית.
צורת פרסום זו מהווה סיכון ביטחוני עבור התושבים מפני שהיא מסמנת דלת כבלתי מנוצלת. בחלק מהערים בעולם, צורת פרסום זו מפרה את התקנון, והחברה עלולה לספוג קנס. צורת פרסום זו עלולה גם לפגוע במוניטין החברה.
פרסום מסוג זה מסייע את החברות בהגדלת המודעות לאותן חברות. בדרך כלל, שיטת פרסום זו עשויה להיות חסכונית יותר כאשר משתמשים בטכנולוגיה של ימינו.
משמעויות נוספות.
בתכנון ממשק משתמש למחשב, הודעת "doorhanger" היא מעין פופ אפ ש-"נתלה", בדרך כלל בסרגל הכלים, מרכיב ממשק משתמש אחר.
יחסי אוסטריה–אלג'יריה
יחסי אוסטריה–אלג'יריה הם יחסי החוץ בין אוסטריה לאלג'יריה.
סקירה כללית.
בנוסף להרחבת היחסים הפוליטיים והכלכליים עם מדינות צפון אפריקה, ובכלל זה אלג'יריה, אוסטריה מייחסת חשיבות רבה למחויבות ושיתוף הפעולה של האיחוד האירופי עם מדינות אלו. האיחוד האירופי תומך במדינות צפון אפריקה במסגרת מדיניות השכנות האירופית כלפי השכנים מדרום, כלומר במסגרת "השותפות עם דרום הים התיכון לדמוקרטיה ושגשוג משותף".
בשנת 2018 הסתכם סך המסחר בין המדינות ב-258 מיליון אירו.
נא לא להפריע
היפורתודוס אוקטופסכיאטוס
היפורתודוס ספטמפסכיאטוס (שם מדעי: Hyporthodus octofasciatus) הוא מין של דג גרם ממשפחת הדקריים ותת-משפחת הדקרים, המצוי באוקיינוס ההודי ובמערב האוקיינוס השקט סביב האזור האינדו-פסיפי שבין חופי דרום אפריקה וסומליה, מפרץ עדן ומזרחה לעבר חופי הודו, דרום-מזרח אסיה ועד לקוריאה, יפן, טאיוואן, איי פאראסל ואיי ספראטלי וכן לחופי מזרח וצפון אוסטרליה, ניו זילנד ואיי מרקיז. הדג מצוי בעומקים של 80 עד 480 מטרים.
תיאור.
דג גדול זה הוא קרובו של המין היפורתודוס ניגריטוס והוא יכול להגיע לאורך 130 ס"מ ולמשקל 80 ק"ג ויכול להגיע בטבע לגיל 65 שנים. הסנפירים שלו רחבים ומעוגלים והגוף עגלגל בגוונים חומים עם סנפירים חומים כהים ובעל פסים בהירים לאורכו.
אורח חייו של מין זה לא נחקרו מספיק בטבע והוא ידוע בעיקר מזיהויים של חוקרים. לפי ארגון IUCN דג זה הוא מין "ללא חשש", אף שהוא לעיתים נתפס למאכל לאורך חופי האוקיינוסים בהם חי.
קנבוטק
קנבוטק בע"מ היא חברה ציבורית ישראלית בתחום הביוטכנולוגיה, המפתחת מוצרים רפואיים ופתרונות טכנולוגיים לתחום הרפואה המניעתית והרפואה האינטגרטיבית. היא החברה הראשונה בישראל שנכנסה לבורסה דרך פלטפורמת גיוס המונים ולא דרך רכז הנפקה.
גיוסים והנפקה.
בשנת 2019 הפכה קנבוטק לחברה מציעה וביצעה את גיוס ההמונים הראשון שלה דרך פלטפורמת פאנדיט בה גויסו 6.3 מיליון שקלים מהציבור. לאחר מכן גייסה בהקצאה פרטית כ-1.1 מיליון שקלים.
באוגוסט 2020 הפכה קנבוטק לחברה הראשונה בישראל שגייסה בגיוס המונים לאחר אישור תשקיף על ידי הרשות לניירות ערך. על בסיס התשקיף גייסה החברה מהציבור דרך פאנדיט 12.8 מיליון שקלים, וכפועל יוצא הפכה לחברה ציבורית שאינה נסחרת.
ביוני 2021 אושרה הצעת המדף של החברה בהתבסס על תשקיף על ידי הרשות לניירות ערך ועל ידי הבורסה, ובמסגרתו גייסה קנבוטק 32 מיליון שקלים ונכנסה למסחר בבורסה בתאריך 25 ביולי 2021 ובכך הפכה לחברה הראשונה בישראל שנכנסת לבורסה דרך פלטפורמת גיוס המונים ולא דרך רכז הנפקה.
צוות החברה.
החברה הוקמה על ידי אלחנן שקד, מנכ"ל לשעבר של חטיבת מוצרי הצריכה של Perrigo, ד"ר דב מלמד, מומחה בפיתוח תרופות, יואב רוטלר, סמנכ"ל הכספים של החברה ושראל חן-טוב, מנכ"ל קבוצת BioPharmax.
בצוות הפיתוח הרפואי שותפים האונקולוגית, פרופסור תמר פרץ, הפיזיולוג פרופסור יובל חלד, הביולוג פרופסור פואד פארס יחד עם בנו דוקטור באסם פארס, הקרדיולוג פרופסור חיים לוטן ופרופסור סולומון ואסר.
תחומי העיסוק של החברה.
