הנפגעים הועברו לטיפול בבתי החולים בעיר ובעיקר לבית החולים שערי צדק, ששכן אז בקרבת השוק, ברחוב יפו. רבים מהם הובאו לשם על ידי אזרחים שמיהרו לפנותם במכוניות פרטיות. בין הפצועים היה תלמיד בצלאל (ולימים חתן פרס ישראל לציור) פרופ' פנחס כהן גן.
ההרוגים בפיגוע, ובהם שני תושבי מזרח ירושלים, כולם גברים, היו בני 18 עד 78. במספרה ובדוכן הפיס נהרגו ארבעה אנשים.
המשטרה עצרה לחקירה כ-500 איש, שרובם שוחררו במהרה. כמו כן הטילה באותו ערב עוצר על מזרח ירושלים - לראשונה מאז השבועות הראשונים שלאחר מלחמת ששת הימים, וערכה שם חיפושים מבית לבית. העוצר הוסר בבוקר יום ראשון.
ראש הממשלה לוי אשכול בא לביקור באתר הפיגוע וכך גם שר הביטחון משה דיין, שר החוץ אבא אבן, הרמטכ"ל חיים בר-לב ואלוף פיקוד המרכז רחבעם זאבי.
בתגובה לפיגוע הפציץ חיל האוויר 11 מטוסים לא מאוישים בשדה התעופה בביירות. תגובה זו גררה גינוי חריף מאת האפיפיור פאולוס השישי, שבחר להתעלם מהפיגוע עצמו ולא לגנותו.
תגובות גינוי לפיגוע פורסמו בישראל ומחוצה לה, לרבות גינוי של הוועד הערבי של יפו וגינוי במאמר המערכת של העיתון "אל קודס".
יום הלשון עברית
יום הלשון הרומנית
ב-19 בפברואר 2013 אושרה ברומניה הצעת חוק שקבעה את היום 31 באוגוסט כיום הלשון הרומנית (ברומנית: Ziua Limbii Române), אותו יום המשמש לחגיגת הלשון שלנו (ברומנית: Limba Noastră), חג מקביל הנחוג ברפובליקת מולדובה. החוק אושר על ידי נשיא רומניה, טראיאן בססקו, ביום 13 במרץ ופורסם רשמית כעבור שישה ימים.
הצעת החוק הוגשה כבר ב-2011, כש-166 חברי פרלמנט של רומניה, מסיעות שונות, חתמו על ההצעה.
על פי החוק יום הלשון הרומנית יצוין על ידי הרשויות והמוסדות הציבוריים, כולל נציגויות דיפלומטיות ומוסדות תרבותיים של רומניה, הנמצאים מחוץ לרומניה, על ידי ארגון תוכניות ומופעים תרבותיים-חינוכיים.
סידי קאסם
סידי קאסם (בערבית: سيدي قاسم) היא עיר בצפון-מערב מרוקו בת כ-74 אלף תושבים. העיר הייתה ידועה בשם פטיז'אן (בצרפתית: Petitjean) בתקופת השלטון הצרפתי, על שם קצין צרפתי שנהרג בה בשנת 1911. הצרפתים ערכו באזור חיפושים אחר נפט החל משנת 1934, ותפוקת נפט מקומית החלה לזרום משנת 1939.
מעט דרום לסידי קאסם מצויים שרידי העיר העתיקה ווליביליס, שנוסדה במאה ה-3 לפנה"ס והייתה ליישוב חשוב עם הכיבוש הרומי בשנת 40 לערך.
איגור קרוטוי
איגור קרוטוי (ברוסית: Игорь Яковлевич Крутой; נולד ב-29 ביולי 1954) הוא מלחין סובייטי רוסי. בשנת 1996 הוענק לו תואר אמן העם של הפדרציה הרוסית ובשנת 2011 תואר אמן העם של אוקראינה. בנוסף הוענקו לו מספר עיטורים רוסים נוספים.
ביוגרפיה.
איגור קרוטוי נולד בעיירה גאיבורון בקרבת קירובוגרד (אז בתחומי ברית המועצות, בתחומי אוקראינה של ימינו). הוריו היו פקידים. בגיל חמש הוא למד באופן עצמאי נגינה על אקורדיון והחל לנגן בלהקת בית הספר. לאחר סיום בית הספר קרוטוי למד בבית הספר למוזיקה וסיים אותה בשנת 1974 בהצטיינות. הוא נסע לקייב במטרה להתקבל לקונסרבטוריון אך לא הצליח להתקבל. במשך שנה קרוטוי לימד מוזיקה בבית הספר באחד מכפרי האזור. בשנת 1979 קורוטי התקבל ללימודים במכון הפדגוגי בעיר ניקולייב. במקביל ללימודים קרוטוי עבד בקברט בו הכיר את הזמר אלכסנדר סרוב. בתקופה זו קרוטוי הבין שכדי להיות מלחין הוא חייב לסיים את הלימודים הגבוהים בתחום ולכן החל ללמוד בקונסרבטוריון של סראטוב אותו סיים בהצטיינות.
