בנושא ביטחון השיט הצלחת מודיעין חיל הים הייתה פחותה. בתחילת השנה אותר תרגיל מיקוש מצרי של מצרי יובל. כמסקנה קיבל מפקד הזירה הנחיה להכין מעבר חלופי מזרחי על ידי הצבת מחזירי הד מכ"ם ומשולשי סימון בפינות הסלעים מעבר מילאן. המצרים קלטו את הפעילות הזאת ובפתיחת המלחמה הטילו מוקשים באזור היובל בדיסקרטיות מבלי להתגלות. פעולת תחנת המכ"ם שובשה ולא קוים סיור על השטח המיועד למיקוש. עם פרוץ הקרבות הופסקה תנועת המכליות בים סוף.
לאחר הפסקת האש החליט שר הביטחון, משה דיין, על חידוש תנועת המכליות. בהפלגה הראשונה המכלית סיריס עלתה על מוקש (או שניים) וטבעה. למרות הידיעה על היתכנות המיקוש לא היה לונץ משוכנע שמדובר במוקשים, אך מכלית נוספת שכבר הייתה בדרך הוחזרה לאילת. חידוש התנועה נעשה מאוחר יותר בנתיב אחר על ידי המכלית "פטריה" (רב חובל צבי נצר) כאשר לפניה ספינת משמר של חיל הים.
מיקוש המצרים גבה מחיר גם מהמצרים - התנועה אל צפון מפרץ סואץ פסקה.
ראש משלחת משרד הביטחון באיראן.
בחודש אפריל 1975 מסר לונץ את מחלקת המודיעין לתא"ל אלי לוי וסיים את שירותו בחיל הים. בחודש יולי הועלה לונץ לדרגת תא"ל ומונה לראש משלחת משרד הביטחון ונספח צה"ל בטהראן. הקשרים עם איראן, בה מלך אז השאה מוחמד רזה פהלווי, היו הדוקים, אך כמדינה מוסלמית השאה לא רצה להבליט את הקשר לישראל. פרויקטים משותפים רבים נרקמו אז בין המדינות. הדיסקרטיות גרמה לכך שלונץ למעשה לא נראה אף פעם בציבור במדים ובדרגות תא"ל.
השאח מוחמד רזא שאה פהלווי רצה להפוך את איראן למדינה מתקדמת כדוגמת טורקיה. הרפורמות של השאה הביאו לצמיחה ושגשוג כלכלי והקשר עם המערב בכלל וישראל בפרט היה הדוק. מערך הרכש האיראני היה בקשר הדוק עם ישראל, וכלל רכישות תחמושת ונשק ושותפות בפיתוח אמל"ח מתקדם. שגריר ישראל באותה תקופה היה אורי לובראני. שנות הפריחה הביאו ישראלים רבים שהשקיעו באיראן. לונץ התרכז בעיקר במכירת ציוד ביטחוני לאיראן. בתחום השיווק יש הרבה מן האפור. לונץ ביצע את תפקידו על הצד היותר טוב וגם האיראנים למדו את אופיו כך שהעסקות דרכו היו כולן כשרות.
תפקידים אזרחיים.
ב-1977 חזרה משפחת לונץ לישראל, ולאחר חופשת שחרור ופרישה לגמלאות ב-1978 החל לונץ לעבוד בחברת אלביט בתחום פיתוח ושיווק מערכות לחימה אלקטרוניות. היה זה המשך לידע שנצבר בחיל הים ולקשרים שנטוו במשרד הביטחון ובטהראן. לחברת אלביט היה הרבה מה למכור לכל החילות ולמדינות מתקדמות ומתפתחות.
בשנת 1988 סיים את עבודתו בחברת אלביט וחזר לשירות המדינה כסגן מבקר מערכת הביטחון, עד ליציאה לגמלאות בשנת 1996. מנהל משרד הביטחון באותה תקופה היה האלוף דוד עברי ולונץ מציין כי אהב את תכונותיו כאיש עבודה שמתייחס יפה לאנשים.
מאמרים.
במקביל לעבודתו האזרחית כתב לונץ מאמרים רבים באתר מורשת חיל הים. הוא נשא בתואר כמרכז נושא המורשת בעמותת חיל הים. המאמרים נוגעים לקרבות ואירועים בכל שנות קיום חיל הים.
