המונח מעלה מופיע שמונה עשרה פעם בתנ"ך, כמעט תמיד כביטוי שגור למעבר, חוץ מפעם אחת בספר ירמיהו פרק מח: ה. בשנים עשר מקומות בתנ"ך המעלה מתואר כחלק מדרך מוכרת. בשמואל א' פרק ט: יא', המעלה הוא דרך מקומית לעיר רמה. בספר נחמיה פרק יב: לז', ובדברי הימים ב' פרק לב: לג', המעלה הוא דרך שמובילה לירושלים. במלכים ב' פרק ט: כז', המלך אחזיהו מתואר נוסע במרכבתו במעלה גור. מעלה המוגדר כשביל המתגבר על גובה וחוצה נוף הררי, נזכר בתנ"ך שמונה פעמים. כולם, פרט לאחד, נזכרים בהקשר למלחמות. ארבעה מהמעלות מצויים באזור ים המלח. בסקרים שנעשו ממערב לים המלח זיהה מנשה הראל תשעה עשר מעלות. הוא סבור שהמעלה מקורו בשביל עזים, את השביל סללו על ידי השלכת אבנים משני עבריו, ובמקומות קשים אף נחצבו מעברים, בכך הפך המעלה לדרך. זאב משל סבור שהניצול הראשוני של המעלה היה על ידי חיות בר במהלך נדידתן העונתית, והאדם הלך בעקבותיהן החל מהתקופות הפרהיסטוריות.
חקר המעלות סביב ים המלח.
המחקר של המעלות במדבר יהודה וים המלח החל בשנות השלושים של המאה ה-20. החוקר הראשון היה נתן שלם שסייר בנגב ובמדבר יהודה, וטען שהדרכים במדבר יהודה עושות שימוש בנחלים שכיוונם מצפון מערב לדרום מזרח. הדרכים הללו מכונות על ידי הבדואים של מדבר יהודה 'נקב', שם מתייחס לדרך קשה שמטפסת למעלה במדבר. הכפריים שגרים בסמיכות למדבר קוראים לדרכים שעולות בהרים בשמות: טלעה, עקבה או ערקוב. שלם מזהה את ה'נקב' עם ה'מעלה' שמוזכר בתנ"ך, וטוען שהמעלות במדבר יהודה שימשו כדרכים מקומיות, שעברו בהן שירות שכללו בהמות משא. מנשה הראל חקר שני מעלות שעולים מים המלח להרי יהודה: מעלה איסיים, ומעלה זיז. הוא תיארך את מעלה איסיים לתקופה הרומית, מתוך הנחה שהמעלה הסלול נבנה, כדי לשים מצור על לוחמי בר כוכבא, שהתחבאו במערות נחל חבר. מעלה זיז תוארך על ידו לשתי תקופות, הוא נבנה לדעתו בתקופת הברזל 2, ושימש גם בתקופה הרומית. הסיבה לתיארוך הוא הזיהוי של שני סגנונות בניה במעלה. הסגנון הראשון הוא סיקול אבנים לצידי הדרך שנעשה בתקופת הברזל, והסגנון השני הוא בניית גדרות אבן אנכיות שתומכות בדרך בתקופה הרומית.
ישנם חוקרים שיצאו לשטח על מנת לזהות מעלות שנזכרים בתנ"ך ובמקורות היסטוריים. מיטמאן ניסה לזהות את מעלה לוחית שנזכר בספר ישעיהו פרק ט"ו: ה, ממזרח לים המלח. הוא התבסס על מקורות היסטוריים מהתקופה הרומית, ובנוסף סקר את השטח וזיהה את לוחית המקראית שנמצאת בסמוך לכפר קטרבה. בן דוד זיהה את מעלה צוער שמופיע במפת פויטינגר בדרום מזרח ים המלח, שם זיהה דרך רומית בנויה עם מדרגות, קירות תמך ושוליים בנויים, חציבות ומצד שצפה על הדרך. גם צילומי אוויר הביאו לחקירת מעלה, בן דוד וקלונר יצאו לשטח, על בסיס תצלום אוויר שנלסון גליק פרסם בשנת 1937 של דרך ממזרח לים המלח, וזיהו דרך מתקופת הברזל בנחל ארנון.
ראו גם.