כל מוצרי החברה מבוססים על שילוב של קנבינואידים וחומרים פעילים מפטריות מרפא. במוצרים שונים משלבים בחברה רכיבים טבעיים נוספים המתאימים לאופי הטיפול.
רפואת מניעה.
החברה מפתחת פתרונות בתחום הרפואה המונעת וחיזוק המערכת החיסונית.
מוצרים אינטגרטיביים.
שמונה פורמולות המשלבות פטריות מרפא וקנאביס רפואי. הפורמולות נועדו להשתלב בטיפול של חולי הסרטן על מנת להביא לטיפול רפואי יעיל יותר, להפחית תופעות ולהקל ולשפר את חיי המטופלים. החברה גם מבצעת ניסויים כדי לבחון את יעילות המוצרים בעיכוב הצמיחה והתפשטות הגידול הסרטני.
תרופה בוטנית לסרטן הלבלב והמעי הגס.
לקנבוטק זכויות שימוש בלעדיות בפטריה בשילוב עם קנבינואידים מצמח הקנאביס. בהתבססות על מחקר של פרופסור פואד פארס על פטריית מרפא ייחודית, מפתחת החברה תרופה בוטנית לסרטן הלבלב וסרטן המעי הגס.
היפורתודוס ארגסטולריוס
היפורתודוס ארגסטולריוס (שם מדעי: Hyporthodus ergastularius) הוא מין של דג גרם ממשפחת הדקריים ותת-משפחת הדקרים, המצוי בדרום-מערב האוקיינוס השקט סביב חופי אוסטרליה בין שונית המחסום הגדולה שממזרח לקווינסלנד עד לניו סאות' ויילס.
מין זה הוא קרוב של המין היפורתודוס אוקטופסכיאטוס, המבלבל איתו לעיתים ובעבר היה שייך לסוג דקר. הוא יכול להגיע לאורך מרבי של 157 ס"מ ומשקל של 66 ק"ג, אף שנטען שהוא יכול להגיע לאורך של 180 ס"מ ומשקל של מעל 100 ק"ג. דג זה הוא גדול ושרירי בעל ראש גדול עם לסתות נוקשות מותאמות לבליעת מזון במהירות והוא בעל סנפיר גבי פרוק וזקור, סנפירי שת זקורים וקוצניים וזנב עגלגל. צבעו חום-אפרפר עד ורוד-אפור והסנפירים כהים יותר. לאורך הלסת העליונה עובר פס שחור דק דמוי שפם.
זהו דג טורף השוכן בשוניות אלמוגים בעומק 35 עד 350 מטרים מתחת פני הים. הוא ניזון ממארב מוסווה של דגים אחרים וסרטנים אותם הוא בולע במהירות בעזרת פיו הגדול. הוא נידוג באופן מסחרי כדג מאכל לאורך החופים בהם הוא חי אך לא ידוע על קרבתו לסיכון עקב כך.
דקר רחב-פס
דקר רחב-פס (שם מדעי: "Epinephelus latifasciatus") הוא מין דג גדול ממשפחת הדקריים, החי במימי האזור האינדו-פסיפי. הוא תואר לראשונה ב-1843 בידי הזואולוג הגרמני קונרד יאקוב טמינק ותלמידו הרמן שלגל .
תיאור.
דקר זה מצוי לאורך האוקיינוס ההודישבין הים האדום, המפרץ הפרסי ומפרץ עומאן דרך הודו וסרי לנקה ועד לאוסטרליה המערבית וכן באוקיינוס השקט שלחופי יפן וטאיוואן. לרוב הוא מצוי לאורך מדפים יבשתיים ולא לאורך איים מבודדים והוא מצוי בעומק 20 עד 230 מטרים סביב קרקעית חולית או בשוניות אלמוגים.
הדקר מגיע לאורך ממוצע של 70 ס"מ אך יכול להגיע גם לאורך 137 ס"מ ולמשקל מתועד של 58 ק"ג. הוא בעל גוף גדול בצבע חום אפרפר ועליו פסים בהירים אופקיים בעלי שוליים שחורים ועליהם נקודות בהירות. הצעירים בעלי גוני אפור-לבנדר או חום בהיר עם פסים בהירים דומים והסנפירי כהים. סנפיר הגב גדול ופרוק והוא יוצר רעמה עד לסנפירי השת והזנב. הזנב בעל אונות מעוגלות והראש גדול עם לסתות חזקות.
מין זה נתפס למאכל לאורך שווקים במזרח אסיה ונפוץ גם לאורך חופי הודו והמפרץ הפרסי, אך שם הוא לא נידוג באופן מסחרי אלא כנראה נתפס כשלל לוואי של רשתות. הוא לא מצוי בסכנת הכחדה בטבע.
תומאס פינקה
תומאס פינקה (6 בינואר 1561 - 24 באפריל 1656) היה מתמטיקאי ופיזיקאי דני, ופרופסור באוניברסיטת קופנהגן במשך יותר מ -60 שנה.
ביוגרפיה.
תומאס ג'ייקובסן פינקה נולד בפלנסבורג בשלזוויג. הוא היה בנם של חבר המועצה ג'ייקוב פינקה ואנה טורסמד. הוא סיים את לימודיו בבית הספר היסודי בפלנסבורג. משנת 1577 למד חמש שנים באוניברסיטת שטרסבורג מתמטיקה, רטוריקה ולימודי פילוסופיה אחרים. בשנת 1590 הוא הפך לפרופסור למתמטיקה באוניברסיטת קופנהגן. בשנת 1603 קיבל גם תואר פרופסור לרפואה.