מאז תשכ"ג לכבוד יום הולדת של הרבי מלובביץ' היו שרים את הניגון מרכז חב"ד העולמי – 770, בהתוועדות י"א בשבט תשכ"ד ביקש הרבי מר' יהודה קרינסקי שיתחיל לנגן את הניגון.
בספר הניגונים מופיע כניגון ק' (100)
עיבודים מוזיקליים.
ב-1960 הופיע הניגון באלבום "ניגוני חב"ד 1" של ניח"ח. ב־1996 הופיע הניגון באלבום "האפ קאזאק" של אברהם פריד, ב־2016 הופיע הניגון באלבום צמאה-3 בביצוע אביתר בנאי ובאלבום "פורים שמח" של יצחק מאיר בדואט עם מנדי ג'רופי, ב־2020 הופיע הניגון באלבום "לחיים טיש - חב"ד", באלבום "מי ארמיא" של פרחי חב"ד לונדון ועוד.
הניגון בוצע במהלך השנים גם על ידי אלי מרקוס, בני פרידמן, אהרלה סמט ביחד עם מהקהלת שירה, מוטי שטיינמץ ועוד.
חצי האי לינזלי
חצי האי לינזלי (באנגלית: Linsley Peninsula) הוא חצי אי רחב, מכוסה קרח, בצפון האי ת'רסטון, בארץ אלזוורת' שבאנטארקטיקה.
צורת חצי האי מלבנית.
חצי האי בולט לחלקו הדרומי של מפרצון מרפי - כך שהוא מחלק את המפרצון לשני מפרצונים, משני צדדיו של חצי האי.
היסטוריה.
גילוי ומיפוי חצי האי.
חצי האי מופה לראשונה מהאוויר בהתבסס על תצלומי אוויר שצולמו על ידי צי ארצות הברית במהלך מבצע קפיצה לגובה, בעונת המחקר (הקיץ האנטארקטי) 1946–1947.
מקור השם.
שמו של חצי האי ניתן לו על ידי הוועדה המייעצת לשמות אנטארקטיים.
חצי האי נקרא על שמו של לוטטנט קומנדר ריצ'רד ג'י. לינזלי (Richard G. Linsley), מצי ארצות הברית, שהיה טייס מטוס הרקולס LC-130, אשר שימש לטיסות תמיכה עבור משלחת החקר הגאולוגית של התוכנית האנטארקטית של ארצות הברית, אשר עבדה באי ת'רסטון בעונת המחקר (הקיץ האנטארקטי) 1968–1969.
מוחמד יאסר עבד א-רחמן עבד א-ראוף ערפאת אל-קודווה אל-חוסייני
הפלישה לדגסטאן (1999)
אברהם יהושע העשיל הגר
חינגה ליטבאק-סמילר
חינגה ליטבאק-סמילר (10 בספטמבר 1899 – 1 במרץ 1977) הייתה גננת, מפיקת תיאטרון לילדים, משוררת, פזמונאית, מתרגמת וסופרת ישראלית.
ביוגרפיה.
נולדה בשנת 1899 לאליהו ליטבאק. שירתה ביחידת הנשים של הצבא הבריטי.
עלתה לישראל בשנת 1919 ונישאה לשלמה סמילר. השניים התגוררו בשכונת הדר הכרמל בחיפה.
לאחר עלייתה שירתה בלשכת הגיוס בחיפה וקראה לנשים להצטרף לצבא: "בואנה לעזרת הצבא שלהצלחתו אתן מתפללות ויהיה גם לכן חלק בניצחון כי יבוא"
בשנת 1935 ייסדה בחיפה את התיאטרון לילדים "קטינא", שסיסמתו הייתה "על ידי הילדים - ולמענם". בתיאטרון שיחקו ילדים בני 8 ומעלה.
בשנת 1937 עברה לירושלים, יחד עם תיאטרון הילדים ומשתתפיו הופיעו בעת גיוס המתנדבים ליחידות העבריות בזמן המלחמה, וכן בחגיגות אחד במאי וכן בחגיגות הבאת הביכורים בירושלים. הצגות התיאטרון כללו את "הנער השונא אילנות", "המלכה בשבי", "ליכלוכונית" ו-"ספר בראשית". סמילר פעלה רבות לעידוד חוגי דרמה לילדים ואף יזמה את הקמת "קרן צ'קוור" לטיפוח תרבות התיאטרון.
בתה, רבקה אל-נתן, נישאה לפנחס ספיר.