בשנת 1981 קרוטוי החל לעבוד כפסנתרן בלהקת ליווי של ולנטינה טולקונובה ולאחר מספר שנים היה מנהל הלהקה. כמו כן הוא סייר ברחבי ברית המועצות עם הופעות משותפות לצד השחקן יבגני לאונוב.
ההצלחה הגדולה הראשונה הגיעה לקרוטוי ואלכסנדר סרוב עם השיר "מדונה" בשנת 1987. באותה שנה היו עוד כמה שירים מוצלחים וסרוב זכה איתם בתחרויות זמר. בשנת 1988 קרוטוי קיבל פרס הקומסומול על שיריו.
החל משנת 1989 קורטוי החל לעסוק בהפקה. הוא הקים חברת "ARC" שעם הזמן התפתחה לאחד הגדולות בתחום. איגור קרוטוי הוא נשיא החברה. החברה מפיקה תוכניות מוזיקליות רבות בטלוויזיה הרוסית ועוסקת בארגון הופעות ברוסיה של זמרים זרים.
החל משנת 1994 מאורגנים באופן תקופתי הופעות של שירי איגור קרוטוי בביצוע של מובילי הזמרים בשפה רוסית. בדרך כלל הופעות אלו מתרחשות באולם ההופעות הגדול במוסקבה ואחר כך מוקרנות בטלוויזיה הרוסית. בשנת 2010 הוכן תקליטור עם שירים על פי מוזיקה של איגור קרוטוי ובביצוע של לארה פביאן. איגור קרוטוי כותב גם מוזיקה אינסטרומנטלית ומוזיקה לסרטים. בשנים האחרונות קרוטוי החל לשיר את שיריו בעצמו.
קרוטוי התחתן בשנת 1979 ובשנת 1981 נולד לזוג בן. לאחר מספר שנים התגרש. בשנת 1995 נישא שוב, עם יוצאת רוסיה המתגוררת בארצות הברית ובשנת 2003 נולדה לזוג בת.
אף על פי שמשפחתו מתגוררת בארצות הברית, שוהה קרוטוי רוב זמנו ברוסיה, מאחר שבה נמצאים רוב הזמרים השרים את שיריו. בין זמרים אלו נמנים אירינה אלגרובה, מיכאל שופוטינסקי, דימה בילאן, אלסו, לאימה ואיקולה, פיליפ קירקורוב, ניקולאי בסקוב, יוסף קובזון, ולרי לאונטייב, מוסלים מגומאייב, אלה פוגצ'ובה ורבים נוספים.
איגור קרוטוי לצד ריימוד פאולס ייסד תחרות זמר בינלאומית שנתית "הגל החדש".
פטיז'אן
מייק הנרי
מייקל "מייק" הנרי (באנגלית: Michael "Mike" Henry; נולד ב-7 בנובמבר 1965) הוא מדבב, תסריטאי, מפיק וקומיקאי אמריקאי. הוא התפרסם בעיקר בשל תפקידו בתוכניות הטלוויזיה איש משפחה והמופע של קליבלנד בתור המדבב של הדמות קליבלנד בראון.
ביוגרפיה.
הנרי נולד בריצ'מונד במדינת וירג'יניה בארצות הברית. לאחר שהוריו האמנים התגרשו כשהיה בן שמונה, הוא התגורר ביחד עם אחיו פטריק אצל אמו. הוא הכיר את סת' מקפרלן דרך אחיו פטריק שלמד איתו בקולג' ברוד איילנד, סיים את אוניברסיטת וושינגטון אנד לי בווירג'יניה.
קריירה.
לאחר סיום האוניברסיטה, הנרי נטש קריירת פרסום לטובת ניסיון להצליח כקומיקאי בלוס אנג'לס. בתקופה זו הפך לחבר קרוב של מקפרלן, וזה הציע לו עבודה ככותב בסדרה החדשה איש משפחה.
איש משפחה.
בארבע העונות הראשונות של הסדרה הנרי צוין כ"כוכב אורח", רק החל מהפרק "Prick Up Your Ears" בעונה החמישית הוא הפך לחבר בצוות השחקנים הראשי של הסדרה.
הנרי מדבב בסדרה את הדמויות: האיש החירש והמשומן, הרברט, קונסואלה וברוס. דיבב בעבר את הדמויות קליבלנד בראון וקליבלנד בראון ג'וניור.
