עד לשנת 1999 היה בסמכות הרושם לשלוח זוג לבירור יהדות כאשר הועלה חשד כי אחד מבני הזוג איננו יהודי. בעקבות חוסר אחידות של חלק מרשמי הנישואין הוצא חוזר מנכ"ל (סא/2 תמוז התשס"א) שהסדיר את הנושא בשנת 2000, בחוזר זה נאמר כי מי שעלה מחו"ל ואין בידיו תעודת נישואין כשרה של הוריו, חייב לעבור בדיקה בבית דין או בוועדה לבירור יהדות. ועדה כזו הוקמה אז בירושלים במסגרת המועצה הדתית בראשות הרב אברהם דב לוין, אולם בניגוד לחוזר מנכ"ל ההנחיות לא בוצעו, בערים שונות דרשו רושמי נישואים אישור בירור יהדות מבית דין הרבני האזורי גם לאחר החלטת הוועדה שבני הזוג יהודים וכשרים להנשא, כאשר לפי ההנחיות לא היה צורך. הוגשו מספר עתירות לבג"ץ בנושא עד שהנושא הוסדר סופית בשנת 2010, כך שכל עולה או אדם שהוריו נישאו מחוץ למדינת ישראל יחויב בירור יהדות.
חוזר המנכ"ל הגדיר כי אין להשיא בין זוג עולה שעלה לאחר 1990 אלא על סמך אישור יהדות. בעקבותיו הוגשה עתירת בג"ץ 5/02 כנגד העולים משנת 1990. בעקבות העתירה לבג"ץ בוטל הנוהל אולם רשמי הנישואין המשיכו להפעילו ללא סמכות חוקית. עתירה זו היוותה הבסיס להסמכת חוקרי יהדות.
במחקר על המופנים לבירור יהדות נמצא כי בשנים 2003–2005, 93.5% מקרב המופנים היו עולים ממדינות חבר העמים לשעבר. 87% התבררו כיהודים, ו-10% פרשו מהתהליך או שלא נקבעה החלטה סופית בעניינם.
ההליך.
כל אדם שנולד בחו"ל או אם הוריו נישאו שלא על ידי רב מוכר על ידי רבנות ישראל מחויב בתהליך בירור יהדות, תהליך זה דורש תעודות מקוריות בלבד. בין המסמכים שיידרש הנבדק להמציא: תעודת לידה מקורית שלו, של אמו ושל סבתו (אם אמו), תעודות לידה של אחיו ואחיותיו, וכן תעודות נישואין או גירושין של אמו ושל הוריה (לא דיזה או חותמת נוטריון). לדיונים עצמם, נכתב, "ישנה חשיבות להגיע עם האם, ואם הדבר אפשרי - גם עם הסבתא מצד האם". עוד יש להביא לעיתים:
על-פי חוזר שהוצא, בירור היהדות נעשה בהסתמך על עקרונות המופיעים בספר אבן העזר סימן ג', ובהסתמך על פועלו של הרב משה פיינשטיין, ועל פי אלו הוגדרו שלושה מבחנים:
הוסף כי לבירור יהדות מספיקים שנים מתוך שלושת המרכיבים.
בירור יהדות אצל עולים מארצות הברית.
בארצות הברית, בשונה ממדינות אחרות, לא קיים אזכור של הדת במסמכים רשמיים, ולכן לא ניתן לעבור תהליך בירור יהדות רגיל בו יוצגו תעודות שבהן מופיע בבירור הייחוס האתני ליהדות. הנושא נידון רבות במדיה, ולא קיים הסדר לפתרון בעייתם, במידה ולא יימצא רב אורתודוקסי שיעיד על יהדותם לשם חתונה.
מחלוקות על יהדותם של עולים ארצות הברית הוא אחד מהסיבות לקרע הנוצר בין מדינת ישראל ליהודי ארצות הברית.
בירור יהדות אצל עולים מאתיופיה.
יוצאי אתיופיה מופנים לרב הראשי ליהדות אתיופיה, הרב ראובן וובשת, אשר ממלא ומאמת פרטי אדם שבעה דורות אחורה בשימוש חלקי של זמד של הקהילה.