אוניברסיטת ויטווטרסרנד
אוניברסיטת ויטוואטרסרנד
יובל חלד
יובל חלד הוא פיזיולוג מאמץ, פרופסור מן המניין, איש אקדמיה ויועץ. שימש כפיזיולוג הראשי של צה"ל (סא"ל מיל') בחיל הרפואה, כמדען ראשי וכמנהל מכון הלר למחקר רפואי במרכז הרפואי ע"ש שיבא. כיום משמש כיועץ מדעי בישראל ומחוצה לה, וכראש התוכנית לתואר שני בחינוך לפעילות גופנית ובריאות במחלקה למדעים בסמינר הקיבוצים.
ביוגרפיה.
פרופ' חלד סיים תואר ראשון בחינוך גופני במכללה לחינוך גופני ע"ש זינמן במכון וינגייט ותואר ראשון במשפטים מהקריה האקדמית אונו. בעל תואר שני בפיזיולוגיה של המאמץ ותואר שלישי (PhD) בפיזיולוגיה מהפקולטה לרפואה באוניברסיטת תל אביב. את לימודי הפוסט דוקטורט סיים בהצטיינות בשנת 2007 בפקולטה לרפואה באוניברסיטת USUSH בבת'סדה שבמרילנד, ארצות הברית, ושם קיבל מעמד פרופסור חבר. על שם פרופ' חלד מעבדה לחקר הפיזיולוגיה של גוף האדם באוניברסיטת USUHS, ולזכותו מדליית הצטיינות במדע ומחקר מטעם אוניברסיטת USUHS ומשרד ההגנה האמריקאי.
בין השנים 1997 עד 2016 שימש כפיזיולוג במכון לפיזיולוגיה בחיל הרפואה (מכון הלר למחקר רפואי) וסיים את תפקידו כמנהל המכון במעמד הפיזיולוג הראשי של צה"ל בחיל הרפואה. בשנת 2019 קיבל מינוי פרופסור מן המניין וכיום הוא ראש התוכנית לתואר שני בחינוך לפעילות גופנית ובריאות בפקולטה למדעים במכללת סמינר הקיבוצים, וכן מלמד כפרופסור אורח בבית הספר לפיזיותרפיה בפקולטה לרפואה באוניברסיטת תל אביב ובפקולטה לרפואה באוניברסיטה העברית.
משמש כיועץ מדעי לחברות בארץ ובעולם בתחום הרפואה, בריאות, פיזיולוגיה של המאמץ וביוטכנולוגיה, כיועץ מדעי לאיחוד האירופי, וכפיזיולוג הראשי במרכז מדיקס לרפואת ספורט. נותן חוות דעת מומחה משפטי בתחומו וכן משמש כאורח קבוע בתוכניות בוקר בטלוויזיה בנושאי בריאות, רפואת ספורט, פעילות גופנית, ותזונה. מבין תחומי העניין והמחקר שלו: פיזיולוגיה של המאמץ, ויסות חום, תזונה, שינה, תהליכים מטבוליים, תגובות והסתגלות לסטרס, מדעי האימון הגופני, אבולוציה, ומדעי ההזדקנות.
לפרופסור חלד כ- 100 פרסומים מדעיים בעיתונים מדעיים נבחרים.
פרסומים.
• PUBMED - https://pubmed.ncbi.nlm.nih.gov/?term=heled+y&amp;sort=date
חמדת (דמות)
חמדת הוא דמות ספרותית המופיעה באחדים מסיפוריו של שמואל יוסף עגנון, והגישה המקובלת בקרב חוקרי הספרות היא שחמדת הוא בן דמותו של עגנון עצמו.
בכתבי עגנון.
חמדת הוא גיבור הסיפור "בארה של מרים או קטעים מחיי אנוש", שפורסם בשנת 1909 בעיתון "הפועל הצעיר", ולא נכלל בקובץ כל סיפוריו של עגנון. לפי סיפור זה חמדת "איש צעיר בעל כשרון היה; לפחות, האמינו בזה אבותיו התמימים, בשעה שהיו קוראים מדי שבת בשבתו אחרי שנת מנוחה של צהרים את שיריו וספוריו, שהיו הולכים ונדפסים בעיתונים." חמדת עזב את עירו ו"בא טריסטה והפליג משם באניה ליפו."
חמדת הוא גם גיבור הסיפור "גבעת החול" (שבגרסתו הראשונה, שפורסמה בעיתון "הפועל הצעיר" ב-1911, נקרא "תשרי", בשנת 1920 פורסם בשם "גבעת החול", ובשם זה נקרא גם בגרסתו הסופית מ-1931). חמדת גר לבדו בדירתו שבנווה צדק. הסיפור, שעלילתו מתארת שנה אחת בחיי חמדת, עוסק ביחסיו של חמדת עם יעל חיות ובמחסום הכתיבה ממנו הוא סובל.
