קרטר ידוע בעיקר כמי שניסח את החוק המקל על הוכחת גנבת זהות וגוזר עונשים נוקשים בגין העבירה. ב-2004 חתם נשיא ארצות הברית ג'ורג' ווקר בוש על החוק. בקונגרס ה-110 נתן קרטר את חסותו למספר הצעות חוק, בהן חקיקה למתן סיוע כספי לבתי מגורים של זוגות צבאיים, חוק עונש מוות לטרוריסטים לשנת 2008, והצעת חוק לגינוי השחתת אנדרטת מלחמת וייטנאם השוכנת במול. ב-12 ביוני 2009 היה קרטר שותף לחקיקה ששמה לה למטרה לדרוש הצגת תעודת לידה ממועמדים בבחירות לנשיאות ארצתו הברית. הצעת החוק הוצגה כפועל יוצא של תאוריית קונספירציה לפיה הנשיא ברק אובמה לא נולד בארצות הברית ולפיכך אין לו הזכות להתמודד לנשיאות.
ב-15 בספטמבר 2009, במאמר דעה שפרסם בעיתון "The Hill", כינה קרטר את הקונגרס ה-111 של ארצות הברית כ"בית הצביעות" לאחר שבית הנבחרים הצביע בעד גינויו של חבר הקונגרס ג'ו וילסון על שהפריע לנאום מצב האומה של הנשיא אובמה, אך לא פעל נגד חבר הקונגרס הדמוקרטי ויו"ר ועדת הדרכים והאמצעים צ'ארלס רנגל, שמעליו ריחפה עננת הפרות אתיות. קרטר הוא גם תומך ב"כלל רנגל", לפיו שירות הכנסות הפנים מבטל קנסות וריביות אם מושא הענישה משיב מיסיו, בדומה ליחס שקיבלו רנגל, מזכיר האוצר של ארצות הברית טימותי גייטנר וטום דאשל, לשעבר חבר הסנאט ומועמד למזכיר הבריאות ושירותי האנוש של ארצות הברית.
בדצמבר 2020 נמנה קרטר בין 126 חברי בית הנבחרים מהמפלגה הרפובליקנית שחתמו על מכתב ידידי בית המשפט לשם הבעת תמיכה בתיק "טקסס נגד פנסילבניה", תובענה ייצוגית שהוגשה לבית המשפט העליון של ארצות הברית בניסיון לערער על תוצאות הבחירות לנשיאות ארצות הברית 2020 במספר מדינות מתנדנדות, בהן ג'ו ביידן ניצח את הנשיא המכהן דונלד טראמפ. בית המשפט העליון מיאן לדון בתיק על סמך שלטקסס אין זכות עמידה לערער על תוצאות בחירות במדינה אחרת, על סמך פרק 3 לחוקת ארצות הברית.
פייר בושן
Infinidat
Infinidat (בתעתוק לעברית: אינפינידאט) היא חברת אחסון נתונים ישראלית-אמריקאית. מייסד החברה הוא משה ינאי ומנכ"ל החברה הוא פיל בלינגר
לחברה משרדים ב -17 מדינות ושני מטות: אחד בוולת'ם ואחד בהרצליה.
היסטוריה.
החברה נוסדה על ידי משה ינאי בשנת 2011. בשנת 2015 הוערך שווי החברה בכ-1.2 מיליארד דולר ובשנת 2017, הוערך שווי החברה בכ-1.6 מיליארד דולר.
InfiniBox.
בשנת 2013 הגישה החברה בקשה לשלושים ותשעה פטנטים ומאוחר יותר באותה שנה פרסמה את מוצר הדגל שלה, InfiniBox (אינפיניבוקס). כל מערכת ניהלה בתחילה כחמישה פטה-בייטים של נתונים.
באוקטובר 2017, החברה שלחה ללקוחותיה אחסון בגודל של כשני אקסה-בייטים.
המוצר משמש תאגידים ולקוחות גדולים כולל ספקי שירותי ענן, טלקום, חברות שירותים פיננסיים, ספקי שירותי בריאות ואחרים הדורשים אחסון נתונים רב.
מימון.
בשנת 2015, קיבלה החברה מימון של 150 מיליון דולר במהלך סבב B בהובלת TPG Growth.
בשנת 2017, קיבלה החברה מימון של 95 מיליון דולר, בסבב סדרה C בהובלת גולדמן זאקס. בשלב זה היא קיבלה 325 מיליון דולר בסך כל המימון.
