עלילת הסרט מתרחשת במשך לילה אחד באחוזה בלוס אנג'לס שבו מתגוררים זוג ישראלים: יוסי, איש עסקים, ואשתו, סיגל. אל הבית מגיעים חבריהם ודודנה של סיגל, כולם ישראלים שהשתקעו בלוס אנג'לס, עבור ארוחת שבת שגרתית, אך עד מהרה, הפערים התרבותיים בין חברי הקבוצה ותערובת הרסנית של אלכוהול, אגו ותאוות בצע, מדרדרים במהירות את הערב לכדי מלחמת אחים פרועה ומדממת.
הפצה.
הסרט הוקרן לראשונה במהלך פסטיבל הסרטים הבינלאומי חיפה באוקטובר 2019, וזכה בו בפרס התסריט הטוב ביותר. עם זאת, בעקבות התפרצות מגפת הקורונה בעולם, הסרט לא עלה לאקרנים בשנת 2019, ובמקום זאת, הוחלט לדחות את הפצתו בבתי הקולנוע ל-12 באוגוסט 2021.
מניהרט פלאדי
מניהרט (מלכיאור) פלאדי (במקור מנחם שלמה זילברששטיין, בהונגרית: Palágyi Menyhért; פקש, 26 בדצמבר 1859 – דרמשטאדט, 14 ביולי 1924) דוקטור לפילוסופיה יהודי-הונגרי, מורה בתיכון, פילוסוף, פיזיקאי, חבר באגודת פטפי, אחיו של המשורר לאיוש פלאדי.
ביוגרפיה.
לימודי בית הספר היסודי ניתנו לו על ידי אביו שלימד אותו גם לטינית וצרפתית. הוא סיים את בית הספר התיכון הריאלי בטימישוארה ובקושיצה ואז הפך לעוזר מורה של אביו. בשנה שלאחר מכן נכנס לכיתה השישית בגימנסיה בקושיצה ועבר שם את בחינות הבגרות. לאחר מכן הגיע לבודפשט ונרשם לאוניברסיטה הטכנית בשנת 1877 (שם רשום שמו כמנחם שלמה זילברשטיין); בשנת 1881 עשה תעודת הוראה לתיכון במדעי הפיזיקה, מתמטיקה והטבע. במהלך שנות האוניברסיטה כתב שתי עבודות מתמטיות, שאחת מהן (לימודי גאומטריה) פורסמה בשנת 1880 על ידי האקדמיה. לאחר מכן עסק בפילוסופיה ואחר כך כתב מאמרים אסתטיים-ביקורתיים, שהופיעו ב"זר" של אגודת פטפי, בפשטי נפלו ובעיתונים אחרים. פלאדי נבחר כחבר קבוע באגודת פטפי בשנת 1887 (אגודת פטפי הייתה קיימת בין השנים 1876 עד 1944 נוסדה במטרה להפיץ את האדרת שמו של המשורר הלאומי שנדור פטפי ולטפח ספרות הונגרית ברוח לאומית) וערך מספר הקראות באגודה. משנת 1886 עבד כמורה בבודפשט ומשנת 1889 גפ כמורה מחליף בבית ספר המסחרי העליון של רובע 9. הוא גם לימד בבית הספר היסודי ברחוב מדבה. מאמריו פורסמו בכתב העת "ארץ-עולם" ב"שיר" (1891, 1893).(אסתטיקה מודרנית); בכתבי העת הטכניים (על ריבוי האינסוף); ב"זר" (1885) ועוד ועוד. הוא כתב על מושג היופי וההוד אצל קאנט, על הסיפורת של פיכטה, ושל ינה ראקושי על הטרגדיה; הוא היה איש צוות פנימי בביקורת הספרותית בכתב העת "עיתון הגברות" ( Hölgyek Lapja) בשנת 1886. מאמריו פורסמו בעוד עשרות עיתונים וכתבי עת.
כתביו.
הוא ערך את "כתבי העת הספרותיים" (Irodalmi Lapok) בשנת 1882, מתוכם הופיעו רק ארבעה גיליונות; את כתב העת "הדור החדש" (Uj Nemzedék) שהיה כתב עת ספרותי בשנת 1887, מתוכו הופיעו רק עשרה גיליונות; בתחילת 1896, הוציא לאור את כתב העת "ההווה" (Jelenkor) כתב עת של סקירה שבועית ביקורתית, שהפסיק להופיע בשנת 1897
אלסון סקינר קלארק
אלסון סקינר קלארק (באנגלית: Alson Skinner Clark; 25 במרץ 1876 - 23 במרץ 1949) היה צייר אימפרסיוניסטי אמריקאי הזכור בעיקר בזכות נופיו, הוא היה גם צלם, ומחנך.
