בתאי דם אדומים של אדם מהווה החלבון כ-25% מקרום התא, והעתקים רבים שלו קיימים על גבי כל תא. תפקידיו של החלבון רבים, וכוללים החלפה ביחס של אחד לאחד של יון ביקרבונט ביון כלוריד. החלפה זו היא חשובה בשמירה על ה-pH בתא הדם, וכן בשינוע של הפחמן הדו-חמצני, אחד מתוצרי הנשימה התאית, אל מחוץ לתא ולגוף. כמו כן, למשחלף האניונים תפקיד בחיבור של ממברנת התא לשלד התא, חיבור אשר משמר את צורת התא וגודלו.
בכליית האדם נמצא האיזופורם kAE1 של החלבון, צורה אשר מקוצרת בקצה האמיני שלה. החלבון נמצא בתאי הצינורות המאספים בנפרון, שמנקזים את השתן שנוצר בכליות אל השופכן. תפקידו של החלבון במערכת זו הוא לשלוט על חומציות הכליה, באמצעות זירוז יצירת פרוטון וביקרבונט מפחמן דו-חמצני ומולקולת מים, פעולה המזורזת באמצעות קרבוניק אנהידראז. הפרוטונים עוברים דרך משאבת פרוטונים ומופרשים לשתנן, ואילו kAE1 משחלף ביקרבונט, שחשוב לתהליכים בדם, ובכך גם מטה את התגובה, לפי עקרון לה שטלייה.
אי-תפקוד של החלבון עלול להוביל למחלות שונות באדם, בהן חמצת אבובית הכליה וספרוציטוזיס תורשתי. מוטציות בחלבון עלולות להוביל גם לפגיעות גדולה יותר למחלות, בהן מלריה.
החלבון קיים הן בצורת דימר והן בצורת טטרמר. בדומה למשחלפי אניונים אחרים, יש לו קצה אמיני ארוך יחסית בתוך הציטופלזמה, וכן קצה קרבוקסילי קצר יחסית שאף הוא בציטופלזמה. קרבוניק אנהידראז II (Carbonic anhydrase II) יכול להיקשר למשחלף אניונים 1 בקצה הקרבוקסילי תוך החלפת פחמן דו-חמצני לביקרבונט. הביקרבונט מועבר אל מחוץ לתא תוך החלפתו ביון כלוריד.
שרת מסד נתונים
שרת מסד נתונים (באנגלית: database server) היא תוכנת מחשב המספקת שירותי מסד נתונים לתוכנות מחשב או מחשבים אחרים, בהתאם להגדרת מודל השרת-לקוח. המונח יכול להתייחס גם למחשב ייעודי להרצת תוכנה כזאת. לעיתים קרובות מערכות לניהול מסדי נתונים (DBMS) מספקות פונקציונליות של שרת מסד נתונים, וחלק מהמערכות (כדוגמת MySQL), מסתמכות אך ורק על מודל השרת-לקוח לצורך מתן גישה למסד הנתונים.
הגישה אל שרתים כאלה מתבצעת דרך "קצה קדמי" (front end) אשר רץ על גבי המחשב של המשתמש ומציג את הנתונים המבוקשים, או דרך "הקצה האחורי" (back end) אשר רץ על גבי השרת ומטפל במשימות כגון ניתוח ואחסון נתונים.
במודל ה-master-slave, שרת מסד נתונים "מאסטר" הוא המוקד המרכזי והעיקרי של הנתונים, ואילו שרתי מסדי נתונים "עבדים" מהווים גיבויים מסונכרנים של המאסטר, ומשמשים כשרתי פרוקסי.
כל שרת משתמש במבנה ולוגיקת שאילתות משלו. שפת השאילתות SQL היא דומה יחסית ברוב שרתי מסדי הנתונים.
מאיר ניסנסון
מאיר ניסנסון (נולד ב-1944), מנכ"ל יבמ ישראל בשנים 1996–2012 ולאחר מכן יו"ר יבמ ישראל.
ביוגרפיה.
מאיר ניסנסון נולד בשנת 1944 בבואנוס איירס שבארגנטינה, לאב שהיה עורך דין. בשנת 1955 עלה לישראל עם משפחתו, התגורר ברמת גן, ולמד בה בתיכון אהל שם. לאחר שירותו בצה"ל למד הנדסת תעשייה וניהול בטכניון. הוא גם בעל תואר שני במינהל עסקים מאוניברסיטת תל אביב.
