עצי אורן בישראל אינם מאריכים ימים מעבר ל-100–150 שנה. רוב האורנים ניטעו על ידי אדם ואינם צומחים בר. שני עצי אורן עתיקים, בני למעלה ממאה שנה, נמצאים בחצר המנזר הבנדיקטיני באבו גוש. בשמורת המסרק בפרוזדור ירושלים נמצאו בעבר עצי אורן גדולים ומרשימים, שנתנו לה את שמה, כיוון שנראו למרחוק כשיני מסרק. רבים מהאורנים הוותיקים בשמורה נפגעו משריפות, ממחלות וממינים אחרים שהתפתחו לצידם. רשות הטבע והגנים והקרן הקיימת לישראל עוסקות בשיקום ושימור של עצי האורן העתיקים שנותרו. הפרט העתיק ביותר, אורן הגלעין שהיה נטוע בחצר מוזיאון רוקפלר בירושלים קרס בשנת 1996.
האורן העתיק ביותר כיום הוא ככל הנראה העץ באל-באהג'ה, הגן הבהאי מצפון לעכו. כמו כן קיימים אורנים בני מאה לערך שניטעו על ידי הטמפלרים במושבה הגרמנית בירושלים (אורן ירושלים) ולאורך שדרות הצבי בחיפה (אורן הגלעין). גם בעין כרם נמצאים ריכוזי אורן ירושלים בני כ-100 שנים במנזר האחיות ציון וברחוב המוביל אליו הנקרא רחוב האורן. בעיר ירושלים ניתן לראות אורנים גדולים ועתיקים בחצר סמינר הכמרים הארמני ובית הקברות הסמוך אליו ברובע הארמני ובמגרש הרוסים.
אלונים.
לפנים כיסה את מרכז ארץ ישראל, מהמדרונות הדרומיים של הגליל התחתון ועד הרי בנימין יער אלונים.
היער נכרת כמעט כליל מן המחצית השנייה של המאה ה-19 ועד שלהי מלחמת העולם הראשונה בעיקר עבור אספקת עץ להסקת קטרי הרכבות. עם זאת, נותר בארץ מספר גדול יחסית של אלונים עתיקים, בבודדים ובחורשות, שריד ליער זה.
אלון מצוי.
אלון עתיק ענק שגילו נאמד ב-400 שנה, נמצא בקיבוץ יפתח. במרכז גוש עציון ניצב אלון בודד גדול, בן כ-600 שנה, על שמו היישוב אלון שבות. אלון עתיק נוסף נמצא בהר צובה (ליד קיבוץ צובה) באתר בית קברות מוסלמי עתיק, הוא נתמך בתמוכות כדי שלא יתמוטט (לידו נמצא עץ זית עתיק), אלון זה מוזכר כבר בדברי החוקר ויקטור גרן משנות ה-80 של המאה ה-19 כעץ ענק ועתיק ימים. ב"שמורת אלוני שמואל" הזעירה, מדרום-מערב לנבי סמואל נמצאים ארבעה פרטי אלון מצוי, מהגדולים והעתיקים ביותר בישראל.
ליד קבר נבי חזורי (כק"מ מזרחה מקלעת נמרוד) נמצאת חורשת עצי אלון מצוי גדולים. לא רחוק משם בהר הבתרים נמצאים אלונים עתיקים המתנשאים לגובה של כ-15 מטרים. גם יער ברעם מצטיין בריבוי אלונים עתיקים, ששרדו בו בשל העובדה שהיער היה שייך לכנסייה המארונית. חורשות אלונים עתיקות נמצאות גם ליד אלוני אבא ואלונים, ברכס אמיר ויער עירון שבואדי עארה. חורשות המקודשות לעדה הדרוזית נמצאות ב"חורשת הארבעים" ליד עספיא הנקראת על שם של כארבעים עצי אלון בני מאות שנים הנמצאים בה. חורשה נוספת נמצאת במורד הצפון-מזרחי של הר זבול (נבי סבלאן) ליד חורפיש, העצים בחורשות אלה מקודשים לדרוזים, לפי אמונתם אין לפגוע לא בעצים ולא בבעלי החיים החיים סביבם ועליהם. גם סמוך לחרבת סעדים בהרי ירושלים נמצאים אלונים גדולים המתנשאים לגובה 15 מטרים.
אלון התבור.
בשטחה של העיר טייבה, בשדות השייכים למשפחתו של ווליד צאדק, לשעבר סגן שר החקלאות, נמצא אלון המוגדר כגדול בישראל. היקפו 690 ס"מ ובדצמבר 2007 הוערך כי גילו של העץ כ-1,400 שנים.
