ב-25 בנובמבר 2020 נודע כי אלנה צאגרינו תייצג את קפריסין באירוויזיון 2021, ובכך הייתה הנציגה הראשונה שאינה חלק מהרכב התחרות שהתבטלה ב-2020. מספר דקות אחר כך נודע כי השיר שאיתו תיגש צאגרינו לתחרות הוא "El Diablo", והוא יושר באנגלית ובספרדית. ב-18 במאי 2021, צאגרינו ביצעה את השיר בחצי הגמר של התחרות. בתום ההצבעות, הגיעה למקום השישי עם 170 נקודות. ב-22 במאי, בגמר התחרות, הגיעה צאגרינו למקום ה-16 עם 94 נקודות.
יחסי מלטה–סלובקיה
יחסי מלטה-סלובקיה הם היחסים הדיפלומטיים בין מלטה לסלובקיה. מלטה מיוצגת בסלובקיה באמצעות שגריר לא-תושב המתגורר בוולטה (במשרד החוץ). סלובקיה מיוצגת במלטה באמצעות שגרירותה ברומא (איטליה) וקונסוליית כבוד בוולטה. שתי המדינות חברות במלואן באיחוד האירופי ובגוש האירו.
היסטוריה.
מלטה תמכה בהצטרפות סלובקיה לגוש האירו. בשנת 2000 אמר ראש ממשלת מלטה אדוארד פנק אדאמי לנשיא סלובקיה, רודולף שוסטר, כי מלטה תומכת בסלובקיה במאמציה להצטרף לנאט"ו ולאיחוד האירופי. מאז כניסתן של שתי המדינות לאיחוד האירופי, גורמים רשמיים עשו מאמצים לחזק את היחסים המבוססים על תיירות.
הסכמים דו צדדיים.
החל משנת 2008, סלובקיה ומלטה חתמו על שישה הסכמים דו-צדדיים המכתיבים שיתוף פעולה למניעת מיסוי כפול, שירותי אוויר, שירותי בריאות, מאבק בפשע, ביטול אשרות והשקעות.
בספטמבר 2009 חתמו מלטה וסלובקיה על מזכר הבנות הקובע את המסגרת במסגרתה רשויות משתי המדינות יזהו, יקרנו ויאפשרו את תהליך האימוץ של ילדים סלובקיים על ידי זוגות במלטה.
ביקורים רשמיים.
בשנת 2001 ביקש ראש ממשלת סלובקיה מיקולאש דזורינדה במלטה בהזמנתו של ראש ממשלת מלטה אדוארד פנק אדאמי, וניהל משא ומתן על שילוב שתי המדינות באיחוד האירופי ועל שיתוף הפעולה הכלכלי בין מלטה לסלובקיה. גם בשנת 2001 ערך נשיא מלטה גואידו דה מרקו ביקור רשמי בן יומיים בסלובקיה ונפגש עם נשיא סלובקיה, רודולף שוסטר. הם הסכימו להרחיב את שיתוף הפעולה בענפי עיבוד מזון ועץ יחד עם תיירות. בשנת 2008 חתמה הסוכנות הסלובקית SARIA עם מלטה אנטרפרייז על הסכם סיוע הדדי הקשור למדינות עולם שלישי. ראש ממשלת סלובקיה רוברט פיצו ביקר בבירת מלטה, ולטה, בשנת 2008.
סגן ראש ממשלת סלובקיה דושאן צ'פלוביץ' ביקר במלטה באוקטובר 2008 וקיים פגישה עם שר החוץ טוניו בורג'. ד"ר בורג' תיאר את יחסי מלטה–סלובקיה כמצוינים. שרי החוץ דנו בענייני האיחוד האירופי, בעיקר אמנת ליסבון, יחסים דו-צדדיים, הגירה בלתי חוקית, שינויי אקלים ובעיות ביטחון אנרגיה.
ד"ר בורג' ושר החוץ של סלובקיה, מירוסלב לייצ'אק, נפגשו באוקטובר 2009. ד"ר בורג' אמר כי סלובקיה מחויבת לסייע למלטה לחלוק את הנטל שלה על הגירה בלתי חוקית וממשלת סלובקיה הודיעה שהיא תקלוט מספר המהגרים הבלתי חוקיים ממלטה.
טראמפיזם
טראמפיזם (באנגלית: Trumpism) הוא מושג המתאר את האידאולוגיה הפוליטית, סגנון הממשל ומכלול המנגנונים הקשורים לממשלו של נשיא ארצות הברית ה-45 דונלד טראמפ. השימוש צבר תאוצה במהלך הקמפיין של טראמפ בבחירות לנשיאות בשנת 2016. יש המבדילים בין הטראמפיזם לבין הגישה הקלאסית של המפלגה הרפובליקנית בנוגע לסוגיות כגון סחר, הגירה והפרדת הדת מהמדינה.
