נכון ל-2012 אוסטרליה מדורגת 21 בעולם בתמ"ג לנפש, מיקום גבוה יותר מהמדינות המתקדמות של אירופה - גרמניה (מקום 27) הממלכה המאוחדת (35), וצרפת (38). אוסטרליה מדורגת שנייה בעולם במדד הפיתוח האנושי (נכון ל-2013), ו-6 בעולם באינדקס איכות החיים ל-2005 של האקונומיסט. נכון ליולי 2012, דירוג האשראי של אוסטרליה הוא AAA ויציב - הדירוג הגבוה ביותר האפשרי - כך על פי שלוש חברות דירוג האשראי המובילות סטנדרט אנד פורס, מודי'ס ופיץ'.
מבנה.
בדומה לאופי של כל כלכלה, גם במבנה הכלכלה האוסטרלית חלו שינויים לאורך ההיסטוריה.
הכלכלה האוסטרלית בתקופה הקולוניאלית נשענה בעיקר על גידולי צמר ומוצרי חקלאות אחרים. מאוחר יותר, בתקופת הבהלה לזהב שהחלה באמצע המאה ה-19, נכנסו אמנם גם הזהב ומחצבים אחרים לתמונה, אך הבהלה לזהב הייתה אף היא גורם משמעותי בתנופה שחוותה החקלאות, בכך שהמהגרים הרבים שתוחלתם למצוא זהב ולהתעשר נכזבה, השתלבו במעגל העבודה בתחומי החקלאות ברובם, והיו לכוח אדם רענן. אך ככל שהכלכלה האוסטרלית המשיכה להתפתח - הלך וירד חלקה של הפעילות החקלאית בתל"ג, עד שב-1900 - שנה לפני שאוסטרליה הייתה למדינה עצמאית - היוו החקלאות, היערנות והדיג רק 20 אחוז מהתמ"ג האוסטרלי, ואילו כריית מחצבים היוותה 10 אחוזים נוספים. עם זאת, מגזרי החקלאות והמחצבים עדיין היוו באותו זמן 95 אחוז מהיצוא האוסטרלי, וכ-30 אחוזים מכוח העבודה של המשק האוסטרלי הועסקו על ידי מגזרים אלה.
מגמת הירידה בחלקן של החקלאות והכרייה בכלכלה האוסטרלית הלכה והעמיקה במשך המאה ה-20. חלקם של מגזרי החקלאות, הכרייה והתעשייה, המשיך לרדת בהתמדה גם במחצית השנייה של המאה ה-20 ובתחילת המאה ה-21, כשבמקביל הולך וצומח בעקביות מגזר השירותים, ומאמצע שנות ה-70 של המאה ה-20 חוותה התעשייה האוסטרלית שינויים משמעותיים, כשההגנה הפרוטקציוניסטית שהגבילה לפני כן ייבוא מוצרי תעשייה, הוסרה בהדרגה. עם סיום המילניום השני, היוו מגזרי החקלאות והכרייה רק 9 אחוז מהתוצר, 6 אחוז מכוח העבודה ו-42 אחוז מהיצוא, ואילו נכון ל-2005 מגזרים אלו היוו 8.5% מהתוצר, 5% מכוח העבודה ו-55% אחוז מהיצוא. לעומת זאת, מגזר השירותים- שב-1960 הועסקו בו רק מעט יותר מ-50% של כוח העבודה האוסטרלי- סיפק נכון ל-2012 עבודה ללמעלה מ-75% מהעובדים האוסטרלים.
למרות שיחסית לכלכלה האוסטרלית עצמה שמסורתית התבססה ועדיין מתבססת באופן נרחב על חקלאות וכרייה, מדובר במספרים נמוכים משמעותית, הרי שבהשוואה לכלכלות מפותחות אחרות מדובר באחוזים גבוהים למדי. (בארצות הברית לדוגמה מהווים אותם מגזרים רק 2.5% מהתוצר, 2% מכוח העבודה ו-21% בלבד מהיצוא). לעומת זאת, המגזר התעשייתי האוסטרלי הוא במידת מה קטן יותר יחסית לרוב המדינות המפותחות, כשנכון לסוף המאה ה-20 הוא מנה כ-12.5% מכוח העבודה, ואילו נכון ל-2005 פחת חלקו של מגזר זה עוד יותר לכדי פחות מ-12% מהתוצר ומכוח העבודה.
