ב-23 באוגוסט 2019, הגיש ג'וקו מכתב נשיאותי שבו היה דו"ח מחקר נשיאותי בנושא העברת הון, ובקשה לתמיכה בבית הנבחרים האינדונזי להעברת ההון. במהלך נאום מצב האומה שלו ב-2019 בפרלמנט ב-26 באוגוסט, הודיע ג'וקו על התוכנית להעביר את הבירה לקאלימנטן. חלקים ממזרח קאלימנטן אמורים להיחצב כדי ליצור עיר מתוכננת חדשה ברמת המחוז במיקום מרכזי יותר בתוך אינדונזיה. התוכנית היא חלק מאסטרטגיה לצמצום אי השוויון ההתפתחותי בין האי ג'אווה לאיים אחרים בארכיפלג האינדונזי ולהפחית את הנטל של ג'קרטה כמרכז העיקרי של אינדונזיה. המשרד לתכנון הפיתוח הלאומי של אינדונזיה העריך כי העלות של מעבר עיר הבירה יהיה בגודל של כ-446 טריליון רופיה אינדונזית (כ-32.7 מיליארד דולר אמריקאי), וכי 19% מהעלות יטופל על ידי הממשלה, כאשר השאר יגיעו מהשקעות ציבוריות-פרטיות, הן מהמגזר הציבורי, והן מהמגזר הפרטי. במקביל, יוקצו 40 מיליארד דולר להצלת ג'קרטה מטביעה בעשור הקרוב.
בתחילת ספטמבר 2021, הושלמה הצעת החוק להעברת הון. ב-29 בספטמבר באותה שנה, הגיש ממשל ג'וקו הצעת חוק ממשלתית להעברת ההון לבית הנבחרים האינדונזי. בין הדברים שנקבעו בהצעת החוק, היא הכילה את התוכנית להקמת רשות נפרדת לעיר הבירה המתוכנת והקמת סוכנות מיוחדת האחראית לעיר הבירה המתוכנת. לסוכנות החדשה יהיה אופי דומה למשרד ממשלתי באינדונזיה: נושא המשרה ימונה על ידי הנשיא, אך יהיו לעומד בראשה יכולות שלטוניות מיוחדות הדומות למושל מחוז. החוק גם הסדיר את אופן הפעלת הרשות הנפרדת, את נטילת המיסים, את מימונה ואת ניהול נכסיה של הרשות הנפרדת.
בשל התוכנית שהוגשה באמצע כהונתו השנייה של ג'וקו, הפרלמנט האינדונזי פרסם מחדש את התיקון לחוקת אינדונזיה כדי לבסס מחדש את יכולתו של הפרלמנט להקים ראשי סוכנויות מדיניות. תיקון זה סיפק ביטחון ויציבות לפרויקט והבטיח את המשכו גם לאחר שג'וקו לא יכהן יותר בתפקיד הנשיא. בהתבסס על תוצאות סקר מכון הסקר KedaiKOPI באוגוסט 2019, 95.7% מהמשיבים מג'קרטה דחו את התכנית להקמת עיר בירה אחרת במזרח קאלימנטן.
ב-17 בינואר 2022, במהלך ישיבת ועדה מיוחדת, אמר השר לתכנון פיתוח לאומי של אינדונזיה, סוהרסו מונוארפה , שבירת המדינה החדשה תיקרא נוסאנטארה, ובנייתה תתחיל במרץ 2022.
מבנה מנהלי.
מבחינה מנהלית, שטחה של הבירה צפוי להיווצר כמחוז חדש מהמחוזות בקאלימנטן. העיר באליקפאפאן תהיה מובלעת בתוך עיר הבירה.
מבנה עיצובי.
ב-3 באוקטובר–20 בדצמבר 2019, משרד העבודה הציבורי והשיכון הציבורי של אינדונזיה ארגן תחרות עיצוב לעיר הבירה. העיצוב הזוכה, "Nagara Rimba Nusa", של הוכרז רשמית ב-23 בדצמבר 2019. הממשלה תשתף פעולה בעיצוב הצוות המנצח עם זה של הצוותים שבמקום השני והשלישי, כמו כן עם מעצבים בין-לאומיים, כדי לחדד את תהליך העיצוב הסופי עד מרץ או אפריל 2020. מעצבים משלוש מדינות לפחות (סין, יפן וארצות הברית) הציעו להיות מעורבים בעיצוב. השם נוסאנטארה, שמשמש בתרבות האינדונזית להתייחסות כוללנית לארכיפלג שמרכיב את אינדונזיה והוצע כשלושה חודשים קודם לכן, תואם את הרעיון המרכזי של הזוכה.