בין השנים 2010 ו-2012 עמותת טבקה פעלה במישור המשפטי בעת שהיה צורך לאשר כי העומדים בפני הבירור אכן יהודים ובחלק מהמקרים דובר על תהליכים שלקחו אף מספר שנים עד להחלטה סופית
בירור יהדות אצל עולים ממדינות חבר העמים.
אדם יופנה לבירור יהדות אצל אחד מחוקרי היהדות בערים הגדולות (חיפה, ת"א, ירושלים, אשקלון או באר שבע) ויידרש להביא תעודות מקוריות בלבד (לא דיזה) עד 4 דורות אחורה. יש להוכיח מעל ספק סביר את אמיתות התעודות. הנושא נמצא כמקור לתהפוכות פוליטיות כי נכון ל-2010 מדובר על מעל 700 אלף איש שנדרשים להוכיח את יהדותם לפני חתונתם.
התהליך אורך בין חודש לממוצע ארצי של חצי שנה עד לסיום תיק או נטישת התהליך, אולם קיימים מקרים (פחות מ-20%) שלאורכים למעלה משנה. על מנת לעזור בתהליך קיימים הארגונים שורשים, מכון עתים, עמותת צומת והרכב מיוחד לבירור יהדות בבית דין ירושלים בראשות הרב אברהם דב לוין, שהוקם בשנת 1990 וגישתו מחמירה יותר. תהליך הבירור בבית הדין של הרב לוין אורך בממוצע בין שבועיים לחודש.
מבין הפונים מברית המועצות למרכז שורשים קיימת הצלחה של 90% נכון לשנת 2011 לבירור יהדות לפי ההלכה האורתודוקסית
רבה של מוסקבה הרב פנחס גולדשמיט קבע למרכז שורשים את העקרונות הבאים:
משמעויות של אי הצלחת יהודי להוכיח את יהדותו.
אדם שכשל בהוכחת יהדותו תישלל יהדותם של בני משפחתו מצד האם, ייתכן ויעוכבו שירותי משרד הפנים (מעמד חסום לשירות), תיחסם אפשרותו להצטרף לחלק מהיישובים הקהילתים.
האפשרויות שיעמודו לשם חתונה:
תור הזהב של הקומיקס
תור הזהב של הקומיקס (באנגלית: Golden Age of Comic Books) מתייחס לפרק זמן היסטורי בשוק הקומיקס האמריקאי שנמשך מסוף שנות ה-30 של המאה ה-20 ועד לסוף שנות ה-40 או לתחילת שנות ה-50. במשך זמן זה, חוברות קומיקס מודרניות פורסמו לראשונה על ידי חברות כ-DC קומיקס ומארוול קומיקס וזכו להצלחה ופופולריות. הארכיטיפ של גיבור-העל נוצר, ורבים מגיבורי-העל המפורסמים ביותר הפציעו לראשונה, ביניהם סופרמן, באטמן, קפטן אמריקה, וונדר וומן, קפטן מארוול והסאב מרינר וכן קבוצות גיבורי-על כחברת הצדק של אמריקה.
תקופת זמן זו הציגה את חוברת הקומיקס כדוגמה אמנותית לזרם המיינסטרים וכן הביאה לביסוסו של לקסיקון אמנותי ומוסכמות יצירתית על ידי סופרים, מאיירים ועורכים מהראשונים בדורם. תור הכסף של הקומיקס היה המשכו של תור הזהב, כשלאחריו הגיעו תור הארד של הקומיקס והעידן המודרני של הקומיקס.
היסטוריה.
מאורע אחד שבישר על תחילתו של תור הזהב של הקומיקס היה הצגתו של סופרמן בחוברת Action Comics מס' 1 משנת 1938, תחת פרסומה של חברה שתיקרא לימים DC קומיקס. כמה מתארכים את תחילתו של תור הזהב עוד בתחילת שנות ה-30 של המאה ה-20. בשנת 1933 פורסם הקומיקס הראשון בגודל המתאים, שלימים יגדיר את הפורמט. כמה היסטוריונים, ביניהם רוג'ר סאבין, מתארכים את תחילתו של תור הזהב לפרסומן של חוברות הקומיקס הראשונות שמציגות סיפורים מקוריים מאשר הדפסות מחודשות של רצועות קומיקס מעיתונים בידי DC קומיקס לעתיד, כלומר שנת 1935. בין השנים 1939–1941, חברות DC קומיקס ו-All American Publishing הציגו גיבורי-על פופולריים כבאטמן ורובין, וונדר וומן, פלאש, גרין לנטרן, אטום, הוקמן ואקווהמן. באותה עת, חברת טיימלי קומיקס - מארוול קומיקס לעתיד - הציגה את גיבורי-העל הלפיד האנושי, הסאב מרינר וקפטן אמריקה.