בשנת 1969 הצטרף לחברת יבמ ישראל, והתמיד בעבודה בה במשך 43 שנים. בשנים 1977–1979 ובשנים 1991–1994 נשלח לתפקידים בכירים במטה האירופי של חברת IBM בפריז. את דרכו ביבמ ישראל התחיל כמהנדס תוכנה, המשיך כמנהל משאבי אנוש וסמנכ"ל כספים, וביוני 1996 מונה למנכ"ל החברה במקומו של יהושע מאור.
בתקופת כהונתו כמנכ"ל התרחבה פעילות יבמ בישראל, תוך שהיא מתאימה עצמה לשינויים הטכנולוגיים ולשינויים בפעילותה של חברת האם. רכישה בולטת של יבמ ישראל הייתה חברת תדיראן מערכות מידע, שהגדילה מאוד את פעילותה של יבמ ישראל בתחום שרותי המחשוב, במסגרת קבוצת IBM Global Services העולמית. מערך המחקר והפיתוח של יבמ בישראל התפתח לשלוש מעבדות, המעסיקות יותר מ-1,000 עובדים. מספרם של כלל עובדי יבמ ישראל גדל והגיע ל-2,000 עובדים. במהלך כהונתו היה מעורב ברכישתן של 11 חברות הזנק ישראליות על ידי IBM.
בשנת 2012 סיים כהונתו כמנכ"ל יבמ ישראל, אך המשיך כיו"ר החברה.
משפחתו.
למאיר ניסנסון שני אחים ושתי אחיות. אחיו הבכור, צבי בר-נס, הוא ממייסדי חברת המחשוב חילן. אחותו עליזה רוטברד הייתה מנהלת המחשוב של בנק ישראל בתל אביב וסמנכ"לית המחשוב של הבורסה לניירות ערך בתל אביב. אחיו חיים ניסנסון היה במשך שנים רבות מנכ"ל חברת ראדא תעשיות אלקטרוניות. אחותו הצעירה היא יהודית טיומקין, שהייתה אדריכלית פנים ונשואה לאיש העסקים אבי טיומקין.
מאיר ניסנסון נשוי לוורדה, אדריכלית עצמאית, ואב לשלושה ילדים, מתגורר בתל אביב.
יוזמות אברהם
יוזמות אברהם (לשעבר "יוזמות קרן אברהם") היא עמותה יהודית־ערבית המקדמת שילוב ושוויון בין יהודים וערבים אזרחי ישראל. העמותה הוקמה בשנת 1989 ופעלה כקרן פילנתרופית אשר תמכה בארגונים ובפעולות המקרבות בין יהודים וערבים.
תקציב.
תקציב העמותה לשנה עומד על כ־10 מיליון ש"ח והוא מתבסס על מענקים מגורמים פרטיים ומוסדיים בישראל ומחוץ לה.
לעמותה אישור ניהול תקין ואישור תרומה מוכרת למס.
פעילות ומיזמים.
חינוך והכשרה לחיים משותפים.
מתוך תפיסה שהשונוּת וההפרדה בין זרמי החינוך השונים בישראל מובילות לריחוק, לשנאה ולגזענות ופגיעה במרקם החיים המשותף, פועלת העמותה לקדם למידה וחינוך לחיים משותפים החל מבית הספר היסודי, חטיבות הביניים ובתי הספר התיכון וכלה במסגרות לבוגרים, האקדמיה ועולמות התעסוקה.
קהילות בטוחות.
"קהילות בטוחות" הוא מיזם לקידום שירותי אכיפה ושיטור עבור האזרחים הערבים באמצעות שינוי באופן השיטור כלפיהם, רכישת אמון ולגיטימציה מצדם והגברת נכונותם לשיתוף פעולה.
המיזם פועל בטמרה, מג'ד אל-כרום, עכו, ג'סר א-זרקא, כפר קאסם, לוד וערערה, ובמסגרתו נעשה בכל שנה מחקר הבודק את מדד הביטחון האישי בחברה הערבית ואת הפעולות שנוקטות הרשויות למיגור האלימות והפשיעה בחברה הערבית.
המיזם שואב השראה מרעיונות לשיפור היחסים בין משטרה למיעוטים ברחבי העולם.
ערים משותפות.
המיזם "ערים משותפות" חותר לפיתוח תפיסה סדורה לניהול הערים המעורבות והפיכתן לערים משותפות, מכלילות ושוויוניות באמצעות תוכניות לחינוך בקהילה, לימוד מודלים של ערים משותפות בעולם, סִנְגוּר ומדיניות. זאת כדי לשפר את היחסים בין ערבים ויהודים באותן ערים ולשמש דוגמה לערים נוספות ההופכות למעורבות.
