נשיא מדגסקר אנדרי רג'ואלינה השיק וקידם באפריל 2020 משקה צמחי מרפא המבוסס על צמח הלענה כתרופת פלא שיכולה לטפל ולמנוע את מחלת הקורונה, למרות מחסור בראיות רפואיות. המשקה יוצא גם למדינות אפריקה אחרות.
מחקרים במבחנה (in-vitro), הראו שתמציות של E. purpurea (Echinaforce) הראו פעילות נגד נגיפי הקורונה, כולל SARS-CoV-2. מכיוון שהמחקרים היו ראשוניים, ונערכו רק על תרביות תאים, אין עדויות לאפקטיביות של הצמח בבני אדם חיים. כתוצאה מכך, לא ניתנה המלצה להשתמש באכינצאה למניעה או טיפול במחלת הקורונה.
ויטמינים.
במהלך מגפת הקורונה, ה-FDA הוציא יותר מכתבי אזהרה כנגד השימוש בוויטמין C, מאשר נגד כל טיפול שקרי אחר.
בפברואר 2020, הופצו ברשתות החברתיות בתאילנד טענות שכדורי ויטמין D יכולים לסייע במניעת מחלת הקורונה. במאי 2020, המרכז לרפואה מבוססת ראיות (CEBM) באוניברסיטת אוקספורד, ציין כי "ההמלצה הנוכחית היא שכל האוכלוסייה בבריטניה צריכה לקחת תוספי ויטמין D כדי למנוע מחסור בוויטמין D", אך לא מצא "שום הוכחה קלינית לכך שתוספי ויטמין D מועילים למניעה או לטיפול ב-COVID-19".
איבופרופן.
בעקבות ציוץ של שר הבריאות הצרפתי ומחקר ספקולטיבי קטן בכתב העת רפואה נשימתית של Lancet, עלו חששות שהחומר איבופרופן (הנמצא בתרופות אדוויל ונורופן) מחמיר את מחלת הקורונה. החששות התפשטו בהרחבה ברשתות החברתיות, בין השאר מכיוון שהפעם היו אלה מקורות מהימנים שהפיצו את המידע הכוזב. בעקבות הפצת הטענות, סוכנות התרופות האירופית וארגון הבריאות העולמי המליצו לחולי קורונה להמשיך לקחת איבופרופן לפי ההוראות, וטענו שאין עדויות משכנעות לסכנה כלשהי.
זבל ושתן בקר.
הפעיל הפוליטי ההודי סוואמי צ'אקראפאני וחבר העצרת המחוקקת סומן האריפריה טענו כי שתיית שתן פרה ומריחת זבל פרה על הגוף יכולה לרפא את מחלת הקורונה. במניפור, שני אנשים נעצרו במסגרת חוק הביטחון הלאומי בגין העלאת פוסטים ברשתות החברתיות שאמרו כי שתן פרה וגללים אינם מרפאים את הנגיף. הם נעצרו על פי סעיף 153 לחוק העונשין ההודי על כך שלכאורה קידמו איבה בין קבוצות שונות על רקע דת, גזע, מקום לידה, מגורים, שפה וכו', פעולות שפוגעות בשמירה על הרמוניה).
המדען הראשי של ארגון הבריאות העולמי, סומיה סוואמינתן, מתח ביקורת על פוליטיקאים שהפיצו מידע לא נכון שכזה ללא הוכחות.
טיפולים מסוכנים.
חלק מחסידי QAnon, קידמו גירגור של "תוסף מינרלים פלאי". התוסף היה למעשה כלור דו-חמצני, כימיקל המשמש כאקונומיקה ועלול לגרום לתגובות מסכנות חיים ואף למוות. מינהל המזון והתרופות הזהיר פעמים רבות כי שתיית התוסף היא מסוכנת, מכיוון שהיא עלולה לגרום להקאות קשות ולאי ספיקת כבד חריפה.
שמן חרדל.
גורו היוגה ראמדב טען כי ניתן לטפל במחלת הקורונה על ידי שפיכת שמן חרדל לתוך האף. לטענתו, השמן יגרום לנגיף לזרום לבטן ושם ייהרס על ידי חומצת קיבה. הוא גם טען שאם אדם יכול לעצור את נשימתו למשך דקה, פירוש הדבר שהוא אינו סובל מכל סוג של נגיף קורונה, סימפטומטי או אסימפטומטי. שתי הטענות הללו נמצאו כוזבות.
ריפוי רוחני.