אינפינידאט
קיקו
ווהל
ווהל (בספרדית: VUHL) היא יצרנית מכוניות ספורט, שבסיסה במקסיקו.
עד כה הציגה החברה דגם אחד עם שתי גרסאות.
רמזי עומק
חוש הגוף במרחב
קני בדנרק
קנת' "קני" בדנרק (באנגלית: Kenneth "Kenny" Bednarek; נולד ב-14 באוקטובר 1998) הוא אתלט אמריקאי, סגן האלוף האולימפי (טוקיו 2020) וסגן אלוף העולם (יוג'ין 2022) בריצת 200 מטר.
ביוגרפיה.
סגן אלוף אולימפי.
באולימפיאדת טוקיו (2020) זכה בדנרק במדליית כסף בריצת 200 מטר בשיא אישי חדש של 19.68 שניות, אחרי אנדרה דה גראס מקנדה שקבע שיא לאומי חדש של 19.62 שניות ולפני אלוף העולם בן ארצו נואה ליילס (19.74 שניות).
סגן אלוף העולם.
באליפות העולם שנערכה ביוג'ין, אורגון ב-21 ביולי 2022 זכה במדליית כסף בריצת 200 מטר בתוצאה של 19.77 שניות, אחרי נואה ליילס שקבע שיא לאומי חדש של 19.31 שניות ולפני אריון נייטון (19.80 שניות), שלושתם מארצות הברית.
בעיית ברוקר
בעיית ברוקר היא בעיה מתמטית בתורת המספרים, המבקשת למצוא ערכים שלמים של "n" ו-"m" שעבורם:
כאשר "n"! הוא n עצרת. האתגר פורסם על ידי אנרי ברוקר בצמד מאמרים בשנים 1876 ו- 1885, ובאופן עצמאי בשנת 1913 על ידי סריניבאסה ראמאנוג'אן.
מספרי בראון.
זוגות המספרים ("n", "m") הפותרים את בעייתו של ברוקר נקראים מספרי בראון. נכון למאי 2021, ישנם רק שלושה זוגות ידועים של מספרי בראון:
המתמטיקאי פאול ארדש שיער כי אין פתרונות אחרים. אוברהולט (1993) הצליח להוכיח כי ישנו מספר סופי של פתרונות, אך זאת בתנאי שהשערת abc נכונה. ברנדט וגלאוויי (2000) ביצעו חישובים עבור ערכי "n" עד 109 ולא מצאו פתרונות נוספים. מטסון (2017) האריך זאת בשלושה סדרי גודל לטריליון אחד. אפשטיין וגליקמן (2020) הרחיבו את מרחב החיפוש בשלושה סדרי גודל (עד קוודריליון אחד) והראו שאין במרחב זה פתרון נוסף.
גרסאות נוספות של הבעיה.
דברובסקי (1996) הכליל את הבעיה על ידי כך שהראה כי מהשערת abc יוצא כי עבור כל:
יש רק מספר פתרונות סופי, עבור כל מספר שלם "A." תוצאה זו הוכללה עוד יותר על ידי לוקה (2002), שהראה (שוב בהנחה של השערת abc) כי למשוואה:
יש רק מספר סופי של פתרונות עבור פולינום "P"("x") נתון של מסדר שני לפחות עם מקדמים שלמים.
אוסי ווסי
אוסי ווסי (בגרמנית: Ossi und Wessi) הם כינויי סלנג בגרמניה שנפוצו לאחר האיחוד של 1990 – לאזרחים לשעבר של גרמניה המזרחית ואזרחים לשעבר של גרמניה המערבית, בהתאמה.
אוסי ("מזרחי") הוא כינוי לאזרח לשעבר של גרמניה המזרחית בעוד וסי ("מערבי") הוא כינוי לאזרח לשעבר של גרמניה המערבית.
כינויים אלה מייצגים את ההבדלים התרבותיים שנוצרו בין האזרחים של שני חלקי גרמניה בפיצול בן ארבעים השנים.
הסטריאוטיפ אודות אוסים הוא של אנשים גזענים, עניים ומושפעים מהתרבות הרוסית. לעומת זאת, הסטריאוטיפ אודות וסים הוא של אנשים סנובים, נוכלים, עשירים ואנוכיים.
התרבות הפופולרית בגרמניה כוללת בדיחות וקלישאות רבות על שני הטיפוסים, "אוסי" ו"וסי".
