היסטוריה.
בית הכנסת הוקם בשנת 1864 על ידי סוחר יהודי בשם "זלצמן" בשביל יהודים עניים ממינסק בפרבר בשם "רקוב". במהלך מלחמת העולם השנייה בית הכנסת נחרב. לאחר המלחמה הוא נבנה מחדש כדי לשכן בו מועדון ספורט. כיום יש בו מרכז שחמט - בית ספר מיוחד לילדים ולנוער בשמורה האולימפית (SDYUSHAR-11).
לאחרונה שופץ הבניין, בעיקר הקומה העליונה.
יער ביטצבסקי
פארק טבע היסטורי "יער ביטצבסקי" (ברוסית: «Природно-исторический парк «Би́тцевский лес) הוא אזור טבע מוגן במיוחד, הפארק השני בגודלו במוסקבה אחרי הפארק הלאומי לוסיני אוסטרוב. אורכו של הפארק מצפון לדרום הוא 10 ק"מ, ממערב למזרח - 1.5-4 ק"מ.
נקרא על שם נהר הביטצה, שחוצה את קצה היער הדרומי לכיוון מזרח.
לפארק טבע היסטורי "יער ביטצבסקי" יש חשיבות סביבתית, אקולוגית, חינוכית, היסטורית ותרבותית כמתחם טבעי-טריטוריאלי בעל ערך גדול ואינטגרלי במיוחד, המאופיין במגוון טבעי גבוה, בנוכחות מיני צמחים ובעלי חיים נדירים ופגיעים בסביבת עיר, וכן תנאים נוחים לבילוי בסביבה טבעית. הערך העיקרי של פארק טבע היסטורי "יער ביטצבסקי" הוא מיקומו של אזור יער גדול, שדרכו
נכנס אוויר ממחוז מוסקבה למרכז מוסקבה.
בית הכנסת קיטייבסקאיה
בית הכנסת קיטייבסקאיה, הידוע גם בשם בית הכנסת של חסידות דז'רינסק היה בית בית כנסת חסידי במינסק. הוא פעל בסוף המאה התשע עשרה ובתחילת המאה העשרים. בית הכנסת ממוקם ב"פרבר טריניטי" ברחוב "אלכסנדרובסקאיה" (כתובת נוכחית: רחוב מקסים בוגדנוביץ', מספר 9 א'). כעת שוכן בבניין "בית הטבע" של מינסק.
היסטוריה.
על פי המיתוס, שם בית הכנסת מקורו בשמו של הסוחר ברוך קיטייבסקי, שבית הכנסת היה בבעלותו.
בית הכנת נבנה בראשית המאה ה-19. (על פי מקורות אחרים בשנת 1874) על ידי חסידי דזיארז'ינסק. זה היה בית התפילה המרכזי של החסידות במינסק, והיה פופולרי מאוד בזכות המוזיקה שלו, במיוחד השירים המפורסמים של יענקל טלהאנר (טלהאנר).
בבניין הסמוך בבית כנסת, שפנה לחזית הרחוב, שכנה הישיבה החסידית של חסידות דזיארז'ינסק.
בשנות השבעים שופץ בניין בית הכנסת והועבר לבית הטבע.
ארכיטקטורה.
קומה אחת של בית הכנסת מלבנית בבניין לבנים מתוכנן על בסיס גבוה, מכוסה בגמלונים. חזיתות הקצה משלימות בפדימנטים משולשים, שבטימפנות יש נישות חצי עגולות רדודות עם עמודים דקורטיביים.
אהלי אשר תאבת
אָהֳלִי אֲשֶׁר תָּאַבְתָּ היא קינה לתשעה באב מאת רבי אלעזר בירבי קליר, שנקלטה בסדר הקינות לתשעה באב לפי מנהגי אשכנז. הקינה עוסקת בחשיבותו של בית המקדש כמקום השראת השכינה, ובאובדן מקומו של ה' לשכון בעולם עם חורבן בית המקדש.
מבנה הקינה.
הקינה בנויה בעיקר בשימוש במילות קבע: השורה הראשונה בכל מחרוזת פותחת במילה "אהלי"; כל שורה שנייה פותחת ב"למה לנצח"; וכל שורה שלישית פותחת ב"ונהיית כ". כל מחרוזת מסתיימת בקטע פסוק או ברמז לפסוק הכולל את המילה "פה", וכך כל הקינה מאורגנת סביב הצליל "פה", באופן שיוצר אליטרציה. בנוסף לכך, הקינה כתובה באקרוסטיכון אלפביתי הפוך (תשר"ק).
