ב-21 באוקטובר בשעות הערב יצאה החטיבה למבצע קינוח - הניסיון השני לכבוש את מוצב החרמון הישראלי מידי הסורים. החטיבה תקפה את מוצב החרמון ומתחם ההגנה הסורי סביבו בתנועה ממערב. במקביל הונחתו ממסוקים שני הגדודים של חטיבת הצנחנים 317 בשיא החרמון וכבשו את המוצבים הגבוהים יותר בו. בעיקר נטל הקרב שניהלה חטיבת גולני נשא גדוד 51, שנשלח למשימה משום שנפגע פחות מהגדודים האחרים בחטיבה. לצידו פעלה פלוגת הסיור החטיבתית. גם גדוד 17 השתתף בקרב במסגרת הצבת חסימות במורדות החרמון ובמסגרת טור ממונע של טנקים, זחל"מים וחיילי הנדסה, שנע על הכביש לעבר מוצב החרמון. היחידות יצאו למשימותיהן בשעה 17:15. המבצע התנהל במשך כל הלילה ועד לשעות לשעות לפני הצהריים ב-22 באוקטובר. גדוד 51 ופלוגת הסיור ניהלו לחימה מרה ביותר בעיקר בשעות שלאחר חצות הלילה, עד לכיבוש המוצב מידי הסורים. לאחר עלות השחר נפצעו מפקד החטיבה ומפקד גדוד 51. קצין האג"ם יואב גולן נטל את הפיקוד על החטיבה עד לסיום הקרב. 58 חיילי צה"ל נהרגו בקרב, מהם 53 חיילי גולני. בין ההרוגים היו שלושה מפקדי פלוגות - מפקד פלוגת הסיור החטיבתית ושני מפקדי פלוגות מגדוד 51.
בהמשך היום מינה אלוף פיקוד הצפון את קצין האג"ם שלו, סגן אלוף אורי שמחוני, למפקד החטיבה החדש.
לאחר הפסקת האש.
ב-23 באוקטובר הוכרזה הפסקת אש בחזית הצפון. החטיבה המשיכה להילחם ולקחה חלק פעיל במלחמת ההתשה שהתחוללה במובלעת וברמת הגולן מאוקטובר 1973 ועד חתימת הסכם הפרדת הכוחות עם סוריה ביוני 1974. היא סבלה בתקופה זו אבדות נוספות. כך, גדוד 51 החזיק בתל ענתר, בקצה הדרום-מזרחי של המובלעת, מקום שעליו הומטרו הפגזות סוריות קשות ביותר.
אבדות ועיטורים.
במהלך 19 ימי המלחמה הראשונים נהרגו 124 מחיילי החטיבה. כ-310 חיילים נפצעו. בין ההרוגים היו 25 קצינים כולל סגן מפקד החטיבה ושני מפקדי גדודים. החטיבה איבדה 21 חיילים נוספים (כולל ארבעה קצינים) בקרבות במלחמת ההתשה שניטשה בחזית הצפון בין אוקטובר 1973 ליוני 1974.
גדוד 51 ספג את האבדות הכבדות ביותר במלחמה ואיבד 46 מאנשיו. 12 חיילים נוספים משלו נהרגו במלחמת ההתשה בצפון. פלוגת הסיור איבדה 13 מאנשיה.
38 מחיילי גולני עוטרו בעיטורים ובציונים לשבח על פעולתם במהלך המלחמה, מהם שישה שעוטרו בעיטור העוז ו-11 שעוטרו בעיטור המופת. 21 מהחיילים עוטרו לאחר מותם בקרב. 20 מהמעוטרים קיבלו עיטורים וצל"שים על פעולתם בקרבות על מוצב החרמון. שישה עוטרו על לחימתם בקרב על מזרעת בית ג'אן.
הנצחה.
שלוש אנדרטאות הוקמו ברמת הגולן לזכר חללי החטיבה במלחמה. כולן הוקמו בחרמון. שתי אנדרטאות ניצבות ליד הכניסה לאתר החרמון ומנציחות את נופלי החטיבה בשני הקרבות לכיבושו מחדש של מוצב החרמון. במעלה ההר הוקמה אנדרטה נוספת לזכר ארבעה חללים של פלוגת הסיור החטיבתית, שנפלו שם ב-22 באוקטובר.
אונאי סימון
אונאי סימון מנדיביל (בספרדית: Unai Simón Mendibils; נולד ב-11 ביוני 1997 בויטוריה שבספרד) הוא כדורגלן ספרדי, המשחק בעמדת השוער בקבוצת אתלטיק בילבאו מהלה ליגה ובנבחרת ספרד.
קריירת מועדונים.
