ב-2019, פיינסטרה הודיע כי הוא מתכוון להתמודד נגד אחד מחברי בית הנבחרים המכהנים מטעם מדינת איווה, סטיב קינג בבחירות המקדימות על מושב בית הנבחרים שייצג את מחוז הקונגרס ה-4 של מדינת איווה. קינג אשר בעל רקורד פוליטי ולאחר כ-9 קדנציות בתפקידו עורר לעיתים קרובות סערות ציבוריות, כך למשל בעיתון "וושינגטון פוסט" תואר קינג כאדם שדוגל בעליונות לבנה, גם התקשורת בעולם העלתה טענות דומות אפילו פינסטרה טען במהלך קמפיין הבחירות שלו כי "אופיו העוקצני" של קינג השאיר את מחוז הקונגרס ה-4 ללא נציגות ראויה לצד מקבלי ההחלטות.
הנהגת המפלגה הרפובליקנית תמכה בפינסטרה במהלך פריימריז ובשלב מסוים אף הכריזו קואליציית היהודים הרפובליקנים והועדה הלאומית לזכות לחיים על תמיכתם בפינסטרה וכן על ידי הפרשן השמרני, בן שפירו שאף הגדיל ואמר לעוקביו בטוויטר לתרום כספים לקמפיין הבחירות של פינסטרה.
פינסטרה הביס את קינג בבחירות המקדימות הרפובליקניות שנערכו ב-2 ביוני בבחירות הוביל פינסטרה על קינג וגרף כ-36% מהקולות, קינג הפסיד בפער של כ-10% לפרינסטרה את המועמדות הרפובליקנית ובשל כך כהונתו של קינג צפויה להסתיים ם התכנסות הקונגרס ה-117 של ארצות הברית ב-3 ינואר 2021 כאשר יושבע פינסרה.
חיים אישיים.
פנסטרה התחתן עם אשתו לינט ב-1996 ולבני הזוג יש ארבעה ילדים.
מבצע לתת כתף
לתת כתף הוא מבצע חיסונים של מדינת ישראל במאבקה נגד מגפת הקורונה בישראל שהחל ב-19 בדצמבר 2020.
נכון ל-17 בנובמבר 2021, הודיע משרד הבריאות על 6,549,399 מתחסנים במנה ראשונה, 5,911,101 מתחסנים במנה שנייה, 4,232,076 במנה השלישית ו-468,699 במנה הרביעית.
ב-14 בפברואר, הכריזה קופת חולים כללית כי החיסון של פייזר יעיל ב-94% בכל קבוצת גיל, וישנה ירידה ב-92% בתחלואה קשה של המחוסנים.
ב-25 במרץ, יותר מחצי מהאוכלוסייה חוסנה בשתי מנות.
ב-2 ביוני הורחב המבצע לבני נוער בגילאי 12–16.
ב-30 ביולי 2021 החל מתן מנת החיסון השלישית (חיסון דחף), לבני ה-60 ומעלה ולמדוכאי חיסון.
ב-23 בנובמבר 2021 החל חיסון ילדים בני 5-11.
ב-30 בדצמבר 2021 החל מבצע חיסון רביעי למדוכאי חיסון.
לפני המבצע.
בפברואר 2020 החל המכון הביולוגי בפיתוח חיסון נגד קורונה, BriLife. לשם כך הובאו על ידי משרד הביטחון, משלוחים מסין של נגיף הקורונה.
במקביל, נחתמו חוזים לרכישת אופציות לחיסון MRNA-1273 של חברת מודרנה. והתנהל משא ומתן איטי, לרכישת חיסונים מחברות נוספות בהן אסטרהזניקה ופייזר.
בראשית נובמבר פרסמה חברת פייזר, על ניסויים מוצלחים בחיסון BNT162b2. המשא ומתן שהתקיים בעצלתיים עד לפרסום, הסתיים במהירות, ונרכשו חיסונים. וכן נרכשו אופציות לחיסוני AZD1222 של חברת אסטרהזניקה. באותו שבוע, נחתם הסכם לרכישת חיסוני Gam-COVID-Vac מרוסיה.
בראשית דצמבר, בטרם השלמת הליכי אישור החיסון של פייזר, במינהל המזון והתרופות האמריקני, השלימה ישראל את הרכישה. והחלו להגיע לישראל משלוחי חיסונים ב-9 בדצמבר.
כמדינה קטנה וצעירה, יש לישראל פוטנציאל לנצל כמות יחסית קטנה של חיסונים ביחס לעולם (פחות מ-2 מיליון) לשינוי דרמטי בניהול המגפה.