מבנה זה מארגן את התוכן בכל מחרוזת באופן קבוע. השורה הראשונה פותחת בחשיבותו של בית המקדש; השורה השנייה מתארת את מצבו החרב של המקדש המתמשך לאורך שנים (למה לנצח); והשורה השלישית את העובדה שבעקבות החורבן ה' כבר אינו משרה את שכינתו בעולם.
שרשור.
בסוף הקינה נוסף קטע סיום: . ככל הנראה קטע זה נועד לשרשר את הקינה הזו עם הקינה איכה את אשר כבר עשוהו. סיום הקטע "איכה יעיב באפו" הוא תחילת , שסביבו בנויה הקינה "איכה את אשר". קינה זו היא אכן הקינה הבאה אחרי "אהלי אשר תאבת" בסדר הקינות לפי מנהג אשכנז המערבי, אך במנהג אשכנז המזרחי השתנה הסדר ולכן השרשור לא נשמר.
גם בסוף הקינה הקודמת, היא קינת איכה אלי קוננו, מופיע במחזורי מנהג אשכנז המזרחי קטע סיום, החתום באקרוסטיכון "אלעזר", ומשרשר את הקינה הקודמת עם תחילת הקינה שלפנינו.
תוכן הקינה.
כאמור, תוכן הקינה סובב סביב חשיבותו של בית המקדש כמקום השראת השכינה. הקינה מדגישה חשיבות זו כשהיא מציינת, למשל את דברי חז"ל שבית המקדש תוכנן עוד לפני בריאת העולם; וכשהיא מספרת כי מתן תורה בהר סיני נועד להיות הכנה להקמת המשכן והשראת השכינה.
כהמשך לכך, הקינה משתמשת במילים "למה לנצח", כדי להבליט את התמשכותו של החורבן, שבגינו מקום שכינתו של ה' בעולם אינו קיים וה' אינו שוכן בעולם עוד. הקינה מתארת מצב זה כשהיא אומרת שה' נהיה "כלא יוכל להושיע", "כטס בחלל", "כגר בארץ", או "כאורח במלון". בסוף כח מחרוזת מושם בפי ה' פסוק או שבר פסוק המדגיש שמקומו איננו עוד "פה" בעולם.
השפעה.
כאמור, הקינה נכנסה לסדר הקינות של נוסח אשכנז לענפיו, וכך שרדה והמשיכה להאמר במשך מאות שנים, עד ימינו.
בנוסף, אופיר מינץ-מנור מצא כי הקינה "אהלי אשר תאבת" השפיעה על שירו של אמיר גלבע "גבישיך להלך".
בית הכנסת הראשי של מינסק
בית הכנסת של מינסק הנקרא גם בית כנסת בית ישראל (בבלארוסית: Сінагога Бэйс Ісраэль) הוא בית כנסת הממוקם במינסק במרכז העיר מינסק , זהו בית הכנסת המרכזי של הקהילה היהודית במינסק.
בית הכנסת נבנה בשנת 1913 ביוזמת יהודים אורתודוקסים. בשנת 1994 מונה הרב הראשי של בלארוס, לרב קהילת בית הכנסת.
טבחת
טִבְחַת הייתה אחת מערי הדדעזר בן רחוב, מלך ארם צובה, יחד עם כון, שמהן לקח דוד נחושת רבה מאוד. שלמה בנו, לאחר מכן, בנה מנחושת זאת את ים הנחושת.
ישנם חוקרים רבים, הסבורים כי שם העיר המקורי הוא טבח, כמו טבח בן נחור. בנוסף, העיר קרויה טבח בתעודות רבות בכתב יתדות וב.
על פי הכתוב בפפירוס אנאסטאזי א, העיר הייתה ממוקמת מדרום לקדש שעל גדת נהר ארנת. בנוסף, ויליאם פוקסוול אולברייט מצא שנכתב במכתבי אל-עמארנה על העיר Tubikhi, שממוקמת מדרום לקדש. העיר Tubikhi היא כנראה העיר דבח'ו, הנזכרת ברשימת ערי ארץ ישראל וסוריה של רעמסס השלישי, והיא כנראה שיבוש של השם טבחת.