אוונגליסט טלוויזיוני בשם קנת קופלנד, טען שהוא יכול לרפא את צופיו ישירות מאולפן הטלוויזיה. הצופים נתבקשו לגעת במסך הטלוויזיה כדי לקבל את הריפוי הרוחני.
לחימה במידע כוזב.
ב־2 בפברואר 2020, ארגון הבריאות העולמי תיאר מצב של "אינפודמיה מאסיבית". הארגון מסר שמידע רב המדווח על הנגיף הוא שקרי. מצב זה "מקשה על אנשים למצוא מקורות מהימנים והנחיות מהימנות כאשר הם צריכים את זה". כתוצאה מכך, הארגון הקים מוקד ישיר בשם WHO 24/7, שבו צוותי תקשורת ומדיה חברתית עוקבים אחר מידע כוזב ומגיבים באמצעות אתר האינטרנט שלו ודפי המדיה החברתית. ארגון הבריאות העולמי הפריך כמה טענות שקריות, כולל הטענה שאדם יכול לדעת אם יש לו את הנגיף או לא על ידי עצירת נשימתו, הטענה כי שתיית כמויות גדולות של מים תגן מפני הנגיף, והטענה כי גרגור מי מלח מונע זיהום.
מדיה חברתית.
בתחילת פברואר 2020, פייסבוק, טוויטר וגוגל הודיעו כי הם עובדים עם ארגון הבריאות העולמי על מנת להתמודד עם מידע מוטעה. פייסבוק הצהירה כי תסיר תוכן שסומן על ידי ארגוני בריאות עולמיים ורשויות מקומיות כמידע המפר את מדיניות התוכן שלה בנושא מידע כוזב המוביל ל-"נזק פיזי". פייסבוק נותנת גם פרסום חינם ל-WHO. אף על פי כן, שבוע לאחר השערותיו של טראמפ כי אור השמש עלול להרוג את הנגיף, מצא הניו יורק טיימס 780 קבוצות פייסבוק, 290 עמודי פייסבוק, תשעה חשבונות אינסטגרם ואלפי ציוצים שדוחפים טיפולים באור UV, חומר שאותן חברות מדיה סירבו להסיר מהפלטפורמות שלהן. ב־11 באוגוסט 2020, פייסבוק הסירה שבעה מיליון פוסטים עם מידע כוזב על COVID-19.
בסוף פברואר 2020 הסירה אמזון יותר ממיליון מוצרים שטענו כי הם מרפאים או מגינים מפני מחלת הקורונה, והסירו עשרות אלפי הצעות למוצרי בריאות שמחירם היה "גבוה משמעותית מהמחירים האחרונים שהוצעו באמזון או מחוצה לה". עם זאת, פריטים רבים "עדיין נמכרו במחירים גבוהים במיוחד".
התפשטות המידע הכוזב בנוגע למחלת הקורונה ברשתות החברתיות הובילה לסדנאות המיישמות למידת מכונה לאיתור מידע כוזב. כמה סדנאות מפורטות להלן:
ויקיפדיה.
התקשורת שיבחה את הסיקור של ויקיפדיה בנושא מגפת הקורונה, ואת ההתמודדות שלה עם מידע כוזב באמצעות WikiProject Med Foundation, WikiProject Medicine וקבוצות אחרות. ארגון הבריאות העולמי החל לעבוד עם ויקיפדיה על מנת לספק חלק ניכר מהאינפוגרפיקות והדוחות שלה על COVID-19 כדי לסייע במאבק במידע כוזב, ותכנן להשתמש בגישות דומות למאבק במידע כוזב על מחלות זיהומיות אחרות בעתיד.
עיתונים וכתבי עת אקדמיים.
בתחילה, עיתונים רבים אפשרו קריאה חופשית בנוגע לסיקור מחלת הקורונה. הוצאות לאור מדעיות רבות גם נתנו גישה חופשית למאמרים מדעיים הקשורים למגפה.
ההסתננות של מחקרים לא איכותיים או כוזבים לתוך כתבי העת האקדמיים הטילה ספק באמינות המחקרים האחרים. מחקרים כוזבים או לא איכותיים שפורסמו, בוטלו לאחר מכן. Retraction Watch מחזיקה מאגר נתונים של מאמרים בנושא COVID-19 שבוטלו לאחר פרסומם.
צנזורה ממשלתית.
במדינות רבות בוצעה צנזורה על ידי ממשלות, כאשר נחקקו חוקים בנוגע לפייק ניוז בנוגע למחלת הקורונה. לעיתים קרובות אנשים נעצרו בגין פרסום שקרי באינטרנט.