לאחר אירועי יום הכיפורים 2008 בעכו הוציאה העמותה את הפרסום "ערים ואזורים מעורבים – פני המחר של מדינת ישראל", העוסק בשאלה כיצד צריכה להתנהל ולהיראות עיר שבה חיים יחד ערבים ויהודים.
בניסיון למנוע עימותים בערים המעורבות בשנת 2015, שבה חלו יום הכיפורים וחג הקרבן (עיד אל־אדחא) באותו יום, הפיקה העמותה סרטון אנימציה יחד עם האנימטור חנוך פיבן, והוא הוקרן בערוצי הטלוויזיה בימים שלפני החגים. בערב החג ערכה העמותה כנס ציבורי גדול בלוד בהשתתפות הרבנים הראשיים לישראל, ראשי בית הדין השרעי, ראשי העדות הנוצריות וחברי כנסת יהודים וערבים, בקריאה לסובלנות בין יהודים לערבים.
תקשורת כמרחב משותף.
המיזם "תקשורת כמרחב משותף" חותר ל"קידום סיקור הוגן ומגוון של המיעוט הערבי בתקשורת הישראלית". המיזם החל כשיתוף פעולה במחקר משותף עם עמותת "אג'נדה", אשר הוצג בסדרה של כנסים החל משנת 2009. המיזם פועל לשינוי באופן שבו תופסים עיתונאים את החברה הערבית ולהרחבת הידע שלהם בשפה הערבית, בתרבות של האזרחים הערבים בישראל ובמציאות חייהם באמצעות קורסי שפה ותרבות ערבית לעיתונאים לצד סיורי שטח ייעודיים ביישובים ערביים.
לובינג וקידום מדיניות.
נוסף על מיזמי השטח העמותה מפעילה לובי לקידום מדיניות לשילוב ושוויון בשורה של נושאים באמצעות תקשורת, קשרי ממשל, עבודה בכנסת ויחסי ציבור.
פעילות זו כוללת הגברת המודעות של מקבלי ההחלטות לצרכים הייחודים של המיעוט הערבי בישראל ולחשיבות של הכללתו בתהליכי קבלת ההחלטות; ניטור תהליכי חקיקה ותוכניות ממשלתיות והעברת ניירות עמדה וחוות דעת הנוגעות לאזרחים הערבית; קידום המודלים למדיניות המתבססים על המיזמים שמפעילה העמותהצבקרב קובעי המדיניות; העלאת נושאים המצריכים טיפול בחברה הערבית וביחסי יהודים־ערבים לסדר יומם של נבחרי ציבור ושל פקידים ברמה הארצית והמקומית; עריכת סיורים בשטח והנגשת מידע לקובעי המדיניות.
מיזמים בולטים לאורך השנים.
יא־סלאם: שפה כגשר תרבותי.
הוראת השפה והתרבות הערבית בידי מורות ערביות בבתי ספר יסודיים ממלכתיים. המיזם נועד להדגים הוראה יעילה של ערבית במערכת החינוך העברית בשילוב של מורים משני המגזרים. המיזם הושק בשנת 2005 ומטרתו לעורר בתלמידים יהודים אהבה לשפה הערבית ולשפר את עמדותיהם ביחס לאזרחים הערבים ולתרבות הערבית. המודל החינוכי של "יא־סלאם" הוצג בהרחבה בחוברת שפרסמה העמותה בשנת 2013.
בעשור הראשון להפעלתה למדו בתוכנית כמעט רבע מיליון תלמידים בכיתות ה'–ו', ובמאי 2016 הודיע משרד החינוך בכנסת שהוא מאמץ את הרעיון ומרחיב בהדרגה את לימודי הערבית בכל בתי הספר היסודיים העבריים.
מפגשי תלמידים יהודים וערבים.
לאורך השנים מפעילה העמותה מפגשים בין תלמידי בתי ספר יהודים וערבים לשם היכרות הדדית, הימנעות לסטריאוטיפים וטיפוח חברויות ושיתופי פעולה. המפגשים עוסקים בתחומי עניין משותפים כגון מוזיקה, ספורט, תרבות ואמנות, פעילות למען הסביבה ועוד. המפגשים נערכים בשיתוף משרד החינוך, רשויות מקומיות וארגונים עמיתים, ולאורך שלושים שנותיה של העמותה השתתפו בהם מאות אלפי תלמידים.
עברית בסלאם.