אף על פי שדמויותיהם של החברות DC וטיימלי (שהתפתחה לכדי מארוול קומיקס) הן יותר מפורסמות כיום, מחזורי ההפצה משערים שכותר גיבור-העל המצליח ביותר בשנים מוקדמות אלו היה דווקא קפטן מארוול של חברת פאוסט קומיקס, עם מכירות של כ-1.4 מיליון עותקים לחוברת שעברו בנקל את שאר סדרות הקומיקס לאותה תקופה. דמויות פופולריות נוספות היו איש הפלסטיק של חברת קווליטי קומיקס והספיריט, הבלש עטוי המסכה וחסר הכוחות של הקרטוניסט ויל אייזנר.
מלחמת העולם השנייה השפיעה רבות על שוק הקומיקס של התקופה. חוברות קומיקס, בעיקר אלה שעוסקים בגיבורי-על, צברו פופולריות בזמן המלחמה כאמצעי בידור זול ונגיש אודות הניצחון של הטוב נגד הרע. חברות קומיקס הראו את גיבוריהם נלחמים במדינות הציר, שערי גיליונות הציגו גיבורים המכים בפרצופו של אדולף היטלר, מנהיג כוחות הנאציזם, או שנלחמים בקריקטורות של חיילים יפנים.
למרות שיצירתם של גיבורי-העל הייתה התרומה הגדולה ביותר של תור הזהב לתרבות הפופ, ז'אנרים נוספים הופיעו בדוכני העיתונים, כמו הומור, מערבונים, רומנים, וסיפורי הרפתקאות בג'ונגל. היסטוריית הקומיקס לפי סטרנקו מציינת, כי היו אלה הדמויות של חברת של קומיקס כמו מיקי מאוס, דונלד דאק וטרזן - שהיוו השראה לסרטי האנימציה של חברת וולט דיסני - שעקפו את המכירות של גיבורי-העל.
אחרית המלחמה והעידן האטומי.
כמו מלחמת העולם השנייה, המרוץ הגרעיני של שנת 1945 הפך לנושא חם בקומיקסים שלאחר המלחמה. עד לסוף שנות ה-40 של המאה ה-20 החלו להופיע חוברות קומיקס למטרת חינוך והסברה כמו "דאגווד מפצל את האטום". גיבורי-על בעלי כוחות גרעיניים הופיעו לראשונה, כמו ת'נדרבולט האטומי ואיש האטום. סרטון הטלוויזיה "סופרמן נגד איש האטום" הציג את מאבקו של סופרמן בנבל-על בעל כוחות גרעיניים, בו בעת שחולשתו לקריפטונייט הזכירה את הסכנות של קרינה מייננת. בניגוד לדמויות רציניות אלה הוצגו חיות מצחיקות כמו "העכבר האטומי" ו"הארנב האטומי". היסטוריון הקומיקס פרנק זאס מציין שדווקא יצירות חמודות שכאלה עזרו לקהל הקוראים הצעיר להתמודד עם הפחדים שבנשק הגרעיני ולנטרל חרדות שעלו עקב הכוח האטומי. גיבורי-העל החלו להילחם בקומוניסטים, וכמה מהם היו מעורבים במלחמת קוריאה.
סופה של תקופה.
כאשר מלחמת העולם השנייה הסתיימה, הפופולריות של שוק הקומיקס העוסק בגיבורי-העל דעכה. במאמץ לשמור על הקוראים, המפרסמים החלו להרחיב את פעילותם אל מעבר לגיבורי-העל לז'אנרים כמלחמה, מערבונים, רומנים, פשע, מדע בדיוני וספרות אימה. כתוצאה מכך, רבים מסדרות גיבורי-העל בוטלו.
המשכו של תור הזהב, תור הכסף של הקומיקס, מזוהה בתור ההתחלה להצגתו של גיבור-העל המצליח הראשון מאז תור הזהב, הפלאש בארי אלן.
תור הכסף של הקומיקס