חוקרים רבים סבורים כי העיר הייתה ממוקמת, כמו כון, בבקעת הלבנון. בנוסף, רבים מן החוקרים סבורים כי העיר בעלבכ, זאת העיר טבחת. לעומת זאת, חוקרים אחרים סוברים כי העיר טבחת המקראית היא כיום העיר א-טיבה שבלבנון.
רוב החוקרים אומרים כי העיר הייתה ממוקמת בהרי מול הלבנון.
המארצ'ים הוולשים
זכויות האדם בהונגריה
על פי ארגוני זכויות האדם, זכויות האדם בהונגריה נמצאות בפגיעה מתמדת משנת 2010 ועד היום, באמצעות חוקים אנטי-ליברליים הנחקקים על ידי ממשלתו של ויקטור אורבן.
רקע.
הונגריה הייתה אחת המדינות הראשונות במזרח אירופה שהשתחררה מהשלטון הקומוניסטי והנהיגה דמוקרטיה פרלמנטרית מערבית. המעבר נעשה באופן מסודר וללא אלימות. בבחירות בשנת 1990 נבחרה קואליציית מרכז-ימין. בשנת 1999 הצטרפה הונגריה לברית נאט"ו, ובשנת 2004 צורפה לאיחוד האירופי.
ויקטור אורבן שלט בהונגריה מספר שנים לסירוגין, אך בשנת 2011 החל לקדם חקיקה אנטי-ליברלית, המחלישה את מערכת המשפט במדינה ופוגעת בחופש הביטוי ובזכויות המהגרים.
שלטון סמכותני.
בשנת 2018 הועברה סדרת חוקים המאפשרים לעקוף את מערכת המשפט במדינה, ולהעניק סמכויות מקיפות לשר המשפטים, באמצעותן יכולה הממשלה להתערב בעסקים ממשלתיים, במיסוי ובבחירות. ארגוני זכויות האדם בהונגריה טוענים כי מדובר בחוקים המעצימים את הריכוזיות במדינה, חותרים תחת הפרדת הרשויות ומאפשרים התערבות פוליטית של הממשלה. צעדת מחאה בת מספר ימים נערכה בבודפשט, בהשתתפות עשרות אלפי מפגינים. בהפגנה נשמעו קריאות מחאה "ויק-טה-טור", הלחם של השם "ויקטור" ו-"דיקטטור".
אורבן העביר הצעת חוק שלפיה מפלגתו תוכל להחזיק בשני שלישים מהמושבים בפרלמנט גם אם זכתה רק ב-25% מקולות הבוחרים, כדי לאפשר למפלגה להעביר חקיקה באופן חופשי ללא אישור של מפלגות נוספות. בנוסף לכך ביצע הטיה בקביעת מחוזות בחירה במדינה, שנועדו לחזק את כוחה של מפלגת השלטון.
בצל מגפת הקורונה בהונגריה, הפרלמנט אישר במרץ 2020 חוק המעניק לממשלה סמכויות לפעול ללא ביקורת של הפרלמנט. צעד זה נתפס כניסיון של אורבן לצמצם את הדמוקרטיה במדינה. החוק, שאושר ללא הגבלת זמן, אוסר על הפצת מידע מוטעה בנוגע לביקורת על תגובות הממשלה בנושא הטיפול במגפה. מבקרי הממשלה ההונגרית חוששים כי החוק יחנוק כל ביקורת על פעולות הממשלה - בנוגע לקורונה ובאופן כללי. החוק זכה לגינויים מצד ארגוני זכויות האדם באירופה.
האיחוד האירופי גינה את ממשלת הונגריה, וקבע כי התקפותיו של אורבן על התקשורת, מערכת המשפט וזכויות המיעוטים הן "איום שיטתי" על ערכי הליבה האירופיים. מתאו רנצי, שהיה ראש ממשלת איטליה, קרא לאיחוד האירופי להפעיל לחץ על אורבן, או לגרש את הונגריה מהאיחוד.
בדו"ח של ארגון זכויות האדם "Freedom House" ממאי 2020 נקבע כי הונגריה חדלה מלהיות דמוקרטיה. לדברי הארגון, אורבן פירק את מערכת האיזונים והבלמים במדינה, ועתה שורר בה "משטר היברידי", בין דמוקרטיה לדיקטטורה.
פגיעה במהגרים.
משנת 2010 ואילך התגלעו חילוקי דעות בין האיחוד האירופי לממשלת הונגריה בנוגע למשבר ההגירה באירופה.