הבסיס למאמרים היו נתונים שנאספו בחיל הים מענף היסטוריה. הסיפורים על מלחמת יום הכיפורים מרתקים במיוחד היות שבמעמדו של לונץ כראש מספן המודיעין מתקבלת תמונה ממוצב הפיקוד של חיל הים. בסיפורי הקרבות מגובה פני הים יש תוספות שלא היו ידועות ללונץ.
מאמר נוסף של לונץ, מלחמת יום-הכיפורים בזירה הימית, בספרם של חגי גולן ושאול שי (עורכים), מלחמה היום - "מחקרי מלחמת יום-הכיפורים", הוצאת מערכות, 2003.
מהמאמרים עולה הבעיה הקיימת שבמלחמה או כל אימת ויש אירוע אמיתי, בייחוד כזה הכולל נפגעים לא מתקיים תחקיר יחידתי. הפתיחות למסירת חומר לקצין בודק או ועדות חקירה נמוכה יותר.
משפחתו.
רמי לונץ הלך לעולמו ב-5 ביוני 2013 לאחר מחלה. השאיר אחריו את אלמנתו עדה המתגוררת בכפר סבא. בנו אורי לונץ ארכיטקט בינה עסקית ויועץ למוסדות פיננסיים. ובתו תמי ליכט עוסקת ביבוא בשוק המוסדי והפרטי. נכדו מכהן כקצין במספן המודיעין של חיל הים.
נטייתו של הסבא אברהם משה לונץ לכתיבה והוצאה לאור המשיכה בדורות הבאים כאשר המשפחה הוציאה ספרי זכרונות שחולקו למקורבים מהם ניתן ללמוד סיפורי התקופה.
שחזור שד
ניתוח שחזור שד הוא ניתוח אלקטיבי המתבצע לאחר כריתת שד עקב גידול סרטני, או כניתוח מניעתי בשל סיכון מוגבר לחלות בסרטן השד.
כשלושים אחוז מכלל הנשים העוברות כריתת שד בישראל עוברות שחזור שד – חלקן בו זמנית עם הכריתה, וחלקן בשלב מאוחר יותר, דבר העשוי להוביל להבדלים בשיטת הניתוח ובתהליך הטיפולי שלאחריו. ניתוחים לשחזור שד שכיחים בישראל יותר מאשר בארצות הברית ובארצות המערב. עליה בשכיחות ניתוחי השחזור נובעת, בין היתר, מההתפתחות ב בנשים נשאיות של המוטציה בגן ה-BRCA המצויות בסיכון מוגבר לחלות בסרטן.
מטרת הניתוח.
נשים שעברו כריתת שד חלקית או מלאה מתארות את התהליך כחוויה טראומתית שבעקבותיה נפגעה תחושת המיניות והנשיות שלהן. ניתוח לשחזור שד מתבצע לאחר כריתת שד חלקית או מלאה, ועשוי לסייע לאישה לקבל בחזרה את תחושת הנשיות והשלמות הגופנית. שחזור שד נתפס כדרך יעילה להתמודד עם ההשלכות הפסיכולוגיות של הסרת שד לא רק במחקר, אלא גם בקרב אנשים העוסקים במקצועות הרפואה וארגונים התומכים בנשים המתמודדות עם סרטן השד, הממליצים על שחזור שד כהליך טיפולי שנועד להקל על האישה ולמנוע ממנה את הצורך להתמודד עם אובדן השד והשפעותיו על דימוי גוף, דימוי עצמי ופגיעה בזוגיות. למרות תפיסה רווחת זו, קיימת גם ביקורת כלפי הליך שחזור שד, כיוון שמדובר בניתוח הטומן בחובו סכנות וסיבוכים רבים, ואינו חיוני לבריאות האישה. הביקורת כלפי הפרוצדורה היא שזו משרתת את האינטרס של המערכת הרפואית להגדיל את כוחה ואת השפעתה ולא את טובת הנשים. עוד נטען, כי שחזור שד מונע מנשים להתמודד עם המציאות של גופן ושל המחלה.
בעשור האחרון העלו מספר מחקרים ממצאים סותרים לגבי תרומתו של שחזור שד להתמודדות עם ההשלכות הפסיכולוגיות של כריתת שד. חלק מהמחקרים לא הצליחו להראות את יתרונות השחזור. כלומר, לא נמצאו הבדלים במדדי דיכאון, חרדה, הערכה עצמית, דימוי גוף, תחושת מושכות ותפקוד מיני בין נשים שעברו שחזור שד לעומת אלו שעברו כריתת שד ללא שחזור. במחקר שעקב במשך כשלוש שנים אחרי נשים שעברו כריתת שד עולה כי הפגיעה בתחושת המושכות ובאינטימיות המינית גדלה עם הזמן, אך ללא הבדל בין נשים שעברו שחזור לאלו שלא עברו שחזור. ממצאי מחקרים אלו מטילים ספק בתועלת של השחזור, בהתחשב בחסרונותיו.
