עלילת המשחק מתרחשת בכוכב הלכת המאדים בשנת 2137 ולאחריה. בשנה זו בני האדם כבר התיישבו במאדים והקימו בו יישובים קומפקטיים למדי, של מבנים גבוהי-רמה, יישובים המכונים "קולוניות" (מושבות), כמו כן בשנה זו, גילו בני האדם מקור אנרגיה רחב היקף אותו כינו "Petra-7". למען כרייה וניצול מרביים, החלו הרשויות האנושיות לבצע הארצה של כוכב הלכת (דהיינו הפיכת הכוכב לבעל אקולוגיה הדומה לזו של כדור הארץ). תהליך הארצה גרם לפריחתו של כוכב הלכת, כך שגדלו בו ג'ונגלים ואזורי סוואנה מרהיבים ביופיים (עורכי המשחק ביקשו להדגיש את הצבעוניות והיופי שבנופים אלה). שנים לאחר מכן פלש למערכת השמש שלנו צי מסתורי של צבא חייזרי רב-גזעי בשם ט'אאר (Taar). כוחות הט'אאר, המונים סוגים שונים של צורות חיים ביקשו להתיישב בכוכב זה משום שהוא מתאים במיוחד לצורכיהם הביולוגיים, אך לא לפני השמדה טוטאלית של בני האדם היושבים בו מכבר. במהרה החל סכסוך צבאי רחב היקף בן הכוחות הפולשים למפעל האנושי במאדים והפולשים החלו מקימים בו קולוניות משל עצמם, ומתרבים במהירות.
המשחק מכיל שני קמפיינים, האחד נותן לשחקן לפקד על הכוחות האנושיים הנשלחים מטעם חברת הקולוניזציה המיליטריסטית "פאן לומה תעשיות" (Pan Luma Industries), שהיא חברה אחת לצד ארוגן (Aerogen) וסטראטוס (Stratus), שעל שלושתן הוטל פרויקט יישוב המאדים ומטרתם להגן על המושבות האנושיות. הקמפיין השני מעניק לשחקן פיקוד על הפלישה החייזרית ומטרתו לחסל כליל את ההתיישבות האנושית במאדים.
מאפיינים צבאים ואיזון.
לרוב, מתחילים שלבי המשחק כאשר כלי טיס כל שהוא מנחית את החיילים והמבנים של הקולוניה המשמשת כבסיס בית למבצעים השונים הנדרשים מהשחקן. ספינת הדגל של בני האדם היא מעין חללית דמוית-קיעור, וזו של הט'אאר היא צלחת מעופפת. הן לבני האדם והן לטא'אאר יש יחידה מיוחדת, "מפקד" שהוא למעשה שדרוג של יחידת חיל הרגלים הפשוטה ביותר.
לבני האדם ולחייזרים יחידות צבאיות הזהות לחלוטין מבחינת אספקטים כגון מהירות תנועה, קטלניות, קצב התרפאות, גילוי שטח (Fog of war) וכו'. אמנם, שני אספקטים, מלבד טקטיקה ומזל עשויים להטות את הכף במאבק; האחד, ניצול שונה של חפצים (בונוסים) המפוזרים בשדה הקרב, וכן, השפעה של מחזור היממה על הכוחות הלוחמים כך שתקיפה עם חיילי ט'אאר המתבצעת בזמן הלילה תגרום לפגיעה איתנה יותר בכוחות האנושיים ולוחמה עם כוחות אנושיים בכוחות ט'אאר בזמן היום תגרום לפגיעה חזקה יותר בהם.
חבילת ההרחבה.
חבילת ההרחבה נקראת Dark Colony: The Council Wars והיא יצאה בשנת 1998. כותר זה פותח על ידי חברת והופץ על ידי חברת . אספקטים חדשים מתבטאים הן ברמת מאפייני הנוף (כגון צלחות מעופפות הרוסות הפזורות בשטח המאדים), מאפיינים נוספים של קולוניות ט'אאר, ועוד. הקמפיינים בהרחבה דומים למדי לאלו של המשחק הראשון.
עקרון קרוג
עקרון קרוג (באנגלית: Krogh's principle) הוא עקרון המבוסס על רעיון של הפיזיולוג הדני אוגוסט קרוג שסבר כי לכל נושא מחקר בפיזיולוגיה קיימת חיית ניסוי מתאימה המאפשרת השגת ממצאים בצורה יעילה. אוגוסט קרוג, שהיה מומחה בפיזיולוגיה השוואתית של בעלי החיים, הפגין במחקריו יכולת יוצאת דופן לבחור בניסוי על בעלי חיים על מנת לבחון את השערותיו המדעית.