ראשית חייו.
הוא נולד ב־25 במרץ 1876 בשיקגו, אילינוי למשפחה אמידה. הוא גילה כישרון אמנותי מגיל מוקדם ולקח שיעורי אמנות במכון לאמנות בשיקגו. השכלתו באמנות כללה הכשרה בפריז באקדמיה ז'וליאן (1899). בנוסף לכך, למד בסטודיו של ויליאם מריט צ'ייס ובית הספר לאמנות צ'ייס ואקדמיה כרמן אצל ג'יימס מקניל ויסלר.
קריירה.
הוא בילה חלק ניכר מהקריירה המוקדמת שלו בפריז, צרפת ושירת בצבא ארצות הברית כצלם אוויר במהלך מלחמת העולם הראשונה. בשנות העשרים לימד אמנות במכללת אוקסידנטל, ובשנת 1919 היה מנהל בית הספר לאמנות סטיקני בפסדינה.
הוא היה חבר בארגוני האמנים: אגודת האמנים של פסדינה ובמועדון האמנות בקליפורניה. עבודותיו נכללו בתערוכת האימפרסיוניזם הטונאלי בשנת 1937, יחד עם יצירותיהם של פרנק טני ג'ונסון, פרנק טולס צ'מברלין ותיאודור לוקיץ שהתקיימה בגלריה של האגודה לאמנות בלוס אנג'לס בספרייה הציבורית.
ציורי קיר.
בנוסף לציורי נוף, הוא צייר גם ציורי קיר לתיאטרון המעגל בלוס אנג'לס. עדיין ניתן לראות קבוצת ציורי קיר שהושלמו בשנת 1929 בבנק הנאמנות והחסכון הראשון בשדרות קולורדו בפסדינה, קליפורניה. ציורי הקיר מורכבים מארבעה לוחות בגובה של כשלושה מטר, כל אחד מתאר תעשייה מרכזית בדרום קליפורניה: קידוחי נפט, חקלאות הדרים, סרטים וכדומה.
חיים אישיים.
בשנת 1898 הוא נסע לצרפת ובשנת 1902 שב לארצות הברית. בשנת 1920 נישא לאטה מדורה מקמלין (1881–1962). מיד לאחר מכן עברו הוא ואשתו לאזור ארויו סקו בפסדינה שבקליפורניה.
ב־23 במרץ 1949 הוא מת בעת שצייר בסטודיו שלו בפסדינה, קליפורניה.
הוא היה בן 72.
בלודשוט (קומיקס)
סיפורה של הפוליטיקה הישראלית
סיפורה של הפוליטיקה הישראלית הוא ספר עיון של העיתונאי והפרשן הישראלי, עמית סגל. בספר סקירה של ראשי הממשלה בישראל, והחלטות שקיבלו שעיצבו את פניה של הפוליטיקה הישראלית מאז הקמת מדינת ישראל ועד אמצע שנת 2021, עם כניסתו של נפתלי בנט לראשות הממשלה. את הספר אייר הקריקטוריסט הראשי של עיתון הארץ, עמוס בידרמן.
בתוך מספר שבועות הספר נמכר בכ-20,000 עותקים, ומהם מעל 10,000 תוך 48 שעות.
ביולי 2022 החל סגל להקליט גרסת ספר מוקלט לספר.
תוכן הספר.
הספר מחולק לשנים עשר פרקים העוסקים בראשי ממשלות ישראל מאז קום המדינה ועד שנת הוצאת הספר (2021). בכל פרק מובלטת החלטה, שבמבט היסטורי עיצבה את פניה של הפוליטיקה הישראלית.
איגור שצקי
איגור ולריביץ' שצקי (בקזחית: Олег Валерьевич Шацкий; נולד ב-11 במאי 1989) הוא כדורגלן קזחי המשחק בעמדת השוער בשחטיור קרגנדה, בה הוא משמש כקפטן ובנבחרת קזחסטן.
קריירה.
שצקי נולד בעיר קרגנדה שבקזחסטן, ושיחק במחלקות הנוער השונות של שחטיור קרגנדה המקומית. בשנת 2008 הצטרף לראשונה לסגל הקבוצה הבוגרת, אך לא קיבל את הזדמנות על הדשא, ונותר על הספסל.
בינואר 2012 עבר לאסטנה 1964 מליגת המשנה הקזחית, ובמשך שתי עונות היה השוער הראשון שלה.