הטראמפיזם לעיתים מתואר כסוג של פופוליזם אשר כולל עיסוק בהגירה, גלובליזציה ולאומנות כלכלית אשר נובעת ממניעים תרבותיים או כלכליים. במסגרתו הובטח להחזיר את ארצות הברית לתקופה שתוארה כטובה יותר כחלק מסיסמת Make America Great Again. במקביל היו שתמכו בטראמפ שלא כחלק מתמיכה בטראמפיזם אלא בשל חיבור לדת, תמיכה במיסים נמוכים, הזכות לשאת נשק ושיקולים אחרים.
במסגרת הטראמפיזם, צומצמה החשיבות של הסכמים רב-לאומיים, שהיו מרכז המדיניות החוץ-האמריקנית מאז המלחמה הקרה. לגישת הממשל, ארצות הברית תעמוד ברשות עצמה גם אם משמעו של דבר שתפעל באופן חד-צדדי בנושאים מסוימים של סחר, שינוי אקלים והגירה.
חלק מהביקורת על גישה זו היא בטענה שטראמפ עודד קיטוב והקפיד לסדוק את מוסדות השלטון לאורך כהונתו.
מתקפת הסייבר על הממשלה הפדרלית של ארצות הברית (2020)
בחודש מרץ 2020 החלה מתקפת סייבר על הממשלה הפדרלית של ארצות הברית, שהצליחה לפרוץ לגופי ממשל רבים. מתקפת הסייבר בוצעה על ידי ארגון ביון זר באמצעות נוזקה (תוכנה זדונית) שהושתלה בחבילות תוכנה של מיקרוסופט, SolarWinds ו-VMware. הפריצה התגלתה רק חודשים רבים מאוחר יותר, בדצמבר 2020. הארגון התוקף זוהה כקבוצת הפריצה "Cozy Bear", הקשורה לשירות ביון החוץ של רוסיה.
הפריצה למחשבי הממשל נחשבת לחמורה ביותר אי פעם בארצות הברית, וזאת בשל רגישות הנתונים, הפרופיל הגבוה של היעדים ומשך הזמן הארוך שבמהלכו הייתה לפורצים גישה למידע. בתוך מספר ימים מגילוי המתקפה דיווחו כ-200 ארגונים נוספים ברחבי העולם כי גם הם נפגעו, וייתכן שנגנבו מהם נתונים.
ב-13 בדצמבר 2020 דווח כי בין הגופים שנפגעו מהתקיפה נמנים מחלקת האוצר של ארצות הברית ומנהל התקשורת והמידע הלאומי, שהוא חלק ממחלקת המסחר. לאחר מכן דיווחו מחלקות נוספות וכן חברות עסקיות כי גם הן נפגעו מהמתקפה.
בדיקה העלתה כי מתקפת הסייבר החלה במרץ 2020 או לפני כן. התוקפים תקפו את שרשרת האספקה של תוכנות ארגוניות של חברות מיקרוסופט, SolarWinds ו-VMware וכך יכלו לגשת לדואר אלקטרוני ולמסמכים אחרים, וכן לבצע אימות זהות מאוחד ולחדור למערכות ארגוניות נוספות.
הסנאטור האמריקאי דיק דרבין תיאר את מתקפת הסייבר כשוות ערך להכרזת מלחמה. נשיא ארצות הברית דונלד טראמפ נמנע מלהגיב במשך ימים ארוכים, ולאחר מכן העיר כי ייתכן שסין, ולא רוסיה, עומדת מאחורי המתקפה.
רקע.
במערכות הממשלה הפדרלית של ארצות הברית התגלו כשלי סייבר רבים. במאי 2018 פיטר דונלד טראמפ את האחראי על אבטחת סייבר בבית הלבן, ומאז לא מונה איש במקומו. בנובמבר 2018 פיטר טראמפ את מנהל סוכנות אבטחת הסייבר והתשתיות של ארצות הברית, ומאז לא מונה איש במקומו. כמו כן לא אוישו תפקידים רבים הקשורים לאבטחת סייבר במחלקה לביטחון המולדת, ומזכיר ביטחון המולדת של ארצות הברית, צ'אד וולף, אולץ לפרוש מתפקידו בהוראת בית המשפט בנובמבר 2020.