לפי עקרון קרוג יש לבחור בחיית הניסוי בהתאם לתכונות מיוחדות, בלתי רגילות, שלה..
השם "עקרון קרוג" נקבע בצורה פורמלית על ידי החוקר הנס אדולף קרבס בשנת 1975.
מושג זה הוא מרכזי בענפים ביולוגיים המתבססים על השיטה ההשוואתית, כמו נוירואתולוגיה, הפיזיולוגיה ההשוואתית או הגנומיקה הפונקציונלית
היסטוריה.
בשנת 1929 הכריז אוגוסט קרוג כי במקרים רבים מחקר בסוגיה פיזיולוגית מפיקה תועלת משימוש בבעל חיים מתאים או בקבוצת בעלי חיים.
עוד בשנת 1865 כתב אבי הרפואה הניסויית, קלוד ברנאר ב"מבוא לחקר הרפואה הניסויית" ("Introduction à l'étude de la médecine expérimentale") בעמוד 27:
בשנת 1929 הביא קרוג דוגמה מהמחקרים שערך יחד עם כריסטיאן בוהר בתחום הפיזיולוגיה של נשימה:
לדוגמה, בשנות ה-1970 קבוצת פיזיולוגים שחקרו את הנשימה האווירנית של סרטנאים נתקלו בקשיים מפני שה"סרטן של הגאות ושפל" שעמד לרשותם היה קטן מדי.
אז ארגנו מסע מחקר לאיי פלאו בדרום האוקיינוס השקט, שבהם חי סרטן הקוקוס, מין סרטן ענק יבשתי, העשוי לשקול עד שלושה קילוגרם. גודלו של סרטן זה איפשר למדענים לאסוף נתונים חשובים רבים.
דוגמה אחרת היא מתחום חקר תכונות הלב אצל דגים. המדענים לא יכלו לבצע כרצונם מדידות של לחץ הדם וזרימתו אצל דגי גרם ולקחת מהם דגימות דם מן הלב, בגלל מיקומו המיוחד של הלב. התגלה כי המשימה קלה יותר אם נעזרים בדגי מעמקים ימיים בשם Triglidae בעלי לב גדול מאוד שהגישה אליו פשוטה יותר.
דארק קולוני
העקרון של קרוג
היוולדה של אומה
גראס דייה (אונייה)
גְּרָאס דְייֶה (בצרפתית: Grace Dieu, "חסד האל") הייתה אונייה מסוג קאראק בציו המלחמתי של הנרי החמישי מלך אנגליה. היא הושקה בסאות'המפטון ב-1418, ונחשבה בזמנה לאונייה הגדולה ביותר בצפון אירופה.
איתרע מזלה והצורך בה נתבטל עוד כשהייתה בבנייה. היא יצאה לים פעם אחת בלבד, ב-1420, אך בשל מרד שפרץ על סיפונה ליד האי וייט נאלצה לשוב על עקבותיה. האונייה נגררה אל נהר הֶמְבְּל בהמפשייר והושבתה. ב-1433 הועברה למקום אחר במעלה הנהר, ליד ברלסדון (Burlesdon) ותורנה הראשי פורק. היא נחה על קרקעיתו הבוצית של הנהר ללא כל חפץ עד 1439, אז פגע בה ברק ונשרפה.
שרידי האונייה, שנחשפו מדי פעם בשעות שיא השפל של האביב, זוהו ב-1935. ב-1970 נקנתה הטרופת על ידי אוניברסיטת סאות'המפטון מידי משרד ההגנה ושלוש שנים אחר כך הוכרזה כאתר ארכאולוגי. בין השנים 1980-1985 נחקרה טרופת ה"גראס דייה" על ידי משלחת ארכאולוגית ימית מן המוזיאון הימי הלאומי בגריניץ'.
מינצר
סמל קסטיליה-לה מנצ'ה
סמל קסטיליה-לה מנצ'ה הוא סמלה הרשמי של הקהילה האוטונומית קסטיליה-לה מנצ'ה שבספרד.
