בריאן דייוויד ג'וזפסון (באנגלית: Brian David Josephson; נולד ב-4 בינואר 1940 בקארדיף שבוויילס) הוא פיזיקאי יהודי ולשי - אמריקאי, שזכה בפרס נובל לפיזיקה בשנת 1973.
השכלה ופעילות.
נולד בקארדיף שבוויילס להורים יהודים, מימי (לבית וייסברד) ואברהם ג'וזפסון.
ב-1957 החל ללמוד בטריניטי קולג' באוניברסיטת קיימברידג'. במהלך לימודיו, חזה את "אפקט ג'וזפסון", בו אלקטרונים מסוגלים לעבור מחסום. על גילוי זה קיבל פרס נובל לפיזיקה ב-1973, ביחד עם איוואר גיאוור ולאו אסאקי.
המציא את ההתקן המוכר בשם "צומת ג'וזפסון".
לאחרונה עסק בפיזיקה של חומר מעובה ובפאראפסיכולוגיה.
ועדת המאחזים
הוועדה לבחינת מעמד הבנייה ביהודה ושומרון
גראן פונדו
גראן פונדו (Gran Fondo) או סייקלוספורטיב (Cyclosportive) הוא אירוע רכיבת כביש חד-יומי שאליו מגיעים רוכבי אופניים רבים לרכוב יחד בכבישים ללא תנועת מכוניות.
מהלך האירוע.
מרתוני הרכיבה הגדולים בעולם מיועדים למקצוענים וחובבנים כאחד, הנוסעים על אותו מסלול. במירוץ ניתן למצוא רוכבים בקצבים שונים: בחלק הקדמי הרוכבים המקצועניים הרוכבים בקצב מהיר, ובחלק האחורי רוכבים בקצב של רכיבה עממית. בחלק מאירועי הגראן פונדו בעולם מסלול הרכיבה תחרותי כולו, בעוד חלק מהאירועים משלבים מדידת זמנים רק בחלק מהתחרות.
בישראל נערך המירוץ הראשון, שנקרא "גראן פונדו כלל-בריאות" ב-20 באפריל 2012. המירוץ תוכנן כך שכל רמות הרכיבה מתחילים יחד ללא מדידות זמנים, והתחרות מתחילה מהחלק השני של המסלול ועד הסיום. מסלול תחרות זו התחיל בגלבוע, המשיך דרך בקעת הירדן ורמת הגולן והסתיים באתר החרמון. מארגנות האירוע היו חברת Mediteraneo 365 וחברת משלחות.
בשנת 2013 התקיים בישראל לראשונה הגראן פונדו ג'ירו ד'איטליה ירושלים. המרוץ הופק על ידי Mediterraneo 365 והיה למרוץ האופניים הגדול ביותר שהתקיים בישראל .
בשנת 2015 (לאחר 3 עונות צפוניות בארגון הראל נחמני - גראן פונדו ישראל) החל הגראן פונדו להתקיים בדרום, באזור שדה בוקר וים המלח,
בנוסף חבר אירוע הגראן פונדו לטור ערד של איגוד האופניים בישראל.
הטור התחיל בערד/מצדה ויסתיים באזור ים המלח בשילוב העלייה המפורסמת למעלה עקרבים.
שיתוף הפעולה הזה הביא לאירוע הכביש הבינלאומי הגדול בישראל שנקרא: "גראן פונדו ים המלח-ערד הבינלאומי".
השנה 1-2.3.2019 לאחר 3 עונות שוב נודד הגראן פונדו קצת יותר דרומה לערבה התיכונה, והופך ל-"גראן פונדו ערבה"
כשהוא כולל בתוכו את העלייה המפורסמת למעלה עקרבים ומקטעים שטרם נרכבו בעבר באירועי האופניים בישראל.
משחק בעל ידיעה שלמה
בתורת המשחקים, משחק בצורה רחבה נקרא משחק בעל ידיעה שלמה אם בכל שלב ושלב של המשחק, השחקן שתורו לשחק יודע מה היו מהלכי כל השחקנים עד אותו שלב, ובמידה והיו הגרלות, השחקן יודע את תוצאותיהן. בפרט, במשחק בעל ידיעה שלמה השחקנים משחקים זה אחרי זה והם אינם משחקים באופן סימולטני.
קבוצת ידיעה של שחקן מסוים היא קבוצת קדקודים אשר השחקן אינו יכול להבחין ביניהם. משחק ייקרא "בעל ידיעה שלמה לשחקן i" אם כל קבוצת ידיעה של שחקן זה מכילה קדקוד אחד בלבד. כלומר, בבואו לבצע מהלך, השחקן יודע באיזה מקדקודי ההחלטה שלו בעץ המשחק נמצאת התחרות. משחק ייקרא "בעל ידיעה שלמה" אם הוא בעל ידיעה שלמה לכל אחד מהשחקנים.