חאנבליק
חאנבאליק
אליעזר חיים דייטש
רבי אליעזר חיים דייטש (ט"ז תמוז ה'תר"י, 1850 - כ"ט באלול ה'תרע"ו, 1916) היה רב בבונהיד שבהונגריה. חיבר שורה של ספרים בענייני הלכה ותלמוד.
ביוגרפיה.
נולד לרבי אברהם וגנענדל (לבית אדלר) בפגורה שליד קאשוי. בגיל שמונה החל ללמוד בישיבה, אצל הרב יוזפא רוזנברג. לאחר מכן למד בישיבת רבי מרדכי הורוביץ בהאלמין. בגיל 16 נסע ללמוד אצל רבי יהודה אסאד, ותלמידו המובהק של רבי מנחם אייזנשטט מאונגוואר, בשבתו שם התיידד עם הרב שלמה גאנצפריד, וסייע בכתיבת הקיצור שולחן ערוך.
בי' באלול תר"י נישא ליהודית, בת הנגיד רבי בצלאל גרוס, ובעקבות זאת עבר לטוקאי וגר בסמיכות לחותנו. נסמך על ידי מהר"ם שיק.
באייר ה’תרל”ז (1877) התמנה לרבה של האנישוויץ (כיום Hanušovce nad Topľou בסלובקיה). בשנת ה’תרנ”ז (1897) נתקבל לרב בבוניהד, שם שימש כראש ישיבה.
פעל נגד ניסיונות האיחוד עם הניאולוגים, וחיבר על כך חוברת בשם "אין שלום לרשעים אמר ה' ". תמך ביישוב הארץ באופן מעשי, ועודד קניה של אתרוגים מארץ ישראל, על פני אתרוגים מהודרים יותר שגדלו ביוון. אהבתו לארץ הייתה גדולה והוא היה מרבה לדבר בשבחה. בשנת תרע"ג הוא הודיע שברצונו לעלות לארץ ישראל, אבל נכבדי הקהילה מנעו ממנו לעשות זאת.
אחד מפסקיו הידועים הוא ההיתר שלו להחריג בובות ילדים מהאיסור לעשות ולסחור בפסלים, בגלל שבובות הן מעצם מהותן נועדו למשחק ולביזיון, ובכך הן נבדלות בפסלים שהיו רגילים לעשות מהם אלילים. פסק זה צוטט ונידון רבות בספרות השו"ת. כמו כן התפרסם בתשובותיו המקילות בגיור, בהן התיר לגייר בנות זוג של יהודים מתבוללים אם לדעת בית הדין יש קצת הוכחה לכך שהן ישמרו מצוות, תוך שהוא מסביר שגיורן נחשב 'לשם שמים'.
שמונה מילדיו נפטרו במהלך חייו. היה מחותן של הרב משה צבי פוקס, רבה של גראסוורדיין.
ספריו.
חיבר ספרים רבים בהם:
נוסנטארה
נוסאנטרה
נוסנטרה
תמציות טעם
פעילות מים
פעילות מים (באנגלית: Water activity) הוא ערך חסר יחידות הנע בין 0 ל-1 המייצג את תכולת המים החופשיים במערכת כימית. מים חופשיים מוגדרים כמים שאינם קשורים למולקולות אחרות הנמצאות בסביבה, וניתן להתייחס לערך זה כאל הלחות היחסית הנמצאת בסביבה. במקרה של מוצרי מזון, אותם מים חופשיים זמינים להתפתחות חיידקים ולהשתתפות בתגובות כימיות ואנזימתיות. פעילות מים היא אחד מן המדדים בהם ניתן להיעזר על מנת לקבוע את אופי קלקול המזון. כמות המים החופשיים במוצר מזון כלשהו תלויה הן בסוג המזון - אם הוא מכיל רכיבים בעלי יכולת לקשור מים בצורה טובה או לא, והן בכמות המים שמוצר המזון מכיל.
חשיבות.
לפעילות המים חשיבות גדולה בתחום בטיחות המזון ותהליכי ייצור. באמצעות מדידה ובקרה של פעילות המים ניתן לחזות אילו מיקרואורגניזמים עשויים לקלקל את מוצר המזון, למזער תגובות השחמה אנזימטיות ותגובות של חמצון שומנים בלתי רצויות, להעריך את יציבות מוצר המזון ואת משך חיי המדף שלו. בנוסף, באמצעות מדידת פעילות המים, מתאפשר שיפור איכותו של מוצר המזון על ידי הארכת פעילות אנזימטית רצויה, שיפור מרקם המזון, שיפור תנאי השינוע והאחסון המתאימים למוצר והארכת חיי המדף.