סימון גדל במחלקת הנוער של אתלטיק בילבאו מהלה ליגה. הוא שיחק בבסקוניה, קבוצת בת של אתלטיק בילבאו, ובאתלטיק בילבאו ב', קבוצת המילואים של המועדון.
ב-20 באוגוסט 2018 ערך סימון את הופעת הבכורה שלו בקבוצה הראשונה של המועדון, בניצחון 2-1 על לגנס במסגרת המחזור הראשון בליגה. בעונתו הראשונה בקבוצה הבוגרת ערך סימון שבע הופעות ליגה.
בשתי העונות הבאות שימש סימון כשוער הראשון של המועדון, והוסיף 71 הופעות ליגה.
קריירה בינלאומית.
ב-11 בנובמבר 2020 ערך סימון את הופעת הבכורה שלו בנבחרת ספרד, בתיקו 1-1 נגד נבחרת הולנד במשחק ידידות.
סימון זומן לסגל נבחרת ספרד לקראת טורניר יורו 2020, שבו גם היה השוער הפותח של הנבחרת.
ספנקוריזו
ספנקוריזו ( יוונית: σπανακόρυζο, "אורז עם תרד") היא מנה עיקרית צמחונית מהמטבח היווני, שמרכיביה הם תרד ואורז. זוהי מנת פילאף, המתוארת כמנה כפרית יוונית טיפוסית אשר ניתן לאכול אותה חמה או קרה.
מתכון אופייני של ספנקוריזו כולל אורז ארוך ותרד טרי יחד עם שמיר, כמון, מלח, פלפל שחור, חומץ בן יין אדום, בצל ושמן זית, לעיתים קרובות מוגש בלוויית ביצת עין, גבינת פטה ולימון. זיווגי יין אשר מותאמים הם יינות לבנים פשוטים.
רוברט סאנצ'ס
רוברט לינץ' סאנצ'ס (בספרדית: Robert Lynch Sánchez; נולד ב-18 בנובמבר 1997 בקרטחנה שבספרד) הוא כדורגלן ספרדי, המשחק בעמדת השוער בקבוצת ברייטון אנד הוב אלביון מהפרמייר ליג ובנבחרת ספרד.
קריירת מועדונים.
סאנצ'ס גדל במחלקות הנוער של לבאנטה מהלה ליגה וברייטון אנד הוב אלביון מהפרמייר ליג. בתחילת הקריירה הבוגרת שלו הושאל למועדונים פורסט גרין רוברס ורוצ'דייל מהליגות הנמוכות באנגליה.
ב-1 בנובמבר 2020 ערך סאנצ'ס את הופעת הבכורה שלו במדי ברייטון אנד הוב אלביון, בהפסד 1–2 לטוטנהאם הוטספר במסגרת המחזור השביעי בפרמייר ליג לעונת 2020/2021. בעונתו הראשונה בקבוצה ערך סאנצ'ס 27 הופעות ליגה.
קריירה בינלאומית.
סאנצ'ס זומן לסגל נבחרת ספרד לקראת טורניר יורו 2020.
ב-5 בספטמבר 2021 ערך סאנצ'ס את הופעת הבכורה שלו בנבחרת ספרד, כשנכנס כמחליף במחצית הניצחון 4-0 על נבחרת גאורגיה במסגרת מוקדמות מונדיאל 2022.
טרור ורשתות חברתיות
טרור ורשתות חברתיות מקיימים יחסי גומלין ביניהם. ארגוני טרור משתמשים באינטרנט וברשתות החברתיות מקוונות כדי להפיץ את מסריהם, לגייס תמיכה וחברים חדשים, להפיץ פחד וחרדה בקרב אויביהם, לספק הדרכות בטקטיקות ונשק ולתקשר בחשאי לפעילות מתואמת. במקביל מנסות חברות הטכנולוגיה, מדינות וארגונים שונים לפגוע ביכולכם של ארגוני הטרור לנצל את הרשתות החברתיות לצרכיהם.
הרשתות החברתיות מתאפיינות כגורם שעוקף את כלי התקשורת המוסדרים ומאפשרות הפצה של תכנים רדיקליים יותר, בעיקר בקרב צעירים, ומאפשר לתאם התארגנויות המוניות שהן אנטי ממסדיות או לא חוקיות, מבלי יכולת של הממסד לפקח על התכנים.
כדי להתמודד עם הבעיה בוצעו לאורך השנים פתרונות שונים, למשל חקיקה או שימוש בכלים טכנולוגים, אולם לכל אחד מהפתרונות חסרונות המאפשרים לתומכי הטרור להמשיך ולנצל את הרשתות החברתיות למטרתם. לצד זאת, שיתופי פעולה רחבי היקף כן הצליחו ליצור צמצום משמעותי בהפצת תוכני תמיכה בטרור ברשתות החברתיות.