גם בחברת התוכנה SolarWinds מטקסס התגלו כשלי סייבר רבים. אף על פי שבשנת 2017 הצליחו האקרים לפרוץ למחשבי החברה, לא היה בחברה איש אחראי על אבטחת סייבר או אבטחת מידע. בנובמבר 2019 הודיע להם חוקר אבטחת מידע כי שרת הקבצים של החברה אינו מאובטח, והזהיר כי "כל האקר יכול להעלות קבצים זדוניים" שיופצו לאחר מכן ללקוחות. כמו כן נפרצה תוכנת מיקרוסופט 365 של החברה, וכך יכלו התוקפים לגשת לדואר אלקטרוני ומסמכים רבים של החברה.
שיטת התקיפה.
חברת F-Secure סקרה את שיטות התקיפה של קבוצת ההאקרים ופרסמה פרטים רבים על המתקפה. להלן עיקרי השיטות.
התוקפים ניצלו פרצות אבטחה במוצרים, בשירותים ובתשתית הפצת התוכנה של מיקרוסופט, בהם Microsoft Azure ומיקרוסופט 365. לפחות משווק אחד של שירותי הענן של מיקרוסופט נפגע במתקפה, ובאמצעותו התאפשרה תקיפת שרשרת האספקה שפגעה בלקוחות החברה.
התוקפים השתמשו בפרצת אבטחה בשם "Zerologon" שמאפשרת לתוקפים לגשת לכל שמות המשתמשים והסיסמאות ברשתות הארגון.
בחברת התוכנה SolarWinds הצליחו התוקפים להחדיר קוד זדוני במערכת האוטומציה של בניית תוכנה. קוד זה הופץ ללקוחות החברה וכך הצליחו התוקפים לפרוץ לארגונים ממשלתיים רבים ולהחדיר להם בוטנטים זדוניים. החל ממרץ 2020, ואולי לפני כן, זוהו סוסים טרויאניים שהותקנו על מערכות של גופי ממשל אמריקאיים על ידי תוכנת SolarWinds וכן כניסות של התוקפים למחשבי החברה באמצעות שולחן עבודה מרוחק. באפריל 2020 התרחבה רשת הבוטנטים למערכות רבות בצפון אמריקה ואירופה.
התוקפים ניצלו גם פרצות אבטחה ברכיבים של VMware כחלק מהפריצה למערכות SolarWinds.
גילוי הפריצה.
במהלך 2019 ו-2020 חברת אבטחת הסייבר Volexity גילתה מתקפת סייבר באמצעות שימוש במוצרי מיקרוסופט וסוס טרויאני שהוחדר באמצעות תוכנת SolarWinds למערכות של אחד מלקוחות החברה, אך החברה לא הצליחה לזהות את הגוף התוקף.
באוקטובר 2020 דיווח מרכז האיומים של מיקרוסופט כי ארגוני ביון זרים מנסים לנצל את פרצת האבטחה "Zerologon" כדי לפרוץ למערכות של גופי ממשל בארצות הברית. המחלקה לביטחון המולדת של ארצות הברית פרסמה התראות ב-22 באוקטובר 2020 בהן הונחו גופי ממשל לחפש סימני פריצה ולהתגונן בהתאם. באותו זמן, אתר החדשות The Intercept השתמש בתוכנת VirusTotal וזיהה קבצים זדוניים ברשת של עיריית אוסטין בטקסס.
ב-8 בדצמבר 2020 הודיעה חברת אבטחת הסייבר FireEye כי זוהתה מתקפת סייבר של גוף ביון זר על מערכות הממשלה הפדרלית של ארצות הברית, ככל הנראה מטעם שירות ביון החוץ של רוסיה. בתוך מספר ימים הסתבר כי נפרצו מערכות המידע של מחלקת האוצר של ארצות הברית ושל מנהל התקשורת והמידע הלאומי, שהוא חלק ממחלקת המסחר. לאחר מכן דיווחו מחלקות נוספות וכן חברות עסקיות כי גם הן נפגעו מהמתקפה.
ב-22 באוקטובר 2020 הודיע ה-FBI שהארגון התוקף זוהה כקבוצת הפריצה "Cozy Bear" הקשורה לשירות ביון החוץ של רוסיה.
נזקים.
בין גופי הממשל שמערכותיהם נפרצו נמנים מחלקת האוצר של ארצות הברית, מחלקת האנרגיה, המחלקה לביטחון המולדת, מחלקת הבריאות, מחלקת ההגנה, מחלקת החקלאות, מחלקת המדינה ומחלקת המסחר.
כמו כן נפרצו מערכות של כ-200 גופי ממשל נוספים וחברות עסקיות, בהן סיסקו מערכות ומחשבי עיריית אוסטין.