הרשימה הוכרזה על ידי קומישנר ה-NBA דייוויד סטרן באוקטובר 1996 בניו יורק, במקום שבו נחתם ההסכם על הקמת הליגה החדשה ב-6 ביוני 1947. ההכרזה פתחה עונה שלמה שבה חגגו את מלאת 50 השנים להיווסדות ה-NBA. השחקנים הנבחרים התאספו בקליבלנד שבאוהיו, במהלך סוף שבוע האולסטאר של ה-NBA 1997; רק שלושה נפקדו מהאירוע: פיט מרוויץ', שנפטר בגיל 40 ב-1988 (יוצג באירוע על ידי שני ילדיו); שאקיל אוניל, שהיה פצוע ולא יכול היה להגיע; וג'רי וסט, שעבר ניתוח באותו זמן. בזמן הכרזת הרשימה, אחד עשר שחקנים מתוכה היו פעילים בליגה.
שחקנים שנבחרו.
הליך הבחירה.
הרכבת הרשימה התבססה על הצבעה ללא דירוג של חמישים חברי פאנל מיוחד. 16 מחברי הפאנל היו כדורסלני עבר שהצביעו על שחקנים בתפקידם במגרש; 13 מחברי הפאנל היו אנשי תקשורת הספורט; ו-21 מחברי הפאנל היו נציגי קבוצות בליגה: ג'נרל מנג'רים, מאמנים ראשיים וחברי הנהלה. מבין קבוצת הבוחרים האחרונה, שבעה היו כדורסלני עבר. על שחקני עבר שהשתתפו בבחירת הרשימה נאסר להצביע בעד עצמם. רק שלושה שחקנים מבוחרי הרשימה (ביל בראדלי, ג'וני קר ובוב לניר) לא נבחרו אליה. כל 50 השחקנים ברשימה הם חברים בהיכל התהילה של הכדורסל (ביל שרמן ולני וילקינס נבחרו פעמיים; הן כשחקנים והן כמאמנים).
הרשימה.
כתב מודגש מציין שחקנים שהיו פעילים בעת הרכבת הרשימה.
מאמנים שנבחרו.
לצד בחירת 50 השחקנים הגדולים בתולדות ה-NBA, נבחרו גם עשרה מאמנים כמאמנים הגדולים בתולדות ה-NBA. כל עשרת המאמנים חברים בהיכל התהילה של הכדורסל. נתוני המאזן ומספר האליפויות להלן נכונים למועד הבחירה.
עשר הקבוצות הגדולות ביותר.
כמו כן נבחרו עשר הקבוצות הגדולות בתולדות ה-NBA, אשר כולן זכו באליפות ה-NBA:
עטרת הפין
בידיון
שעשועון
שעשועון הוא תוכנית רדיו או תוכנית טלוויזיה שבה המשתתפים מתחרים ביניהם במילוי משימות למטרת זכייה בפרס. שעשועונים רבים מבוססים על שאלות טריוויה, משימות קצובות בזמן, וכדומה, המוצגים על ידי מנחה התוכנית למתמודדים. הפרס בשעשועונים הוא, לרוב, פרס כספי או חפצים בעלי ערך.
פורמט זה החל בשעשועוני רדיו, ובראשית ימי הטלוויזיה התפתחו שעשועוני טלוויזיה משעשועונים דומים שהתקיימו ברדיו. שעשועון הטלוויזיה הראשון הוא Spelling Bee, ששידורו החל בשנת 1938. שעשועון הטלוויזיה הראשון ששודר בישראל הוא "זה הסוד שלי", ששודר בטלוויזיה הישראלית החל מ-1975 עד 1980.
וריאציות עיקריות של שעשועונים:
טכניקה נפוצה להגברת המתח בשעשועון היא הכפלת גובה הפרס עם כל תשובה נכונה, ואיפוסו עם תשובה לא נכונה.
קיפאון
יוחאי הלוי
יוחאי הלוי (נולד ב-10 במאי 1982) הוא אתלט ישראלי, אלוף ישראל ושיאן ישראל בקפיצה לרוחק, אלוף ישראל בקפיצה משולשת ואלוף המכביה השמונה-עשרה (2009) בקפיצה לרוחק ובקפיצה משולשת.
ביוגרפיה.
הלוי נולד וגדל בקיבוץ רמת השופט. התחנך במוסד החינוכי הרי אפרים, והוא בוגר תיכון הרטמן בירושלים. בגיל 16 החל להתאמן בחוג אתלטיקה ולאחר שזכה במספר תחרויות עבר להתאמן באופן מסודר בהדרכתו של דוד קושניר. לאחר שלוש שנים עבר להתאמן תחת הדרכתו של אלכס מרמן. בתחילת דרכו התמחה בעיקר במקצוע הקפיצה לרוחק וביסס את מעמדו כישראלי המוביל בתחום. עם השנים החל הלוי להתמקד יותר במקצוע הקפיצה המשולשת.