במילים אחרות, משחק בעל ידיעה שלמה הוא משחק שבו כל אחד מהקדקודים של כל אחד מהשחקנים מהווה קבוצת ידיעה של אותו שחקן. אחרת, יקרא משחק בעל ידיעה לא שלמה.
שחמט הוא דוגמה למשחק עם ידיעה שלמה, כל שחקן יודע את המצב על הלוח בכל רגע נתון ויודע מה הייתה סדרת המהלכים שהביאה למצב הלוח הנוכחי. דוגמאות נוספות של משחקים בעלי ידיעה שלמה הם: דמקה, מונופול, סולמות ונחשים, איקס עיגול והקס. דוגמאות למשחקים ללא ידיעה שלמה: פוקר (שבו הקלפים של כל שחקן מוסתרים מהשחקנים האחרים), וזוג או פרט.
משפט צרמלו.
בכל משחק שני שחקנים בעל ידיעה שלמה, שבו קבוצת התוצאות האפשריות היא:
מתקיימת אחת ורק אחת משלוש האפשרויות הבאות:
משפט קיון (Kuhn).
בכל משחק סופי בעל ידיעה שלמה קיים לפחות שיווי משקל אחד באסטרטגיות טהורות.
דוח לוי
דו&quot;ח לוי
קטר במשחקים הפאראלימפיים
קטר השתתפה לראשונה במשחקים הפאראלימפיים באולימפיאדת הנכים אטלנטה (1996) ומאז משתתפת במשחקים דרך קבע. במשחקי החורף לא נטלה קטר חלק מעולם.
היסטוריה.
המשלחת הראשונה אותה שלחה קטר למשחקים הפאראלימפיים כללה ספורטאי בודד, שהתחרה בהרמת כוח. כל המשלחות אותן שלחה קטאר למשחקים הפאראלימפים לאורך השנים היו תמיד קטנות בגודלן, ומעולם לא עלו על שלושה ספורטאים.
במשלחת לאולימפיאדת הנכים ריו דה ז'ניירו (2016) הצליחה קטר לזכות לראשונה בתולדותיה במדליות פאראלימפיות, הייתה זו גם הפעם הראשונה שהמדינה שלחה אישה להתחרות במשחקים. האתלטית, שרה חמדי מסעוד, התחרתה בהדיפת כדור ברזל וזכתה במדליית הכסף (קטגוריה F33) עם הטלה למרחק של 5.39 מטרים.. גם הודף כדור הברזל עבדולרחמן עבדולקדיר עבדולרחמן זכה במדליית הכסף (קטגוריה F34) עם תוצאה של 11.15 מטרים.
טג'יקיסטן במשחקים הפאראלימפיים
טג'יקיסטן השתתפה לראשונה במשחקים הפאראלימפיים באולימפיאדת הנכים אתונה (2004), כששלחה למשחקים ספורטאי יחיד, ומאז משתתפת במשחקים דרך קבע. במשחקי החורף לא נטלה טג'יקיסטן חלק מעולם.
היסטוריה.
הספורטאי היחיד שנשלח למשחקים באתונה בשנת 2004 התחרה בתחרויות הרמת כוח (גברים, עד 60 ק"ג) וסיים במקום התשיעי עם תוצאה של 147.5 ק"ג. באולימפיאדת הנכים בייג'ינג (2008) שלחה המדינה פעם נוספת משלחת יחיד, הפעם ספורטאית שהתחרתה בהרמת כוח (נשים, עד 48 ק"ג) אך הספורטאית נפסלה לאחר שלא הצליחה להרים בצורה תקינה.
סייקלוספורטיב
ברטון ריכטר
ברטון ריכטר (באנגלית: Burton Richter; 22 במרץ 1931, ברוקלין, ניו יורק - 18 ביולי 2018) היה פיזיקאי יהודי אמריקאי, חתן פרס נובל לפיזיקה בשנת 1976.
השכלה ופעילות.
ריכטר השתלם במכון הטכנולוגי של מסצ'וסטס. שימש מרצה באוניברסיטת סטנפורד, ובה בנה, בעזרת הוועדה לאנרגיה אטומית של ארצות הברית, מאיץ חלקיקים, שבאמצעותו גילה את "מֶזון J/Ψ". הקווארק הקסום נצפה לראשונה בנובמבר 1974.
על גילוי זה קיבל פרס נובל לפיזיקה ב-1976, יחד עם סמואל טינג.
על שמו של ריכטר נקרא רחוב בראשון לציון.