בסיפור הקצר "לילות", שפורסם בשנת 1913, חמדת הוא המספר, המציג את מחשבותיו ורגשותיו.
ברומן "תמול שלשום", שיצא לאור בסוף 1945, חמדת הוא אחד מידידיו של גיבור הרומן, יצחק קומר, ביפו. הרומן מתאר את מקום מגוריו של חמדת:
עוד מתאר הרומן את נסיבות עלייתו של חמדת מגליציה לארץ ישראל: "חמדת ויצחק שניהם בני גיל אחד, והיו צריכים לעמוד לבחינת הצבא. נשתמטו ועלו לארץ ישראל, ביום אחד בשתי ספינות."
תיאור נרחב של חמדת ניתן בסיפור האוטוביוגרפי "חמדת" שפורסם לראשונה בשנת ה'תש"ז ונכלל בקובץ "מעצמי אל עצמי". בפתח הסיפור מתואר חמדת: "חמדת הוא בחור בן טובים, כבן שמונה עשרה. בזה לא סיימנו כל שבחיו של חמדת. מעלה אחרת יש בו, שהאלקים פייט את לשונו. מעלה אחרת יש בו, שנפשו דבוקה בלשוננו הקדושה והוא עושה בה שירים."
הסיפור "אצל חמדת", שפורסם לראשונה ב"לוח הארץ" בשנת ה'תש"ג ונכלל אחר כך בקובץ ״סמוך ונראה״, עוסק אף הוא באדם ששמו חמדת, אך בניגוד לסיפורים הקודמים, שבהם חמדת הוא צעיר המתגורר ביפו, בסיפור זה חמדת הוא חזן זקן שהמספר מגיע לבקרו ביאס בערב יום הכיפורים.
בעקבות כתבי עגנון.
בשנת 1922 נולד בנו של עגנון, שלום מרדכי, שנקרא כך על שם אביו של עגנון, אך אסתר, אשתו של עגנון העדיפה את הכינוי "חמדת", גיבור הסיפור "גבעת החול", ולימים הפך זה לשמו הרשמי של הבן.
ההתנחלות חמדת, שבצפון בקעת הירדן, קרויה על שמו של חמדת. שמו העברי של נחל פיראן, היוצא מחמדת מזרחה, הוא נחל חמדת.
טסלה Model X
קופיו
עופר ינאי
עופר ינאי (נולד ב-2 בפברואר 1975) הוא יו"ר, מייסד ובעל השליטה של נופר אנרגיה, חברה ציבורית העוסקת בייזום, השקעה, הקמה והפעלה של מתקנים לייצור חשמל ממקורות אנרגיה מתחדשת, בעיקר על גגות ומאגרי מים, נופר משתייכת למדד תל אביב 125.
ביוגרפיה.
משפחתו וצעירותו.
עופר ינאי נולד וגדל ביבנה למשפחה דתית־לאומית, השני מבין שמונה ילדים.
אביו עלה עם הוריו מתוניס למעברה ביבנאל, אמו עלתה מטריפולי שבלוב לחצור הגלילית, הוריו התחתנו והתיישבו ביבנה.
ינאי למד בתיכון בישיבת בני עקיבא נחלים, למד מספר חודשים בישיבת מרכז הרב והמשיך בישיבת ההסדר הר עציון אותה סיים ושירת בצה"ל בחיל השריון.
ינאי בוגר תואר ראשון משולב של פיזיקה, מתמטיקה ומדעי מחשב מהאוניברסיטה העברית בירושלים במסגרת תוכנית אמירים למצטיינים במדעי הטבע
ותואר שני מאוניברסיטת בן-גוריון בנגב בתוכנית למצטיינים HMBA במנהל עסקים. בראשית דרכו ינאי עבד כמתכנת בחברת NDS שעסקה בקריפטוגרפיה לטלוויזיה, אחר-כך הקים חברה בשם גו4איט שעסקה בהזמנת אוכל דרך האינטרנט ונסגרה. הוא זכה ב–70 אלף שקל בשעשועון הטלוויזיוני 1 נגד 100. ב-2010 עבד במשך שנה בשתי חברות היוזמות פרויקטים של פאנלים סולאריים - סופרגז וגדות, בה היה מנהל פיתוח עסקי לשוק האיטלקי.
נופר אנרגיה.
ב-2011 ייסד את נופר אנרגיה.