מגזר הבנייה באוסטרליה הוא במידת מה גדול יותר מברוב המדינות המתועשות, ובשנת הכספים 2008-09 הוא מנה כ-6.8% של התוצר וסיפק כ-9.1% מהתעסוקה. בכך היה מגזר זה הרביעי בחלקו בתמ"ג באותה שנת כספים, וכן הרביעי מבחינת כוח העבודה שהועסק בו. גודלו היחסי של המגזר משקף את קצב הגידול הגבוה יחסית של האוכלוסייה האוסטרלית; את ההעדפה של האוסטרלי הטיפוסי להתגורר בבתים מרוחקים ומבודדים ואת אופי ההתיישבות המתפרסת על פני שטח הדומה בגודלו לשטח ארצות הברית הרציפה.
בהקשר למגזר השירותים, אוסטרליה אינה שונה בהרבה מכל מדינה מפותחת אחרת, ומגזר זה הוא הגדול והדומיננטי ביותר בכלכלה, ומהווה את חלק הארי של התוצר והתעסוקה. מגזר השירותים מונה נכון לסוף 2006 למעלה מ-72% מהתמ"ג, ומועסקים בו קרוב ל-75% מהעובדים האוסטרלים. השירותים - במיוחד התיירות אך גם שירותי חינוך, בריאות וייעוץ - מהווים גם קצת למעלה מ-20% מההכנסות מיצוא.
מגזרים.
תעשייה.
תעשיית הבנייה.
תעשיית הבנייה האוסטרלית מהווה אחד המגזרים הגדולים והחשובים בכלכלה האוסטרלית. עם זאת, רמת הפעילות של המגזר אינה יציבה, כתוצאה מרגישותו הגדולה לתנודות בשערי הריבית, מתלותו בביטחונם הכלכלי של הצרכנים ומהנטייה של הממשלה ושל המגזר הפרטי להשקיע את כספם במיזמי ענק.
תעשיית הבנייה באוסטרליה כוללת את הפעילות בתחום הבנייה הן במגזר הציבורי והן במגזר הפרטי; כשהיא כוללת שלושה ענפים: בנייה לצורכי דיור, בנייה שאיננה לצורכי דיור, והנדסת מבנים. הביקוש וההיצע בתעשיית הבנייה האוסטרלית מושפעים ממספר פקטורים בכלכלה, כולל ריבוי באוכלוסייה, אמון הצרכנים, תנודות או שינויים בשערי הריבית והאינפלציה.
מדיניות ממשלתית שהשפיעה על מיזמים בתחומי הדיור והתשתיות הייתה אף היא גורם משפיע במשך העשור הראשון של המאה ה-21. בנוסף, מושפעת תעשיית הבנייה האוסטרלית מרמת זמינות משאבים דוגמת כוח אדם וחומרי בנייה, וכן משינויים ומגמות במגזרים המשיקים לתעשיית הבנייה, דוגמת מגזרי החקלאות, הכרייה והמגזר היצרני.
חלקה של תעשיית הבנייה בתמ"ג האוסטרלי גדל בהתמדה ברוב העשור הראשון של המאה ה-21; מאז הנהגת ה-GST (הגרסה האוסטרלית למע"מ) בתחילת המילניום השלישי. בין השנים 03/2002 - 08/2007 חלקה של התעשייה בתמ"ג גדל מ-6.2% ל-7%, ואילו ב-09/2008 חלקה מנה 6.8% תוך הפיכת מגמת הצמיחה בחלקה בתמ"ג שחוותה בהתמדה ב-7 השנים הקודמות.
באופן מסורתי האוסטרלים מייחסים חשיבות גדולה לבעלות על דירה, הן לצורך קורת גג משלהם מפני אמונה נפוצה כי הדבר מבטיח יציבות כלכלית בסיסית כדי לאפשר חיי משפחה תקינים, והן כאמצעי יעיל לעשיית חיל בהתחשב במחירי הנדל"ן המאמירים.
מאז מלחמת העולם השנייה הממשלה האוסטרלית עודדה לרוב רכישת דירה למגורים באמצעות מענקים ישירים לקונים דירה ראשונה. נכון לאמצע העשור הראשון של המאה ה-21, למעלה משני שלישים מהאוסטרלים גרים בדירה משלהם (כולל משלמי משכנתא), ודיור מהווה למעלה ממחצית כלל ערך משק הבית האוסטרלי (בהשוואה לכ-33% בארצות הברית, למשל); במקביל, יותר מ-75% שוכרי הדירות, שכרו אותן מבעלים פרטיים.
זוהר הקוטב (קומיקס)
אגם ונדה
אגם ונדה (באנגלית: Lake Vanda) הוא אגם בעמק רייט, אשר בארץ ויקטוריה, ביבשת אנטארקטיקה.