הכינוי בסרווסי, Besserwessi, שפירושו "מערבי טוב יותר" והוא מהווה משחק מילים על הכינוי בסרוויסר, Besserwisser, שפירושו "יודע טוב יותר", משמש להתנשאות של וסים כלפי אוסים.
אוסים רבים חשים כי הווסים אינם מכבדים אותם ואת תרבותם, ושגרמניה המזרחית סופחה לזו המערבית במקום שהשתיים יתאחדו כשוות, טענה שמבחינה משטרית נכונה, מפני ש"איחוד" המזרח והמערב היה למעשה החלת ריבונות המערב על המזרח.
העיתון "דר שפיגל" בחר בצמד מילים אלו למילות השנה של 1991.
ברקטה
ברקטה (באיטלקית: barchetta) היא סגנון גוף למכונית, המתאפיינת בדרך כלל במכונית רודסטר ללא שמשה קדמית וחלונות צד או עם שמשה קדמית קטנה המחולקת לשתיים.
המכונית הראשונה שהחלה עם המונח ברקטה הייתה פרארי 166 MM שהוצגה במרכב רודסטר אך עם שמשה קטנה ונמוכה. סגנון גוף זה שימש ומשמש את יצרני הרכב כדוגמת: למבורגיני, פרארי, מזראטי, אסטון מרטין, ווהל ומקלארן אוטומוטיב ליצרות פאר ויוקרה ומכוניות עיצוביות. כיום ישנם כמה מכוניות המיוצרות במרכב רודסטר עם סגנון ברקטה כדוגמת פרארי מונזה SP ומקלארן אלבה.
ח'רבת עלמית
אמנת האו&quot;ם לזכויות הילד
אלסטומרים דיאלקטרים
לאה פרלשטיין
לאה פרלשטיין (בפולנית: Leja Perelsztein, 1913 - 1 בפברואר 1943) הייתה חברת תנועת החלוץ ופעילה בקיבוצי ההכשרה שחריה וברוכוב. חברת הנהלת אי"ל בגיטו ורשה ושותפה במרד גטו ורשה במהלכו נתפסה על ידי הגרמנים, נשלחה לטרבלינקה ונרצחה.
ביוגרפיה.
ילדותה.
לאה נולדה ב-1913 בעיירה סוקולקה שלייד ביאליסטוק בפולין ליוסל פרלשטיין וגיטה לבית שטיין. משפחת האם הייתה אמידה ועסקה בבורסקאות אולם ירדה מנכסיה בתקופת מלחמת העולם הראשונה. לאה למדה בבית ספר תיכון של רשת תרבות והמשיכה בלימודי הוראה בסמינר למורים בגרודנו. עם סיום לימודיה החלה לעבוד כמורה בעיר הולדתה באותה רשת חינוך. ב-1935 הצטרפה לתנועת החלוץ. במסגרת ארגון זה הייתה בין מקימי ארגון מורים שיועד להוראת עברית בקיבוצי ההכשרה בפולין.
קיבוץ שחריה.
מתוך רצון לעלות ארצה ולהצטרף לקרובי משפחתה שכבר עלו ארצה יצאה לאה, ב-1935, להכשרה בקיבוץ שחריה שבוילנה. ב-1936 חלתה ונשלחה בחזרה לביתה להבראה. לאחר שהבריאה חזרה לקיבוץ.
קיבוץ ברוכוב.
לאחר תקופת הכשרה בשחריה עברה לאה לקיבוץ ברוכוב בלודז' בגלל רצונה לעסוק בהוראה. בקיבוץ הייתה בין החברים הבוגרים וכבוגרת סמינר למורים עסקה בהוראת עברית ואף ריכזה קורס להכשרת מורי עברית עבור כל קיבוצי ההכשרה ובמסגרת תפקיד זה עבדה גם במרכז החלוץ בוורשה.
ב-1938 צורפה ל"וועדת החברות" המרכזית של ארגון החלוץ בו היו חברות גם צביה לובטקין, טוסיה אלטמן ופרומקה פלוטניצקה.
בתקופת שהותה בחווה בלודז' הצטרפה למזכירות הקיבוץ והייתה אחראית על כספי הקיבוץ. טרום פרוץ מלחמת העולם השנייה התחולל משבר פיננסי בפולין והיה חשש לגורל כספי הקיבוץ אולם עם הרבה אומץ לב ותוך ניצול המראה הארי שלה הצליחה לאה לעקוף את התורים בכניסות לבנקים ולמשוך את הכספים.