נוסחאת חישוב.
aw= P/P0
aw – פעילות מים במוצר המזון
P – לחץ אדי מים במוצר המזון
P0– לחץ אדי מים טהורים
יש לשים לב כי P ו- P0 נמדדים באותה הטמפרטורה
הקשר בין קצבי ריאקציה לבין פעילות מים.
בגרף המקשר בין קצב ריאקציה יחסי לבין פעילות המים ניתן לראות כי חיידקים דורשים לגידולם פעילות מים גבוהה יותר בהשוואה לשמרים ועובשים. חיידקים יכולים לגדול החל מערך פעילות מים 0.9 ואילו עובשים מתחילים להתפתח החל מערך פעילות מים של 0.7. ערך פעילות המים המתאים לצורך גידול שמרים במוצר המזון קטן במעט מ-0.9.
חמצון ליפידים (Lipids Oxidation) הוא תהליך לא רצוי העשוי לגרום לריחות לוואי, צבעים לא רצויים, פגיעה בחלבונים ובערכים התזונתיים של מוצר המזון. התהליך מתרחש בקצב המהיר ביותר בערכי פעילות מים גבוהים מאוד, כאלו השואפים ל-1, ובערכי פעילות מים נמוכים מאוד השואפים לערך 0. חמצון הליפידים המינימלי מתרחש כאשר ערך פעילות המים הוא סביב 0.35.
פעילות אנזימטית עשויה להיות בעלת השפעה חיובית (לדוגמה בעת יצירת חלב דל לקטוז תוך שימוש באנזימים המפרקים לקטוז לתת היחידות גלוקוז וגלקטוז), השפעה שלילית על מוצר המזון (זירוז קלקול או ריקבון או השחמה אנזימטית). פעילות זו מתגברת עם העלייה בפעילות המים והחל מפעילות מים של 0.7 ישנה עליה משמעותית בקצב הפעילות האנזימטית.
ריאקציית מייארד היא שרשרת תגובות כימיות המתחילות בתגובה בין חומצת אמינו לסוכר מחזר, ובמהלכה מתקבלים טעמים וריחות רצויים ברובם כדוגמת השחמת מוצרי מזון, קליית קפה ועוד. חלק מתוצרי התגובה אינם רצויים ואלו ומקנים טעמי לוואי למוצר המזון. התגובה דורשת ערך מינימלי של 0.2 על מנת להתרחש, סביב 0.6 היא תתרחש בקצב המהיר ביותר, ובערכי פעילות מים נמוכים במעט מ-0.8 היא תואט.
גרף מספר 1 – מציג את הקשר בין קצב ריאקציה יחסי לבין פעילות מים.
שיטות מדידה.
מדידת נקודת הקיפאון של מוצר המזון.
שיטה המתאימה למוצרים בעלי ערכי פעילות מים הגדולים מ-0.8, השיטה מתבססת על כך כי ירידה בטמפרטורת הקיפאון של תמיסה נמצאת ביחס ישר לירידה בלחץ האדים מעל התמיסה, תוך השוואה למים טהורים.
שימוש במלח.
הנחת רצועת נייר סינון טבולה בתמיסות מלח, מיובשת ומודבקת על מכסה צלוחית אטומה המכילה את מוצר המזון למשך מספר שעות. השיטה מתבססת על העובדה כי מלח לא יתמוסס אלא אם רמת הלחות מסביבו תעלה לנקודה השווה לתכולת הלחות הרוויה של המלח.
מדידת נקודת הטל.
הנחת מראה בתוך כלי אטום המכיל את דוגמת המזון. בעזרת אמצעי לזיהוי עיבוי על גבי המראה, ערך פעילות המים נקבע על ידי קירור המראה עד להיווצרות טיפות אדי מים על גבי המראה ומדידת הטמפרטורה. הטמפרטורה הנמדדת מכונה טמפרטורת נקודת הטל והיא נמצאת ביחס ישיר לערך פעילות המים. לחלופין, ניתן למדוד את לחץ האדים בכלי במקום מדידת הטמפרטורה. המכשיר המשמש לצורך מדידת פעילות המים במעבדה, תוך התבססות על נקודת הטל הוא – WAM (Water Activity Meter), מכשיר זה הוא מהיר ומדויק.
נירה עדי
נירה-מאירה אדלשטיין (נולדה בשם נירה צביק בסוף שנות השלושים של המאה העשרים) היא שחקנית וזמרת ישראלית.
ביוגרפיה.