בשנת 2005 זכה לראשונה באליפות ישראל בקפיצה לרוחק, הישג עליו חזר שוב שנה לאחר מכן. בשנת 2008 זכה באליפות ישראל גם בקפיצה לרוחק וגם בקפיצה משולשת, שנה לאחר מכן שחזר את ההישג הכפול.
באוגוסט 2009 קבע הלוי בקפיצה משולשת שיא אישי של 16.65 מטר, ובכך השיג את הקריטריון להשתתפות באליפות העולם באתלטיקה.
באליפות העולם באתלטיקה, שנערכה בברלין, גרמניה היה הלוי מעורב בתקרית מביכה, כאשר אנשי המשלחת הישראלית שליוו אותו לא שמעו את הקריאה להיכנס לחדר ההמתנה לקראת תחרות הקפיצה המשולשת בזמן האימונים. מכיוון שהלוי ואנשי המשלחת איחרו להגיע לחדר ההמתנה, המאבטחים לא התירו להם להיכנס לאצטדיון והלוי פספס את המוקדמות. לאחר ערעור שהגיש איגוד האתלטיקה, החליטו המארגנים לפצות את הלוי בהשתתפות במוקדמות הקפיצה לרוחק, אף על פי שלא קבע את הקריטריון במקצוע זה. במוקדמות הקפיצה לרוחק קפץ הלוי 7.42 מטר וסיים במקום האחרון.
2010-שיאן ישראל בקפיצה לרוחק.
בתחרות אתלטיקה שנערכה בתל אביב בפברואר 2010 קבע הלוי שיא אישי בקפיצה משולשת בתוצאה של 16.76 מטר, ובמאי אותה שנה הוא קבע שיא ישראלי חדש בקפיצה לרוחק - 7.99 מטר, שיפור של 3 ס"מ לשיא בן 20 השנים של רוגל נחום.
באליפות אירופה באתלטיקה לאומות סיים במקום שלישי בקפיצה לרוחק בתוצאה של 7.61, בנוסף לכך סיים שלישי בקפיצה משולשת בתוצאה של 16.32 מטר. באליפות ישראל זכה במדליית זהב בקפיצה משולשת בתוצאה של 16.57 מטר.
באליפות אירופה באתלטיקה שנערכה בברצלונה, ספרד ביולי אותה שנה סיים הלוי במקום 11 בקפיצה משולשת בתוצאה של 16.43 מטר, בשלב המוקדמות הוא השווה את שיאו האישי (16.76 מטר) ועלה לשלב הגמר ובמקום 18 בקפיצה לרוחק בתוצאה של 7.90 מטר.
באליפות אירופה באתלטיקה לאומות סיימה במקום שני בקפיצה משולשת בתוצאה של 16.48 מטר.
באליפות ישראל שנערכה ב-6 ביולי 2011 שיפר הלוי את שיאו האישי והעמידו על 16.77 מטר. יום לאחר מכן זכה במדליית זהב גם בקפיצה לרוחק בשיא עונתי של 7.79 מטר. באוגוסט אותה שנה כשל בניסיונותיו להשיג את הקריטריון ולהעפיל לאליפות העולם ובעקבות כך שקל את המשך דרכו המקצועית.
2012-שמיני באירופה.
בתחרות שנערכה בסופיה, בולגריה ב-9 ביוני 2012 קבע הלוי בקפיצה משולשת שיא אישי חדש של 16.81 מטר. מספר ימים לאחר מכן השתתף באליפות ישראל ובקפיצה החמישית קבע 16.86 מטר, אך התוצאה נפסלה עקב מהירות רוח גבוהה מהמותר. הוא זכה במדליית זהב בתוצאה של 16.67 עם רוח חוקית. בנוסף לכך זכה במדליית זהב בתוצאה של 7.47 מטר. באליפות אירופה באתלטיקה שנערכה בהלסינקי, פינלנד בסוף יוני אותה שנה הוא סיים במקום שמיני בתוצאה של 16.67 מטר.
