ז'ראר חזן הוא קצב אלמן המפעיל אטליז כשר בפריז. הוא מעוניין שבנו ז'וזף ייכנס לעסק במקומו, אך ז'וזף שקוע במיזמים כושלים שונים. הבת הצעירה אור היא מנהלת החשבונות של האטליז, והיא צופה לו כישלון כלכלי עקב ניהול גרוע של ז'ראר. הסבתא לודמילה רוזנברג, חמותו של ז'ראר, היא חלק מהמשפחה. אוליביה פאריינטה הוא סוחר בגדים שעקב היותו יתום גדל במשפחת חזן והפך לחלק מהמשפחה. ז'וזף הוא בן זוגה של עאידה המוסלמית, אחותו של ידידו עלי, והוא אינו מוצא אומץ לספר על זוגיות זו למשפחתו ולאח נוסף של עאידה, יוסף, שהוא אסיר משוחרר.
קלמנטין, בתו של שר הבריאות הצרפתי וידידה של ז'וזף, מגלה לז'וזף בסוד שאביה עומד לפעול ללגליזציה של קנאביס. ז'וזף מחליט להסב את האטליז לעסק לגידול קנאביס, כדי לכבוש את השוק כשהלגליזציה תיכנס לתוקף. כדי לשכנע את אביו לצעד זה הוא מגייס את הזמר אנריקו מסיאס, המופיע בסדרה בתפקיד עצמו. ז'ראר הוא מעריץ של מסיאס, ולכן השכנוע מצליח.
כל החבורה נרתמת למיזם הקנאביס, שתחילתו ברכישת ייחורים באמסטרדם מידיד ותיק של לודמילה, שמתגלה כמומחית לגידול קנאביס משובח. את הקנאביס הם מגדלים באסם של המשפחה, שלידו פועלת תחנת משטרה, מה שמצריך זהירות יתרה בהסתרת הפעילות, במיוחד משום שאחת השוטרות, אלודי, היא אהובתה של אור.
את הקנאביס מוכרת המשפחה לז'ורס, מנהיגה של ארגון פשע. ז'ראר מתחיל לעשן מהקנאביס שגידל, ופונה לטיפול גמילה, שם הוא פוגש את קתרין, שמתאהבת בו.
בעונה השנייה של הסדרה ז'ראר, ז'וזף ואליביה נכלאים עקב עסקי הסמים שלהם, אך בסוף העונה הם וכל יתר בני המשפחה נחטפים על ידי קתרין, שמתגלה כראש ארגון פשע קולומביאני.
שידור.
עונה ראשונה של הסדרה עלתה לנטפליקס ב-27 ביוני 2019. עונה שנייה עלתה לנטפליקס ב-11 בספטמבר 2020, ועונה שלישית עלתה לנטפליקס ב-8 באוקטובר 2021.
אשל חב&quot;ד
אשל חב"ד (לשעבר אשל ירושלים) היא עמותה ישראלית שנוסדה על ידי ארגון "כולל חב"ד" בשנת 1983. הארגון עוסק בפעולות רווחה ופרויקטים בפריסה ארצית, בשיתוף פעולה עם משרד הרווחה, גופי רווחה, עמותות וארגונים אחרים מהמגזר השלישי. המחזור השנתי של הארגון הוא כ-90 מיליון שקל, מתוכם כ-25 מיליון ממומנים על ידי המדינה ורשויות מקומיות.
הפעילות של כולל חב"ד כוללת את החטיבה הסוציאלית "אשל", חטיבה חינוכית בשם "חסד מנחם מנדל" למניעת נשירת תלמידים, מפעל קליטה לעולים, מרפאות רפואיות נייחות וניידות, מרכז רפואי-שיקומי לנכים סיעודיים וחולי טרשת נפוצה, ואת רשת "מעונות חיה" המפעילה מעונות יום ב-9 סניפים.
פעילות העמותה.
המיזם הלאומי לביטחון תזונתי.
'המיזם הלאומי לביטחון תזונתי' החל כפיילוט והמשיך כמיזם לאומי בשיתוף משרד הרווחה, פועל ב-239 רשויות מקומיות ומעניק סיוע לכ-26,000 משפחות, הנמצאות בתת-ביטחון תזונתי. הסיוע ניתן למשפחות שעומדות בקריטריונים שנקבעו על ידי משרד הרווחה והרשות לביטחון תזונתי וממצות את כושר ההשתכרות שלהן. הסיוע כולל כרטיס נטען, המאפשר בכל חודש רכישה ב-250 ש"ח ברשתות מזון, למעט מוצרי מותרות, אלכוהול וסיגריות, וסלי פירות וירקות ומוצרי מזון יבשים בשווי כולל של 250 ש"ח, הנשלחים לבתי המשפחות. בנוסף, המשפחות משתתפות בתוכניות להתנהלות כלכלית נכונה ומקבלות כלים נוספים, שתפקידם לסייע למשפחה לצאת ממעגל העוני. הסיוע ניתן בשיתוף משרד הרווחה, לקט ישראל, הרשויות המקומיות ותרומות, ומתבצע דרך הרשויות המקומיות.