הסמל מעוצב כמגן מחולק בניצב והוא מבוסס על עיצוב הדגל, למרות שהנהוג הוא ההפך. בצד שמאל מוצג סמל ממלכת קסטיליה: שדה אדום ובו טירת זהב בעלת שלושה צריחים שחלונותיה ודלתה כחולים. החלק השני כולו לבן והוא מייצג את המסדרים הצבאיים הנוצרים שלחמו במוסלמים בתקופת הרקונקיסטה באזור: מסדר קלטרווה (Calatrava), מסדר סנטיאגו ומסדר סן חואן.
מעל המגן מותקן כתר ממלכת ספרד.
לאחר שהוצעו שבעה עיצובים, נבחרו ב-1980 הדגל והסמל בעיצובו של רמון חוזה מלדונדו (Ramón José Maldonado) ונקבעו בחוק ב-1983.
תוכנית שבע הנקודות
תוכנית שבע הנקודות (או תוכנית סניורה) הייתה מתווה להפסקת אש מיידית שהציג ראש ממשלת לבנון פואד סניורה ב-26 ביולי 2006 בעיצומה של מלחמת לבנון השנייה בוועידה בינלאומית שהתכנסה ברומא על מנת להביא לסיום הלחימה. התוכנית נדחתה על ידי ישראל ומדינות נוספות, אך תוכנה היוותה את הבסיס להחלטה 1701 של מועצת הביטחון של האו"ם שהתקבלה ב-12 באוגוסט באו"ם.
תחילה התנגד ארגון חזבאללה, בגיבויה של סוריה, לתוכנית ובמיוחד לסעיף הקורא לפירוק הארגון מנשקו בדרום לבנון, אולם בעקבות לחץ שהפעילו שרי החוץ הערביים בכינוס של הליגה הערבית בביירות ב-7 באוגוסט, הוכרז כי התוכנית נתמכת על ידי חזבאללה, ובתמורה יגבירו מדינות ערב את הלחץ באו"ם על מנת לשנות את נוסח ההצעה האמריקנית להפסקת-אש.
התוכנית קיבלה גם את תמיכתה של האיחוד האירופי, וצרפת הציגה טיוטה להפסק-אש המבוססת על התוכנית. בישראל סירבו לקבל את התוכנית ובמיוחד לסעיף הנוגע לאזור חוות שבעא. כמו כן דרשו ערבויות למימוש החלטה על הצבת כוח בינלאומי בטרם תיסוג משטחי דרום לבנון.
ב-12 באוגוסט קיבלה מועצת הביטחון של האו"ם את החלטה 1701 שלה המבוססת על תוכניתו של סניורה לאחר שלדרישת ארצות הברית הוכנסו בו שינויים.
סעיפי התוכנית.
התוכנית כללה 7 סעיפים:
בעיתון לבנוני פורסם כי האירוע בכפר קאנא ב-30 ביולי בו נהרגו כמה עשרות אזרחים מהפצצות חיל האוויר, היה יוזמה של חזבאללה שנלחץ מתוכניתו של סניורה וביקש לעכב בכך את קבלתה.
אל-מאלכ אל-מנצור סייף א-דין קלאון אל-אלפי
ווארשויא
אנדרטת גדוד 54
אנדרטת גדוד 54 ניצבת בצפון הנגב ומנציחה את קרבות גדוד 54 במלחמת העצמאות ואת חלליו.
רקע.
גדוד 54 הוקם בתל אביב לאחר פרוץ מלחמת העצמאות במסגרת חטיבת גבעתי. הוא היה למעשה ממשיכו של גדוד א' של חיל השדה בתל אביב, שהוקם ב-1946. בתחילה פעל הגדוד בהגנת תל אביב והדרך לירושלים, לרבות במבצעי נחשון והראל. באפריל 1948 ירד הגדוד לחזית הדרום והשתתף בבלימת התקדמות הצבא המצרי שם. במהלך קרבות עשרת הימים כבש מספר כפרים ומשלטים. עד לתום ההפוגה השנייה השתתף הגדוד בהחזקת קו החזית בדרום. במהלך מבצע יואב באוקטובר 1948 נטל הגדוד חלק בכיבוש משלטי חוליקאת ופריצת המצור על הנגב, ובמקביל פעל באזור עמק האלה. לאחר שהשתתף במצור על כיס פלוג'ה עבר הגדוד בדצמבר 1948 לגזרת השרון ומאוחר יותר השתתף בהגנת קו החזית בפרוזדור ירושלים. מפקד הגדוד במהלך מרבית המלחמה היה צבי צור.
במהלך המלחמה נפלו 126 מחיילי הגדוד.
האנדרטה.