בפאתי קריית טבעון, נמצא אלון בעל היקף גזע של 530 ס"מ, סביב האלון הוקם מסלול טיול סיבובי בשם "שביל אילן" על שם קצין שנפל במלחמת לבנון השנייה.
אלון תבור גדול ועתיק נמצא ליד קבר רבי חלפתא, סמוך לפנייה לכפר חנניה מכביש 85, כבר בשנת 1523 מזכיר הנוסע משה באסולה "אילן גדול" במקום זה. אלוני תבור גדולים בודדים בני כ-150 שנה מצויים במשמר העמק, בשולי המושבה כרכור ובגן שמואל. בשמורת אלון שליד פרדס חנה, בשמורת אלוני יצחק שליד גבעת עדה, בשולי יער חדרה (פארק השרון), בשמורת "אלוני התבור - כוכב יאיר" שבכוכב יאיר, וליד קיבוץ גלעד נמצאים ריכוזים גדולים של עצי אלון התבור, שרידי יער האלונים הגדול שהשתרע לפנים על פני כל השומרון.
בצומת הכניסה לבית קשת ניצב אלון תבור גדול.
בשטח בית ספר שדה אלון התבור נמצא אלון תבור עתיק שנעשים מאמצים להחיותו. לפי יגאל אלון עץ זה נתן לו השראה לעברת את שמו מפייקוביץ' לאלון לאחר שארב לא אחת בצל העץ הזה.
אלוני תבור גדולים נוספים בני למעלה מ-200 שנה נמצאים ליד קיבוץ הגושרים, בחורשת טל וליד שאר ישוב (סמוך לאתר אסון המסוקים).
אלון השעם.
אלון השעם אינו נפוץ בארץ ישראל ויש ממנו מספר קטן של פרטים, כולם נטע אדם. ביער אילנות ניצבים שני עצים בני כ-70 שנה. עץ נוסף, שניטע ב-1931 על ידי אליהו קראוזה ניצב במקוה ישראל. עצי אלון שעם נוספים נמצאים בגבעת ברנר וליד בית חיים ויצמן במכון ויצמן.
אלות.
אלה אטלנטית.
אלה אטלנטית ענקית ומרשימה, בת כ-450 שנה, נמצאת ממערב למצודת כח, ייתכן שזוהי האלה הגדולה והעתיקה ביותר בארץ ישראל, לצידה מספר פרטים עתיקים נוספים, קטנים יותר. בחצר בית החולים הצרפתי סן לואי שבירושלים ניצבת אלה אטלנטית שגילה נאמד במאות שנים והייתה מוכרת עוד לפני בניית הבניין כמקום צל ומנוחה לבאים מצפון לכיוון שער יפו.
אלות עתיקות גדולות נוספות נמצאות ליד בורות לוץ בהר הנגב ובנחל מלחן שבערבה. גם בתל דן הייתה אלה אטלנטית ענקית אך היא נשרפה כתוצאה מרשלנות מטיילים בשנות השבעים.
בעמק בית שאן, על ראש מצפה אלות (כ-3 ק"מ מערב למנחמיה ו-4.5 ק"מ דרום-מזרחית ליבנאל) מתנשאת אלה אטלנטית גדולה, יש הטוענים שהיא ההשראה לסמל חטיבת גולני. האלה היא חלק מזוג עצים, שהיו במקום על קברו של שייח או זוע'ית, האלה השנייה עלתה באש לפני עשרות שנים. אלות מרשימות נוספות ניתן למצוא בכניסה למושב דישון, בטירת צבי, בקיבוץ גונן ודרום-מזרחית למושב אדרת בעמק האלה.
בשמורת תל דן ניצב גדם שרוף של אלה אטלנטית, אשר לפי שלט ההסבר שלצידו הייתה בת 2000 ונשרפה בשל רשלנות מטיילים. סמוך לשם, בנקודה הנקראת "מצפור האלה", ניצבת אלה אטלנטית עתיקה נוספת.
אלה ארצישראלית.
בעמוקה ליד קבר יונתן בן עוזיאל נמצאת אלה ארצישראלית גדולה ועתיקה שלענפיה קשורים מאות בדים, כחלק מאמונה עממית שעל כל המבקש בקשה על הקבר ומעוניין שייענה לקשור חלק מבגדו לענפי העץ גם בכפר עראבה, ליד קבר רבי חנינא בן דוסא, נמצאת אלה אטלנטית גדולה, עתיקה ומקודשת עליה נהגו תושבי המקום המוסלמים לתלות בדים רבים, בחפירה מ-1961 התגלה שהקבר יהודי (כיוון קבורה צפון-דרום) ומאז איבדו הקבר והעץ את קדושתם בעיני המוסלמים. על הר כביר, ליד קבר שייח, נמצאת אלה ארצישראלית עתיקה ומרשימה שגילה מוערך ב-250 שנה.