ישראל רכשה 10 מיליון מנות חיסון בעלות של כמיליארד שקל. כך שהעלות ל-2 מנות חיסון לאזרח בודד היא כ-200 ש"ח. מחיר שאר החיסונים שנרכשו אינו ידוע. העלות הכוללת הצפויה היא 5.1 מיליארד שקל.
מהלך המבצע.
לאחר אישור החיסון בידי מינהל המזון והתרופות האמריקני, הוכרז מבצע "לתת כתף" על ידי דוברות משרד הבריאות ב-19 בדצמבר 2020 והחל ביום שלמחרת.
המבצע נפתח ב-20 בדצמבר, בחיסון הצוותים הרפואיים והאוכלוסיות בסיכון. בראשית המבצע, על מנת להביא להגברת אמון הציבור בחיסונים, חוסנו באופן פומבי: ראש הממשלה, נשיא המדינה, הרמטכ"ל, בכירי מערכת הבריאות, הרבנים הראשיים לישראל.
בשלב הראשון ניתן החיסון לצוותי רפואה, קשישים ואנשים בקבוצות סיכון, והוחלט כי בשלבים הבאים יורחב תהליך מתן החיסון לכלל האוכלוסייה. התבצע שימוש בחיסונים שיוצרו על ידי חברת פייזר. בינואר 2021 הגיעו מספר קטן של חיסוני mRNA-1273 של חברת מודרנה.
הגבלות שיושמו על לא מחוסנים הגבירו את שיעור ההתחסנות בקרב האוכלוסייה. לתושבים שקיבלו את החיסון המלא של שתי במנות הוענק "תו ירוק" שאפשר פטור מבידוד לאחר חשיפה לחולה או טיסה לחוץ לארץ, להיכנס לקניונים, ולהשתתף באירועי תרבות, ספורט, להתארח בבתי מלון, ועוד.
ב-2 בינואר 2021 התחסנו למעלה ממיליון ישראלים. ישראל הובילה בעולם בכמות המתחסנים ביחס לגודל האוכלוסייה. התקשורת העולמית דיווחה על ההישג הישראלי. קצב ההתחסנות היה מהיר והגיע ל-150 אלף ביום. לאחר 14 ימים במסע החיסון ישראל חיסנה 13 אחוזים מאוכלוסייתה – כמעט פי תשעה מ-1.47 האחוזים שחוסנו בבריטניה באותו זמן.
44% מבני ה-60 ומעלה חוסנו במנה הראשונה. עד 2 בינואר 2021 בוצעו 1,019,133 חיסונים בארץ.
בשבוע הראשון של ינואר הסתמנה האטה בכמות המתחסנים החדשים לאחר האטה בכמות החיסונים שנשלחו לארץ.
עד 6 בינואר קיבלו את החיסון כ-1.593 מיליון, המהווים 17.5% מהאוכלוסייה. החל מ-10 בינואר ניתנה המנה השנייה לכל מחוסן. ישראל המשיכה להיות המובילה העולמית בשיעור ההתחסנות בפער גדול.
ב-7 בינואר אמר ראש הממשלה בנימין נתניהו כי כחלק משיתוף הפעולה עם פייזר, ישראל אמורה להיות מדינת מודל לחיסון של מדינה שלמה. בנוסף, ישראל תשתף את החברה ואת שאר מדינות העולם בנתונים סטטיסטיים על מבצע החיסונים בארץ. היעד שנתניהו הגדיר הוא חיסון לכל אדם מעל גיל 16 עד סוף מרץ 2021.
באותו יום, הושלם סבב החיסונים הראשון בכל מוסדות בתי האבות והדיור המוגן ובכך הפכה ישראל למדינה הראשונה בעולם אשר חיסנה בשלב הראשון את כלל מערכי הדיור המוגן בשטחה.
ישראל תעביר לפייזר מידע על המתחסנים ותופעות הלוואי מהחיסון, ללא פרטים מזהים מלאים, ותקבל בתמורה כ-10 מיליון מנות חיסון וארגון הבריאות העולמי יקבל את הנתונים, ומשלחת מטעמו תגיע לארץ.
בוועדת הלסינקי, רצו לבחון את נושא הפרטיות בהסכם עם פייזר תוך כדי תמיכה בחיסון האוכלוסייה וציון שהחיסון מאושר וכבר עבר את שלב הניסויים הקליניים.
בדצמבר 2020 הורה המשרד לביטחון הפנים לשירות בתי הסוהר שלא לחסן את האסירים, בניגוד לתעדוף שקבע משרד הבריאות. השר לביטחון הפנים, אמיר אוחנה אחז בעמדתו זו בניגוד לעמדתם של המשנה למנכ"ל משרד הבריאות, איתמר גרוטו, המשנה ליועץ המשפטי לממשלה, עמית מררי, נשיא המדינה ראובן ריבלין והיועץ המשפטי לממשלה, אביחי מנדלבליט. ב-9 בינואר החל מתן החיסון השני לאלה שחלפו שלושה שבועות מאז שקיבלו את החיסון הראשון.