האגם הוא כנראה גוף המים הגדול הטבעי בעל רמת המליחות השנייה הגבוהה ביותר על פני כדור הארץ העומדת על יותר מ-35%. האגם מכוסה בשכבת קרח של יותר משלושה מטר. מי האגם משוכבים ומליחות המים והטמפרטורה שלהם עולה עם עומק המים. האגם ניזון ממי הפשרת הקרחונים הזורמים בנהר אוניקס. עם הגברת הפשרת הקרחונים יש גידול בזרימת המים לאגם.
מליחות האגם גבוהה יותר ממליחות אגם עסל (34.8%) שבג'יבוטי וים המלח (34.2%). אולם, מליחותו נופלת מגוף המים הקטן הנמצא באגם דון חואן (44%) הנמצא אף הוא בעמק רייט.
היסטוריה.
שם ההר.
שמו של ההר ניתן לו על ידי משלחת החקר של אוניברסיטת ויקטוריה מוולינגטון שבניו זילנד (שחקרה את האזור בין השנים 1958–1959).
האגם נקרא על שמה של כלבה שמפקד משלחת החקר של אוניברסיטת ויקטוריה השתמש בה למשוך מזחלת במהלך המשלחת הבריטית לחקר צפון גרינלנד.
גרירה ושחרור
גרור והשלך
סויוז 7K-T
הסויוז 7K-T הייתה הגרסה המאוישת השנייה של חללית הסויוז ושימשה במשימות סויוז 12 עד סויוז 40 בשנים 1973-1981. בעקבות אסון סויוז 11 החללית תוכננה מחדש כך שתוכל לשאת 2 קוסמונאוטים בלבד אך עם חליפות החלל שלהם בכל שלבי המשימה, דבר שלא היה בגרסה הקודמת. במקומו של הקוסמונאוט השלישי הוסיפו מערכות קיום חיים נוספות. את הלוחות הסולאריים החליפו שתי סוללות שסיפקו חשמל ליומיים בלבד תוך יציאה מנקודת הנחה היה שהיא תקבל את החשמל מאחת מתחנת החלל שבה היא תעגון, אך במקרה של כישלון העגינה או סוג אחר של כישלון (דבר שקרה כמה פעמים) צוות החללית נאלץ לכבות את כל המערכות בחללית למעט מערכות התקשורת, קיום החיים והחדירה לאטמוספירה. את הלוחות הסולאריים החליפו שתי משושות שוט ארוכות.
במשימות סויוז 13, סויוז 16, סויוז 19 וסויוז 22 שבהם החללית לא עגנה בתחנת חלל, השתמשו בדגם שונה של סויוז 7K-T שהיה לו לוחות סולאריים והוא נקרא סויוז 7K-TM. במשימות סויוז 13 וסויוז 22 הורכבה מצלמה מיוחדת במקום של מנגנון העגינה. במשימת סויוז 13 השתמשו במצלמת מערכת אוריון 2 במשימת סויוז 22 השתמשו במצלמת MKF-6. בשתי המשימות צילמו את הכוכבים ואת כדור הארץ.
גרסה אחרת של הסויוז 7K-T נקראה סויוז 7K-T/A9 ושימשה לטיסה לתחנות החלל הצבאיות אלמאז. לגרסה הזאת הייתה אפשרות של שליטה מרחוק, מצנחים חדשים ועוד שינויים בלתי ידועים ומסווגים.
יאנאייר
יאנאייר (באוקראינית: Янейр, באנגלית: Yanair) היא חברת תעופה אוקראינית בין יעדים ברחבי אירופה ואסיה. החברה הוקמה בשנת 2012 והחלה לטוס בנתיב קייב - צ'רנוביץ, לאחר מכן פתחה עוד טיסות למספר יעדים.
משרדיה הראשיים של החברה נמצאים בקייב ובסיס פעילותה הוא נמל התעופה הבינלאומי קייב ז'וליאני.
צי המטוסים.
צי המטוסים של החברה, נכון ליולי 2018:
פעילות החברה בישראל.
טיסת הבכורה של החברה בקו בין ויניצה לתל אביב תוכננה לדצמבר 2013, אך היא נדחתה למרץ 2014. החברה הפעילה במרץ ואפריל 2014 מספר טיסות בין ויניצה לנתב"ג, אך אלה נפסקו בגלל חוסר כדאיות כלכלית וחוסר הרצון של החברה להפעיל טיסות אלה.
החל מ-9 ביולי 2017 החברה מפעילה טיסות סדירות בין נמל התעופה הבינלאומי קייב ז'וליאני לנמל התעופה בן-גוריון, וטיסות עונתיות בין נמל התעופה הבין-לאומי אודסה לנמל התעופה בן-גוריון.
הפלישה הטורקית לקפריסין
יחסי ישראל–קפריסין