התפתחות התופעה.
כבר בראשית דרכן של הרשתות החברתיות כגורם משמעותי באינטרנט, במהלך עשור הראשון של המאה ה-21, התגבר בהדרגה השימוש של ארגוני טרור במדיות אלו. כבר בשלב מוקדם יחסית הייתה אל-קאעדה פורצת דרך בתשומת הלב שהקדישה לאינטרנט, מאחר ששאפה לבנות את עצמה כארגון טרור גלובלי, והיא גיבשה אסטרטגיה מוסדרת לגבי אופן השימוש של הארגון באינטרנט, אם כי בשלב זה הרשתות החברתיות עדיין לא היו במוקד תשומת הלב של הקמפיין המקוון של ארגוני הטרור.
כאשר הרשתות החברתיות הפכו לגורם משפיע עוד יותר על השיח העולמי, היה דאעש לארגון שפרץ-דרך בכך ששם דגש על הרשתות החברתיות כדי להגיע לתפוצה בינלאומית רחבה. בארגון הפיקו לרשתות החברתיות קמפיין רב לשוני שכלל קטעי וידאו, תמונות, מגזינים בהפקה עצמית ועוד. פעילותו הענפה של הארגון בטוויטר סייעה לו למתג את עצמו במערב כארגון הטרור הגלובלי המוכר ביותר, וסייעה להצלחתו ביצירת נראטיב אוטיפי למאבק של הארגון לצד תדמית חיובית שמשכה חברים חדשים לארגון (על פי הערכות של האו"ם, כ-25,000 לוחמים ממדינות אחרות שהיגרו כדי להצטרף למאבק המזוין של הארגון). כחלק מקמפיין זה הפיקו דאעש סרטוני הוצאה להורג באיכות גבוהה, שנועדו ליצור זעזוע בקרב הצופים ולהגביר את העניין והשיח סביבם ברשתות החברתיות. השימוש המסיבי ברשתות החברתיות ניתק את התלות שהייתה קודם לכן בין ארגוני טרור לאמצעי תקשורת מסורתיים, למשל, בין אל-קאעדה לאל-ג'זירה שפרסם את התעמולה של ארגון הטרור באופן מסודר.
בשלב מוקדם יותר של האינטרנט, אחת הגישות הנפוצות בציבור המערבי לגבי העולם המקוון, הייתה שראוי לשמור אותו נקי מהתערבויות של ממשלות וגורמים מפקחים, אולם גישה זו השתנתה בהדרגה.
מחקר שבדק את היקף התמיכה הפומבית בדאע"ש בשנת 2014 מצא בטוויטר למעלה מ-46,000 חשבונות שתמכו בארגון בבירור, ועוד כ-90,000 מקרים גבוליים יותר. שנה זו הייתה שנת השיא של התמיכה הפומבית בארגון, ואחריו החלה טוויטר במהלך משמעותי של השעיית חשבונות, כך שכבר בשנת 2015 חוקרים העריכו שתומכי דאעש בטוויטר נאלצו להקדיש זמן רב יותר לבנייה מחודשת של רשתות הפצת המידע שלהם, לעומת זמן הפצת התעמולה עצמו. לצד זאת, בשלב זה הפעולות התמקדו בדאע"ש וההשפעה על ארגוני טרור אחרים הייתה קטנה יותר.
במהלך העשור השני של המאה ה-21 התאגדות של מספר רשתות חברתיות בולטות יצרה שיתוף פעולה לחסימת תכנים המיוצרים על ידי ארגוני טרור או למטרת תמיכה בהם.
בעקבות המאמצים של הרשתות החברתיות למגר את תוכני הטרור, השתנו השיטות של תומכי הטרור לקדם את התוכן, בין אם על ידי הימנעות מהעלאת התוכן עצמו לפלטפורמות אלא הסתפקות בהעלאת קישור חיצוני היפנה לתוכן, ובין אם פעילות המשלבת את התוכן בפלטפורמות קטנות יותר, דוגמת Justpaste.it , להן אין את המשאבים לבצע הסרה מקיפה של תכנים בעייתיים. בהמשך, החלו התכנים לעבור במדיומים פופולרים אך גלויים פחות, דוגמת קבוצות וואטסאפ, קבוצות סגורות בפייסבוק וטלגרם, שהפכה לפלטפורמה הדומיננטית של ארגונים שונים, בין היתר בעקבות מנגנונים שונים, דוגמת אפשרות למחיקת הודעות לצמיתות לאחר צפייה. חלק מהתכנים אף עברו לדארקנט.
פעולותן של הרשתות החברתיות בנושא טרור.