אבן קיסר
אבן קיסר בע"מ (לשעבר אבן קיסר שדות ים) היא חברה ציבורית העוסקת בייצור ושיווק של משטחי שיש מלאכותי לשימוש בעיצוב מטבחים, חדרי אמבטיה וחדרי שירותים, חיפוי וריצוף פנים ועיצוב פנים כללי. החברה בעלת פעילות בינלאומית עם חברות בנות ב-6 מדינות, עם יותר מ-30 משרדים ונציגויות בכ-50 מדינות נוספות ברחבי העולם. החברה נוסדה ב-1987 ונסחרת בנאסד"ק בניו יורק (CSTE). משרדי ההנהלה ממוקמים בקיבוץ שדות ים בישראל והמפעלים ממוקמים בישראל ובארצות הברית. מנכ"ל החברה מאז אוגוסט 2018 הוא יובל דגים.
פרופיל חברה.
חברת אבן קיסר מייצרת משטחי קוורץ בשלושה מפעלים, שניים בישראל: בקיבוץ שדות ים ובפארק תעשיות בר-לב השוכן ליד כרמיאל, ואחד בריצ'מונד היל שבמדינת ג'ורג'יה, ארצות הברית. מוצרי החברה נמכרים ביותר מ-50 מדינות ומשמשים לעיצוב הפנים של מבנים פרטיים ומסחריים. המוצרים העיקריים של החברה הם משטחי עבודה למטבחים, משטחים לחדרי אמבטיה וחדרי שירותים, משטחים לחיפוי ולריצוף ועבור עיצוב פנים של חללים מסחריים, כגון משרדים, מסעדות, בתי מלון, מוזיאונים ועוד. המתחרות העיקריות של אבן קיסר הן חברות העושות שימוש בחומרים אחרים כגון: למינציה ואבן טבעית, וחברות נוספות המייצרות משטחי קוורץ כדוגמת סיילסטון וקמבריה. השם אבן קיסר ניתן לחברה בגלל מיקומה ליד קיסריה.
היסטוריה.
מפעל אבן קיסר החל לפעול ב-1987 בקיבוץ שדות ים, במקום מפעל הריצוף של אריחי טרצו. המפעל הוקם בעקבות עבודת פיתוח משותפת של חברי הקיבוץ עם גורמים נוספים כגון פרופסור משה נרקיס מהטכניון. לאחר שינוי המיקוד ממכירת ריצוף למכירת משטחי קוורץ והתבססות בשוק המקומי, החלה החברה לייצא את מוצריה למדינות השונות בעולם. ב-2005 נפתח מפעל נוסף באזור התעשייה בר-לב. ב-2006 השקיעה קרן ההשקעות "טנא" בחברה 25 מיליון דולר בתמורה ל-21.7% מהשליטה בה, מה שהוביל להקמת קו ייצור נוסף בבר-לב.
החל משנת 2008, החלה החברה להקים חברות בנות בשווקים המרכזיים שלה: אוסטרליה (2008), קנדה (2010), ארצות הברית וסינגפור (2011), ואנגליה (2017), זאת לצד פעילות באמצעות מפיצים מקומיים בכ-50 מדינות נוספות.
בשנת 2012 החלה אבן קיסר להיסחר בנאסד"ק שבניו יורק תחת הסימון CSTE.
בשנת 2015 חנכה אבן קיסר מפעל חדש בארצות הברית בהשקעה של כ-100 מיליון דולר. המפעל הוקם בריצ'מונד היל שבמדינת ג'ורג'יה ומספק משטחי קוורץ בעיקר לשווקים בצפון אמריקה, כמו גם למדינות נוספות.
מוצרים.
המחקר והפיתוח של אבן קיסר הובילו את החברה לייצור לוחות שיש מלאכותי כאשר במהלך הייצור ניתן לשלוט בגוון ובמרקם של המשטחים וכך להציע מגוון רחב של צבעים ודוגמאות. הלוחות עשויים מתערובות של חול, פיגמנטים ושרף פולימרי, שנדחסים בלחץ גבוה בתבניות ועוברים הרעדה בוואקום, ולאחר מכן נאפים בתנור בטמפרטורה של 90 מעלות למשך 45 דקות, ולבסוף עוברים ליטוש.
קהל יעד.
אבן קיסר מוכרת את משטחי הקוורץ ביותר מ-50 מדינות ברחבי העולם. החברה משווקת את מוצריה הן למגזר הפרטי והן למגזר העסקי. משטחי החברה מותקנים במליוני בתים ברחבי העולם וגם בפרויקטים מסחריים כגון בתי מלון, מסעדות, ומשרדים.
שיתופי פעולה.