ביצוע הניתוח.
קיימות מספר דרכים לביצוע שחזור שד, אשר לכל אחת מהן יתרונות וחסרונות. הבחירה בשיטת השחזור מותאמת לצרכיה הייחודיים של כל אישה ומבוססת על המבנה והמאפיינים הפיזיים של גופה, מצבה הבריאותי ועוד גורמים. השיטות העיקריות לשחזור שד הן: שחזור בעזרת שתל, שחזור בעזרת מתלה רקמות (tissue flap) מחלקי גוף שונים – הבטן והגב (ולעיתים נדירות גם מהישבן), שילוב שתי השיטות – שחזור באמצעות רקמות שריר מחלק גוף אחר והכנסת שתל, וכריתה משמרת עור ועיצוב מיידי של השד – הטכניקה האונקופלסטית.
קיימים מקרים בהם ההליך הכירורגי לא מאפשר שימור של הפטמה. במצב כזה ישנה אפשרות לבחור בשחזור פטמה, כשלב אחרון בתהליך השחזור. ניתן לבחור מבין מספר אופני שחזור פטמה: שימוש בעור השד המשוחזר, יצירת קעקוע או הדבקת פטמות מסיליקון בדבק רפואי זמני או קבוע.
שחזור שד לאחר כריתה חלקית.
לאחר הסרה של גוש מהשד יכול להיווצר עיוות בצורת השד ובאי סימטריה עם השד השני. כאשר הגוש המוסר הוא למעשה בעל ממדים גדולים או במיקום בעייתי, אי אפשר להימנע מעיוות הצפוי בשד, ולכן התערבות של כירורג פלסטי, בתהליך הניתוחי, יכול למנוע את העיוות וכן להעניק לשד את הצורה האידיאלית למטופלת ולמבנה גופה. כאשר גודל השד בינוני ומעלה, ניתן להסיר את הגוש מהשד ולעצב מחדש את רקמת השד שנותרה, וכך למעשה להקנות לשד את המראה המורם והאסתטי. הצלקות מניתוח כזה זהות לצלקות מניתוחי הרמת חזה. לשד שגודלו בינוני ומטה, יש צורך בהוספת נפח לשד, כיוון שלאחר הוצאת הגוש לא יהיה מספיק רקמת שד שתישאר. התוספת שאמורה להוסיף את הנפח לשד יכולה להיות שתל סיליקון אשר מוכנס לקפל תת-שדי של המטופלת (בדומה לניתוחי הגדלת חזה), או על ידי לקיחת עור ושומן מגופה של האישה הנלקח מאזור הגב או מדופן בטן תחתונה.
שחזור שד לאחר כריתה מלאה.
לאחר כריתת שד מלאה, קיימות שתי אפשרויות לשחזור שד: שחזור שד עם שתלים העשויים מסיליקון, ושחזור שד בשימוש ברקמות עצמיות של אותה מטופלת. כאשר כל מסלול מותאם לפי מבנה גופה וצרכיה של האישה. השחזור נעשה בשני שלבים, בשלב הראשון מוכנס מתחת לעור ולשרירי החזה, מותחן רקמות - מעין בלון ריק המנופח בצורה הדרגתית תוך מספר שבועות מיד לאחר הניתוח, על מנת למתוח את העור, כדי שלאחר מס' שבועות ניתן יהיה להכניס שתל סיליקון קבוע. אופן ניפוח הבלון נעשה מדי שבוע על ידי הזרקת מים פיזיולוגיים אל המותחן בהליך שאינו כואב למטופלת. לאחר מספר הזרקות כאלו, בהליך ניתוחי קצר, מוחלף מותחן הרקמות בשתל סיליקון קבוע, כאשר בהליך זה מאחדים גם את שחזור הפטמה, ואם יש צורך גם התאמת השד השני. בהתאם למבנה גופה של המטופלת ניתן להחליף את השתל סיליקון ברקמות עצמוניות של המטופלת.
החלמה לאחר שחזור שד.