בתי תמחוי.
העמותה מפעילה 22 חדרי אוכל המגישים ארוחה חמה בכל ימות השנה, כולל שבתות וחגים. חדרי האוכל פזורים בערים: אשדוד, אשקלון, באר שבע, בית שמש, דימונה, חולון, ירוחם, ירושלים, לוד, ערד, רמלה וצפת. בנוסף, מוקדי "אשל" מפעילים מרכזי-יום, מסגרות חברתיות המיועדות לאוכלוסיית קשישים וגמלאים-עולים.
אשל עד הבית.
"אשל עד הבית" הוא מיזם המספק מזון לאנשים בודדים, ללא משפחה וללא יכולת לצאת לבתי תמחוי. הפעילות נעשית בשיתוף פעולה עם רשויות הרווחה העירוניות שמאתרות את הזקוקים לסיוע. הארגון מספק להם ארוחה מבושלת ארוזה לביתם באופן יום-יומי.
סלי מזון.
סלי המזון מכילים מוצרים המספקים את הצרכים התזונתיים של המשפחה לחודש ימים. תפריט הסלים נקבע על ידי תזונאי המוודא שאיכות ומגוון המצרכים מספקים. הסלים ניתנים למשפחות שהוכרו על ידי הרשות המקומית כזקוקים לסיוע. כ-20% מעלות הסלים ממומנת על ידי הרשויות המקומיות. הסלים מגיעים לבית הנתמכים, ללא צורך בעמידה בתורים, וזאת כדי לשמור על כבודם.
מרכז מתנדבים.
מרכז המתנדבים נמצא בשכונת תלפיות בירושלים, ומשתרע על שטח של כ-600 מ"ר. הפעילות במרכז אורכת כ-90 דקות, וכוללת צפייה של המתנדבים בסרט קצר העוסק בנתינה ובמצוות צדקה. לאחר מכן המשתתפים מסייעים לאריזה של מוצרים עבור משפחות נזקקות. התוצרת נשלחת אל בית אריזה, ומשם סלי המזון נשלחים למשפחות הנזקקות.
שיתוף פעולה עם "הצינור".
במהלך משבר הקורונה, יזם גיא לרר מגיש תוכנית "הצינור" בערוץ 13 את גיוס ההמונים "תעבירו את זה הלאה", כמחאה על חלוקת המענקים על ידי ממשלת ישראל. בקמפיין נאספו כ-18.5 מיליון ש"ח, אשר חולקו באמצעות כרטיסים נטענים על ידי אשל חב"ד לנפגעי משבר הקורונה למי שעמדו בקריטריונים אשר הציבה הוועדה שנבחרה לפקח על חלוקת הכסף. בחודש פברואר 2022, הובילה אשל חב"ד עם "הצינור" את "מחאת הפסטה" וסיפקה את מארזי המחאה - המכיל מוצרים מתחרים לאלה של "אסם" במחירים נמוכים בהרבה, ואלפי סלים כאלה נרכשו על ידי הצופים במבצע בזק. המארז הייחודי נארז במרכז הלוגיסטי של אשל חב"ד בבאר טוביה.
אופנועים
חשמול מסילות רכבת ישראל
חשמול מסילות רכבת ישראל עלה לדיון לראשונה בשנות ה-60 של המאה ה-20. בפברואר 2010 יצא לדרך פרויקט חשמול המסילות, במסגרת תוכנית "נתיבי ישראל" של ממשלת ישראל.
בספטמבר 2018 החל לפעול הקטע המחושמל הראשון, השייך למסילת ירושלים - גנות, בין תחנת יצחק נבון בירושלים לתחנת הרכבת נמל התעופה בן-גוריון, ובדצמבר 2019 הגיע החשמול אל תחנת ההגנה בתל אביב. באפריל 2020 הושלם חשמול מסילת האיילון בין תחנת ההגנה לתחנת סבידור מרכז בתל אביב ובספטמבר הושלם הקטע להרצליה.
ב-2021 הושלם גם חשמול מסילת הרכבת בין מחלף שפירים ללוד.
ב-19 בנובמבר 2021 הושלם חשמול של טבעת השרון: מסילת הירקון, מסילת השרון ומקטע קצר באזור ראש העין של המסילה המזרחית וגם בין אשקלון לתחנת ההגנה, דרך ראשון לציון (מסילת תל אביב – פלשת).