באליפות אירופה באתלטיקה באולם שנערכה בגטבורג במרץ סיים הלוי במקום 19 במוקדמות הקפיצה המשולשת בתוצאה של 16.19 מטר. באליפות אירופה באתלטיקה לאומות שנערכה בקובנה סיים הלוי במקום ראשון בקפיצה משולשת בתוצאה של 16.73 מטר, המהווה שיא עונתי. בנוסף לכך סיימה במקום שישי בקפיצה לרוחק בתוצאה של 7.50 מטר. באליפות ישראל זכה בשתי מדליות. מדליית זהב בקפיצה לרוחק בתוצאה של 7.57 מטר. ומדליית כסף בקפיצה משולשת בתוצאה של 16.45 מטר.
באליפות אירופה באתלטיקה לאומות שנערכה בטביליסי סיים הלוי במקום השישי בתוצאה של 7.11 מטר, בנוסף לכך סיים במקום החמישי בקפיצה משולשת בתוצאה של 15.54 מטר. באליפות ישראל שנערכה ביולי זכה הלוי במדליית זהב בקפיצה משולשת בתוצאה של 16.08 מטר.
באליפות ישראל שנערכה ביולי זכה הלוי במדליית זהב בקפיצה משולשת בתוצאה של 16.25 מטר.
סוויאטוסלב, נסיך קייב
סוויאטוסלב הראשון (בסלאבונית: Свѧтославъ, ביוונית: Σφενδοσθλάβος; ברוסית מודרנית: Святослав; ) היה נסיך קייב, הידוע כמצביא מוצלח.
סוויאטוסלב נולד למשפחת נסיכי קייב. בשנת 945 אביו אינגוור (איגור) נהרג ועד לשנת 960 אימו הלגה (אולגה) שלטה בנסיכות. חלק מההיסטוריונים מחזיקים בדעה לפיה נולד בשנת 920, אך דעה זו לא תואמת את רוב המקורות. למרות שהוריו היו ורנגים, הוא היה הראשון בין נסיכי קייב שנשא שם סלאבי. בהתאם לכרוניקן ביזנטי בשם "לאו הכומר" סוויאטוסלב היה בעל מבנה גוף ממוצע וגובה בינוני. הוא גילח את השער והזקן אך הלך עם שפם ארוך. הוא העדיף ללכת בבגד לבן ובאוזן שלו היה תכשיט מזהב עם אודם ופנינה.
בשנת 955 התנצרה הלגה, אך בנה לא קיבל את הדת החדשה עד סוף חייו. יחד עם זאת, הוא לא הפריע להתפשטות הנצרות בנסיכות. מקובל להעריך שבשנת 960 בגיל 18 הוא התחיל למשול באופן עצמאי. החל משנת 964 מוזכרים מסעות צבאיים שלו בכרוניקה הרוסית הראשונה.
מלחמותיו.
מערכה נגד ממלכת הכוזרים.
בשנת 965 סוויאטוסלב החל את המערכה הצבאית נגד ממלכת הכוזרים. צבאו ניצח בקרב מכריע, וכבש את עיר הבירה של הכוזרים סרקל. בהמשך הוא פנה מזרחה וכבש גם ערים נוספות כולל איטיל בשנים 968–969. סוויאטוסלב לא רק ניצח בקרבות, הוא גם עשה ניסיון התיישבותי באזור. לצורך כך הוקמו מאחזים באזור דון, ים אזוב ודגסטן. עדויות על התיישבות סלאבית באזור קיימות עד לשנות ה-90 של המאה ה-10, אך בהמשך הם פורקו והתושבים הסלאבים עזבו או התמזגו עם האוכלוסייה המקומית.
באותה התקופה כוחות מהנסיכות גם השתתפו במסע של האימפריה הביזנטית לקפריסין.
מערכה בבולגריה.
בשנת 967 החל מאבק בין האימפריה הביזנטית לבין האימפריה הבולגרית הראשונה. הקיסר הביזנטי ניקפורוס השני שלח משלחת לסוויאטוסלב. המשלחת העבירה לנסיך 455 ק"ג זהב תמורת התערבות של הנסיכות לטובת הביזנטים. מקורות ביזנטיים מציינים ששגריר ביזנטי ביקש מסוויאטוסלב בנוסף לכך, להתערב במאבק ביזנטי פנימי ולעזור בהפיכה נגד הקיסר המכהן. תמורת זה הובטחו לו כספים נוספים ושליטה על כל השטחים שיכבוש בבולגריה.
במהלך שנת 968 כוחות הנסיך כבשו את בולגריה ולאחר המלחמה עמדו במחנה בשפך נהר הדנובה. במחנה זה התקבלו כספים נוספים מהביזנטים. תוך כדי שהייה של הצבא במחנה, הגיעו ידיעות לגבי המצור על קייב. סוויאטוסלב חזר לנסיכות ושחרר את הבירה שלו מהמצור.