בינואר 2014 עבר לבולאט, גם היא מליגת המשנה הקזחית, ולאחר עונה אחת בקבוצה, בינואר 2015, חזר לקבוצת האם שלו, שחטיור קרגנדה.
בינואר 2020 עבר לטובול מליגת העל הקזחית, אך לא הצליח לתפוס את מקומו בהרכב, ובינואר 2021 שב לשחטיור קרגנדה.
קריירת נבחרות.
שצקי ערך את הופעת הבכורה שלו בנבחרת הבוגרת ב-21 בפברואר 2019, כשעלה כמחליף במחצית בניצחון נבחרתו 1–0 על במשחק ידידות.
יוחאי בלום
בורסה (טורקיה)
ילדינו
אליפות העולם בקובייה הונגרית 2019
אליפות העולם העשירית בקובייה הונגרית נערכה במלבורן שבאוסטרליה בין 11 ל-14 ביולי 2019, בהשתתפות שחקנים מ-52 מדינות.
ניסוי מבוקר
אווארית
אווארית (באווארית: Авар мацІ; בתרגום חופשי: השפה של ההרים) היא שפה אשר שייכת למשפחת השפות הצפון מזרח קווקזיות, אשר נפוצות בדאגסטן ובאזרבייג'ן. היא מדוברת על ידי אווארים קווקזים, בעיקר בדאגסטן. ב-2010, היו כמיליון דוברי אווארית בדאגסטן ובשטחים נוספים ברוסיה.
התפלגות גאוגרפית.
השפה מדוברת בעיקר בחלקים המערביים והדרומיים של רפובליקת דאגסטן בקווקז הרוסי, באזורי העיר בלקן ובאזורי זקטלה שבצפון מערב אזרבייג'ן. קיימים אווארים שחיים באזורים אחרים של רוסיה. ישנן גם קהילות קטנות של דוברים החיים ברפובליקה הרוסית של צ'צ'ניה וקלמיקיה; בגאורגיה, קזחסטן, אוקראינה, ירדן, ומחוז המרמרה בטורקיה. היא מדוברת על ידי כ-762,000 איש ברחבי העולם. אונסק"ו מסווגת את השפה כשפה שעלולה להיכחד.
סטטוס.
זוהי אחת משש השפות הרשמיות של דאגסטן, בה היא מדוברת לא רק על ידי האווארים, אלא גם משמשת כשפת התקשורת בין קבוצות אתניות שונות.
משפט מנטל
משפט מנטל בתורת הגרפים הוא משפט הקובע כי בהינתן גרף פשוט לא מכוון עם n צמתים וחסר משולשים (חסר מעגלים באורך 3), אז מספר הקשתות שלו הוא לכל היותר formula_1. החסם אותו נותן משפט מנטל הדוק שכן הגרף הדו-צדדי המלא (formula_2) הוא חסר משולשים וכן מספר הקשתות שלו הוא formula_1.
לפי הזהות formula_4 נוכל לקבל ניסוח שקול למשפט הטוען כי אם בגרף G פשוט ולא מכוון יש יותר מformula_1 קשתות אז יש ב-G משולש.
משפט מנטל הוא מקרה פרטי של משפט טורן.
הגדרה פורמלית.
יהי formula_6 גרף, נסמן formula_7, נניח כי לכל 3 צמתים formula_8 שונים בגרף, מתקיים formula_9, אז formula_10
הוכחה.
יהי formula_6 גרף חסר משולשים. נבנה ממנו גרף דו-צדדי formula_12 כך שformula_13 ,מה שיוכיח את המשפט, שכן גרף הוא דו צדדי אמ“ם אין בו מעגלים מאורך אי-זוגי, ובפרט באורך 3.
נסמן formula_14 הצומת בעל הדרגה המקסימלית. כמו כן, נסמן בformula_15 את formula_16 (קבוצת השכנים). כעת נביט בגרף הדו-צדדי המלא formula_12 על S ועל formula_18, נוכיח כעת כי formula_19, ומנוסחת לחיצות היידים, נוכל להסיק כי formula_20, וזה יסיים את ההוכחה.
יהי formula_21, נחלק למקרים:
אם formula_22, אז formula_23 שכן formula_24 היא הדרגה המקסימלית בגרף G, לפי הגדרת S .
אם formula_25, אז formula_26 מפני שגם בגרף G לא היו קשתות בין קודקודים S כיוון שG חסר משולשים (אם הייתה קשת בין formula_27 אזformula_28 משולש בG). כמו כן formula_29 מפני שהמקרה גרוע ביותר הוא כאשר formula_30 (שטח ריבוע הוא מקסימלי)
ג'ויס מנסור