ב-25 בפברואר 2022 בוצעה נסיעת מבחן אשר חנכה את התשתית החשמלית החל מ"מחלף ענבה" הרכבתי ועד לתחנת הרכבת מודיעין מרכז.
נכון לחציון הראשון של 2022 עבודות לחשמול המסילות מתבצעות בתוואים הבאים:
היסטוריה.
אימוץ ההינע החשמלי עמד על הפרק בשנות ה-60 של המאה ה-20 במסגרת התוכנית להקמת רכבת בתל אביב. חברת המטרו הפריזאית "RATP" הציעה אז לבנות מערכת שתהיה "תמונת ראי" לזו שהייתה קיימת אצלה, קרי קרונות מוזנים במתח 750 וולט זרם ישר, הנוסעים על צמיגים.
בשנת 1977 הציע מהנדס, בכנס העשירי למהנדסי חשמל ואלקטרוניקה בישראל, לחשמל את רשת המסילות של רכבת ישראל במתח של 25,000 וולט, 50 הרץ. כדי ללמוד ולרכוש ניסיון בנושא, העלה מציע ההצעה, בין היתר, את הרעיון לחשמל קטע מסילה קצר לגרירת רכבות פחם (שאמור היה להגיע מדרום אפריקה) מנמל חיפה לתחנת הכוח של חברת החשמל בחדרה (שהייתה אז בבנייה).
בשנת 2001 הודיע מנכ"ל רכבת ישראל על השקת פרויקט החשמול בעלות משוערת של 210 מיליון דולר. בשנת 2002 נעשה סקר היתכנות שבעקבותיו נמצא שרשת הרכבות הקיימת בישראל מתאימה לשמש בסיס להקמת מערך רכבות שיהיה מבוסס על הנעה חשמלית. רכבת ישראל תכננה לפרסם את המכרז לפרויקט במרץ 2003, אך הכנת המכרז התארכה והוא פורסם רק בסוף שנת 2004, כמו כן הודיע שר התחבורה, אביגדור ליברמן, שפרויקט החשמול יוגדר כפרויקט תשתית לאומית. במקביל החל הליך של הגשה לאישור של תוכנית תשתית לאומית לפרויקט החשמול (תת"ל 18), אולם ארגוני הירוקים והמשרד להגנת הסביבה דרשו לבטל את התוכנית מחשש לפגיעה באיכות הסביבה והשלכות לגבי רמת הקרינה ואישור התוכנית התעכב במשך כ-10 שנים (תת"ל 18 אושרה לבסוף רק בשנת 2014). בשנת 2005 החלה רכבת ישראל בשלב המיון המוקדם לפרויקט, אותו עברו ארבע קבוצות בינלאומיות: בלפור ביטי מבריטניה יחד עם החברות הישראליות דניה סיבוס ואלקטרה; סימנס וחברת הרכבות הסינית צ'יינה רייל וואי (CRCC); אלסטום מצרפת יחד עם חברת אפקון תעשיות וקבוצה הכוללת את החברות הספרדיות ELECNOR ו-SEMI אך משרד האוצר החליט לבטל את המכרז.
בפברואר 2010 יצא שוב פרויקט חשמול המסילות לדרך, הפעם במסגרת תוכנית נתיבי ישראל של ממשלת ישראל. במסגרתו הוקצבו לרכבת ישראל 8.2 מיליארד שקל לצורך פרויקט החשמול, ועבור רכישת קרונות וקטרים מופעלי חשמל. כמו כן אושר חשמול קו הרכבת בין עכו לכרמיאל, בעלות כוללת של 3 מיליארד ש"ח, שהיה אמור להיות קו הרכבת החשמלי הראשון בישראל, והקו המהיר לירושלים שאף הוא מבוסס חשמל. באוקטובר 2010 פרסמה רכבת ישראל שוב מכרז לחשמול המסילות. קידום הפרויקט התעכב במשך שנתיים מאחר ששר התחבורה ישראל כץ התכוון להוציא את הפרויקט מידי רכבת ישראל ולהעבירו לידי החברה הלאומית לדרכים. הכוונה עוררה התנגדות רבה ברכבת ולבסוף הושגה פשרה בה החברה הלאומית לדרכים תקבל את ניהול הפרויקט רק במקומות בהם היא מבצעת פרויקטים של תשתיות מסילתיות, ותבצע גם את החשמול שלהן (מסילת העמק, מסילת עכו - כרמיאל, המסילה המזרחית החדשה וקו הרכבת לאילת). לאחר עיכובים בשלב המיון המוקדם, פורסם המכרז הסופי לחשמול המסילות בפברואר 2015.