אלת המסטיק.
ליד מג'ד אל-כרום, בתוך חורשה, נמצא פרט בודד ענק של אלת המסטיק, המכוסה אף הוא קרעי בדים. המקום מקודש לתושבי המקום ויש בו אתר התבודדות ותפילה עם ספרי קוראן.
אקליפטוסים.
בארץ ניטעו החל משנות ה-80 של המאה ה-19 עצי אקליפטוס שהובאו מאוסטרליה על מנת לייבש את מימי הביצות. חלק מהעצים המקוריים שניטעו אז עדיין מתנשאים לגובה של למעלה מ-30 מטרים. בהם אקליפטוס לבן שניטע בשולי ביצת כבארה, כיום בין אור עקיבא לכביש 4; מספר פרטים של אקליפטוס המקור סמוך לבריכת דורה שליד נתניה ובחצר בית הספר חביב בראשון לציון; אקליפטוס לימוני בפתח תקווה ליד בית אברהם שפירא (זקן השומרים) ובמזכרת בתיה ברחוב רוטשילד 17.
בשכונת מזכרת משה בירושלים נטועים שני עצי אקליפטוס גדולים, מראשית השכונה. אלו עצי האקליפטוס הגדולים בירושלים.
אשלים.
קבוצת עצי אשל הפרקים נטועים בסביבות באר רבובה בנחל הבשור במסגרת גן לאומי אשכול. העצים ניטעו בשלהי המאה ה-19 במסגרת ניסיון ליישב בדואים נודדים ביישוב קבע באזור. הם ניטעו כדי לשבור את הרוחות העזות ואת סחף החול. בחניון בארותיים (עזוז) ניטעו בזמן מלחמת העולם הראשונה עצי אשל לאותה מטרה על ידי קבוצה מבוגרי מקוה ישראל, בזמן שירותם בצבא הטורקי כפלוגת נוטעים.
ברושים.
ברוש עתיק יומין ניצב בחצר מנזר המצלבה בירושלים, גם ליד המנזר ניצב ברוש גדול. האגדה מספרת שבחצר המנזר גדל עץ פלאי שנטע אברהם אבינו ושממנו נלקח העץ לצלב ששימש לצליבתו של ישו, המסורת מצביעה על הברוש כשריד לעץ פלאי זה. גם על הר הבית גדלים עצי ברוש עתיקים, המופיעים אף על חותמות יהודיות עתיקות כמתנשאים מעל לכותל המערבי. לצד עצי הברוש נטועה על ההר חורשה עתיקה של עצי מיש דרומי מקודשים.
ברמת השניים (עמק השלום, ליד יקנעם) ניצבים שני עצי ברוש גדולים שניטעו לזכרם של שני השומרים יואש זולר ויצחק קליצ'בסקי.
אחד הברושים הגדולים בארץ נמצא במזרעה (ליד קיבוץ עברון) ליד הבית בו התגורר הבהאא אללה, מייסד הדת הבהאית. עץ ברוש ענק נוסף ניצב לצד חדר האוכל של דגניה ב'. בזכרון יעקב ניטעו עם הקמתה מספר ברושים, חלקם קיימים עדיין בחצרות הישנות של המושבה, גם בחדרה ניטעו ברושים רבים עם הקמתה אך רק אחד שרד, ברחוב רוטשילד 32.
בין תל חי לכפר גלעדי נטעה בעבר שדרת ברושים. שרידים של השדרה מצויים עדין בתחומי קיבוץ כפר גלעדי.
דום מצרי.
דום מצרי או "דקל הדום" הוא עץ אפריקאי, שקצה גבול צימוחו הצפוני נמצא בעברונה, כ-20 ק"מ מצפון לאילת. במקום נמצאות מספר קבוצות של דקלים. הדקלים, שצמחו במקום באופן טבעי, מקבלים כיום תוספת השקיה ומטופלים על ידי רשות הטבע והגנים. הקבוצה העתיקה ביותר בארץ שכנה ליד קיבוץ אילות ותועדה על ידי החוקר הבריטי הנרי בייקר טריסטראם בשנת 1864. הפרטים הבוגרים של קבוצה זו הועברו לחצר המצפה התת-ימי באילת.
וושינגטוניה.