ביוני 2020, עקב מחאות ג'ורג' פלויד, נודע כי מייק הנרי פרש מדיבובו של קליבלנד בראון, וכי עריף זאהיר יחליפו בדיבוב הדמות.
המופע של קליבלנד.
בשנת 2009, הנרי יצר ספין אוף לאיש משפחה, ביחד עם מקפרלן וריצ'רד אפל, בשם המופע של קליבלנד. בסדרה הוא חזר לדבב את קליבלנד בראון ואת הרברט, ביחד עם דמויות חדשות כמו: ראלו טאבס, ארץ', מר אמסטרונג, פלורנס ועוד. הנרי סיפר אודות מהלך העבודה על "המופע של קליבלנד":
נחום פינברג
נחום פינברג (נולד ב-1 במאי 1944) הוא עורך דין ישראלי, השותף הבכיר במשרד עורכי הדין נ. פינברג ושות'.
ביוגרפיה.
פינברג נולד בירושלים ולמד בתיכון אליאנס בתל אביב. שירת בצה"ל כמש"ק חינוך. למד בפקולטה למשפטים באוניברסיטה העברית בירושלים והתמחה במשפטים אצל עורך הדין צבי מיתר. הוסמך כעורך דין בשנת 1971.
ב-1977 הקים משרד עורכי דין בשותפות עם מנחם גולדברג, לימים נשיא בית הדין הארצי לעבודה. עם מינויו של גולדברג לשופט בבית הדין הארצי לעבודה ב-1982, נשאר המשרד בבעלותו של פינברג. בהמשך הצטרפו למשרד שותפים נוספים, אך פינברג נותר השותף הבכיר היחיד. פינברג נחשב לאחד מעורכי הדין הבכירים בישראל בתחום דיני העבודה, ומשרדו נחשב שנים רבות לאחד המשרדים המובילים בתחום. המשרד מייצג מעבידים בלבד.
לאחר פטירתו של מנחם גולדברג החליף אותו פינברג בעריכתם ובעדכונם של ספריו בתחום דיני העבודה, הנחשבים לספרי יסוד בתחום:
בעקבות תלונה נגדו לוועדת האתיקה של לשכת עורכי הדין אודות ניגוד עניינים הגיע להסדר לפיו ישלם 5,000 שקל ללשכה וייתחייב להימנע מביצוע עבירה דומה במשך שנתיים.
איגרת הרמב&quot;ן
איגרת הרמב"ן הוא מכתב המיוחס לרמב"ן, שעל פי הייחוס נכתב כשהיה בארץ ישראל לבנו נחמן ששהה בקטלוניה. האיגרת היא כעין צוואה רוחנית וכוללת דברים בחשיבות הענווה והימנעות מכעס. האיגרת זכתה לתפוצה רבה והוכללה במהדורות רבות של סידורים וספרי מוסר.
מחבר האיגרת.
האגרת נדפסה לראשונה בתוך ספר ראשית חכמה (ונציה של"ט) ומשם נדפס בספרים רבים, נוסחאות שונות נדפסו במשך הדורות מכתבי יד שונים.
הרב טוביה פרשל ערער על זהות מחבר האיגרת, וטען שמחבר האיגרת הוא רבי משה מאיברא, מכיוון שהאיגרת מובאת בקצרה בשמו בספר כלבו ומכיוון שבן דורו של רמב"ן, רבנו פרץ, מביא קטע מדברי רבי משה מאיוורא בהגהותיו, הדומים לתוכן "איגרת הרמב"ן".
הרב חיים דוב שעוועל טוען שמחבר האיגרת הוא רמב"ן. לטענתו, קרובו של רמב"ן, רבי יונה, למד אצל רבי משה מאיוורא ונראה שבשובו לספרד שאב ממנו הרמב"ן את תורת המוסר ומתוכה בחר את הכללים שהיו ראויים להכתב לבנו נחמן. הרב שעוועל מביא ראייה לטענתו בכך שהאיגרת מזכירה את העולם הבא, אזכור האופייני לרמב"ן, במיוחד לדברי הרמב"ן בביאורו לתורה בסוף פרשת עקב.
הרב יעקב שורקין הדפיס את האיגרת מכתב יד פרמה פלטינה אשר נכתב עשרים שנה לאחר מות הרמב"ן, בנוסחו קיימים שינויים מהנדפס, שורקין הראה שאגרת הרמב"ן שונה בהרבה מאגרת רב משה מאיוורא, כמו כן טען שאף שבסיס האיגרת היא רבי משה מאיוורא עדיין חידושיו של רמב"ן הם עיקר האיגרת.