בפיליפינים, סין, הודו, מצרים, אתיופיה, בנגלדש, מרוקו, פקיסטן, ערב הסעודית, עומאן, איראן, וייטנאם, לאוס, אינדונזיה, מונגוליה, סרי לנקה, קניה, דרום אפריקה, חוף השנהב, סומליה, מאוריציוס, זימבבואה, תאילנד, קזחסטן, אזרבייג'ן, מונטנגרו, סרביה, מלזיה, סינגפור, והונג קונג, אנשים נעצרו מפני שהפיצו לכאורה מידע כוזב על מגפת הקורונה. איחוד האמירויות הערביות הציג עונשים פליליים על הפצת מידע מוטעה ושמועות הקשורות להתפרצות. מיאנמר חסמה את הגישה אל 221 אתרי חדשות, כולל כמה כלי תקשורת מובילים.
פרדריקה וילסון
פרדריקה סמית' וילסון (באנגלית: Frederica Smith Wilson; נולדה ב-5 בנובמבר 1942) היא פוליטיקאית אמריקאית, המכהנת כחברת בית הנבחרים של ארצות הברית מטעם המחוז ה-24 של מדינת פלורידה, ברציפות מאז 2011. המחוז, השוכן בדרום פלורידה ושבתוכו חלקים נכבדים ממחוז מיאמי-דייד, נספר במהלך כהונתה הראשונה של וילסון כמחוז הקונגרס ה-17. וילסון ידועה בזכות כובעיה הרהבתניים והצבעוניים, ובבעלותה מאות אחדות של כובעים. במרוצת השנים פעלה למען הסרת האיסור בקונגרס על חבישת כיסויי ראש במהלך ישיבות במליאת בית הנבחרים. כלל זה מתוארך לשנת 1837, 80 שנה לפני שהאישה הראשונה הושבעה לכהונתה בקונגרס.
ביוגרפיה.
וילסון נולדה בשם פרדריקה סמית' בראשית נובמבר 1942 במיאמי שבפלורידה, בתם של ביולה (לבית פינלי) ות'ירלי סמית'. סבה וסבתה מצד אמה היו בהאמים. בשנת 1963 השלימה וילסון באוניברסיטת פיסק לימודי תואר ראשון, וב-1972 קיבלה תואר שני מאוניברסיטת מיאמי, שניהם בחינוך. היא שימשה כמנהלת בית הספר היסודי "סקייוויי" (Skyway) במיאמי. במהלך 1992 עזבה את תפקידה כמנהלת בית הספר על מנת לכהן בוועדת החינוך של מחוז מיאמי-דייד. במהלך כהונתה בוועדה זו יזמה וילסון "5000 מודלים לחיקוי מצוינות", תוכנית לחונכות פנימית בבתי הספר של מיאמי.
מ-3 בנובמבר 1998 עד 5 בנובמבר 2002 ייצגה וילסון את מחוז הבחירה ה־104 בבית הנבחרים של פלורידה. לאחר מכן נבחרה אל הסנאט המדינתי כנציגת המחוז ה-33, מ-2002 ועד להיבחרה אל הקונגרס בשנת 2010. ב-2006 הייתה מנהיגת המיעוט דה פקטו בסנאט של פלורידה, ולאחר מכן שירתה כמצליפת הסיעה הדמוקרטית. כתומכת ראשונית בהתמודדותו הנשיאותית של ברק אובמה במהלך הבחירות לנשיאות ארצות הברית 2008, הצביעה וילסון בעד אובמה ועמיתו למירוץ ג'ו ביידן כאחת מ-27 חברי פלורידה בחבר האלקטורים.
כאשר פרש קנדריק מיק מייצוג מחוז הקונגרס ה-17 של פלורידה בבית הנבחרים של ארצות הברית כדי להתמקד במסע הבחירות שלו לסנאט האמריקאי, התמודדה וילסון על המושב הפתוח שהותיר אחריו מיק וזכתה במועמדות המפלגה הדמוקרטית. היא ניצחה בבחירות אמצע הכהונה ב-2 בנובמבר 2010, ללא התנגדות מהותית במחוז שבו זכייה במועמדות הדמוקרטית שווה לזכייה בבחירות עצמן. וילסון הושבעה לתפקידה ב-3 בינואר 2011. באוגוסט 2011 יצאה וילסון, במסגרת משלחת של 25 חברי קונגרס דמוקרטים, לביקור בן שמונה ימים בישראל במהלכו נועדה עם נשיא המדינה שמעון פרס, ראש הממשלה בנימין נתניהו, ונשיא הרשות הפלסטינית מחמוד עבאס.