ב-10 בינואר, הגיעו לישראל 700,000 מנות חיסון. במעמד נחיתת החיסונים, אמר רה"מ נתניהו כי ישראל תעלה ל-170,000 מתחסנים ביום.
ב-13 בינואר החלו לחסן בני 50 ומעלה.
ב-14 בינואר הודיע משרד הבריאות כי 2 מיליון איש חוסנו במנה הראשונה.
פרופ' נחמן אש הודיע כי כל מי שנחשף לחולה מאומת, לאחר שבוע מקבלת המנה השנייה, יקבל פטור מבידוד.
ב-17 בינואר, החלו לחסן בני 45 ומעלה. ב-19 בינואר, החלו לחסן בני 40 ומעלה.
ב-19 בינואר מספר החיסונים היומיים עבר את ה-200 אלף איש.
ב-20 בינואר, החלו לחסן בני 35 ומעלה על ידי קופות החולים מאוחדת ושירותי בריאות כללית, דבר שקיבל ביקורת מהממשלה. כללית החליטה לבטל את האפשרות. למחרת, ועדת התעדוף המליצה לפתוח את החיסונים לגילאי 16–18. המטרה הייתה להתמקד בכיתות י"א–י"ב. לאחר מכן, אימץ מנכ"ל משרד הבריאות חזי לוי את המלצת הוועדה.
ב-21 בינואר נקבע שיא המתחסנים ליום אחד בישראל: 233,282 אנשים חוסנו באותו יום, מתוכם 69,526 חוסנו במנה ראשונה ו-163,756 חוסנו במנה שנייה.
החל מ-23 בינואר החלו בני 16–18 להתחסן, לקראת בחינות הבגרות והמיונים לצה"ל. ב-27 בינואר, התיר משרד הבריאות לבני 35 ומעלה להתחסן.
ב-4 בפברואר הורה משרד הבריאות לקופות החולים, לחסן כל אזרח מעל גיל 16. עד אותו יום, כ-50% מהזכאים לחיסון מגילאי 16 ומעלה התחסנו, לפחות במנה אחת וכ-35.8% בכל האוכלוסייה, הכוללת ילדים שלא הורשו להתחסן. מתוכם, כ-20% קיבלו מנה שנייה. בקרב קבוצת הגילאים של 60 ומעלה התחסנו 84%, כשבעשור שבין 70–80 התחסנו 93%. בעשור של בני 50–60 התחסנו 66% ופחות מכך בעשורים נמוכים יותר.
כעבור כשבוע, התאחדות התעשיינים, משרד הבריאות ופיקוד העורף פעלו לאפשר לעובדים להתחסן במקומות עבודה גדולים בעזרת מד"א. במקביל, עיריות פעלו לעודד התחסנות בעזרת אירועים הכוללים תמריצים.
בשבוע השני של פברואר, ניתן היה לראות השפעה של ההתחסנות על קבוצות האוכלוסייה שהתחסנו בכמות גדולה. במקביל כמות הנדבקים היומית הייתה גבוהה. כך לראשונה במחלקות הטיפול הנמרץ אושפזו יותר ישראלים מתחת לגיל 60, מאשר מעליו. נצפתה גם ירידה בכמות הנדבקים בני 60 ומעלה.
ב-17 בפברואר נודע כי למעלה מ-50% מבני 30 פלוס כבר התחסנו.
ב-21 בפברואר משרד הבריאות הודיע לקופות החולים: בעוד כשבועיים אספקת החיסונים מפייזר תיגמר ויש להיערך לחסן בחיסוני מודרנה.
ב-1 במרץ הודיע משרד הבריאות כי החיסון למחלימים, אשר עברו לפחות 3 חודשים מיום החלמתם, יחל החל מ-2 במרץ.
ב-9 במרץ מדינת ישראל חיסנה 5 מיליון איש במנה ראשונה. ביום זה השיקה המדינה תוכנית חיסון לפועלים הפלסטינים שעובדים בהתנחלויות. ב-12 במרץ חוסנו מעל ל-4 מיליון איש בחיסון שני. כמו כן, חוסנו בחיסון של חברת מודרנה, 50 אלף פועלים פלסטינים מתוך 120 אלף שאמורים להתחסן.
נכון לתחילת אפריל, 1,019,000 ישראלים בני 16 ומעלה לא התחסנו במנת החיסון הראשונה נגד קורונה.