מעלה יאיר
מעלה סיירים
הפועל אשדוד/גן יבנה
הדרבי של תל אביב (כדורגל)
הדרבי של תל אביב הוא כינויו של משחק הדרבי בין שתי קבוצות הכדורגל הבכירות של העיר תל אביב - מכבי תל אביב והפועל תל אביב.
שתי הקבוצות הן מהוותיקות בישראל, והן שתי הקבוצות המעוטרות והמצליחות בכדורגל הישראלי. הדרבי של תל אביב הוא המשחק ששוחק הכי הרבה פעמים בליגה הבכירה בישראל, והיריבות הגדולה בין המועדונים ארוכת שנים.
היסטוריה.
מאז תחילת שנות ה-30 של המאה העשרים, אז החלה לפעול ליגת הכדורגל הבכירה בארץ ישראל בתקופת המנדט הבריטי, ליגת ארץ ישראל בכדורגל, היו מכבי והפועל תל אביב הקבוצות הישראליות הבכירות. ביחד זכו ב-36 אליפויות וב-40 גביעי המדינה. משחקי הדרבי בין הקבוצות הם מהסוערים בישראל, ומושכים קהל רב ללא קשר למיקומן של הקבוצות בטבלה. לעיתים משחק זה נקרא גם "הדרבי הגדול של תל אביב", כאשר המשחקים בין מכבי והפועל לבין בני יהודה, המועדון השלישי בגודלו בעיר תל אביב, נקראים "הדרבי הקטן של תל אביב". כינוי זה ניתן בעבר גם למשחקים נגד בית"ר תל אביב, שמשון תל אביב ומכבי יפו כאשר הן שיחקו בליגה הבכירה. כיום נחשב הדרבי התל אביבי למשמעותי ביותר בכדורגל הישראלי, זאת בשל רמתן הגבוהה יחסית של שתי הקבוצות. היריבות בין המועדונים קיימת גם בענף הכדורסל.
היריבות העירונית על הרקע המסורתי בין אגודת הספורט של מכבי לאגודת הספורט של הפועל, הובילה להתפתחותה של יריבות ספורטיבית בין הקבוצות. בנוסף, מראשיתן היה לקבוצות בסיס תמיכה שונה. הפועל הוקמה בידי ההסתדרות, ונחשבה לקבוצה של בני מעמד הפועלים, בעוד מכבי נחשבה לקבוצה של אנשי מעמד הביניים והמקצועות החופשיים. במשחקים בין הקבוצות קיימים לעיתים קרובות עימותים מילוליים ולעיתים אף פיזיים. ב-3 בנובמבר 2014 הופסק משחק הדרבי לאחר שבדקה ה-33 של המשחק שאותו אירחה הפועל, פרץ אוהד הקבוצה לכר הדשא ותקף את שחקן מכבי , שניסה להתגונן. בעקבות התקרית הרחיק השופט את זהבי בכרטיס אדום, מה שהוביל להפסקת המשחק למספר דקות. לאחר חידושו פרצו אחדים מאוהדי מכבי לכר הדשא. השופט שרק לסיום המחצית הראשונה, ובזמן ההפסקה קבע שאין ערך ספורטיבי להמשך המשחק וקבע את סיומו.
אצטדיון בלומפילד.
שתי הקבוצות מקיימות את משחקיהן הביתיים באצטדיון בלומפילד הממוקם ביפו. רוב משחקי הדרבי שוחקו באצטדיון בלומפילד כמו כן משחקי הדרבי שוחקו גם באצטדיון המכביה, אצטדיון באסה, אצטדיון רמת גן, "מגרש הדקלים", "מגרש התמרים" ו"מגרש מכבי". כאשר מכבי תל אביב מארחת את משחק הדרבי, מאכלסים אוהדיה את כל חלקי האצטדיון מלבד שער 4–5, השמור לאוהדי הפועל. כאשר הפועל תל אביב מארחת את המשחק, מאכלסים אוהדיה את כל חלקי האצטדיון מלבד שער 10–11, השמור לאוהדי מכבי.
תוצאות משחקי הדרבי.
בליגה.
לפני קום המדינה.
הדרבי הראשון בליגה בין הקבוצות נערך במחזור הראשון של עונת הבכורה של הליגה בשנת 1931, והסתיים בתיקו 1–1. עד קום המדינה נערכו 17 משחקי דרבי בליגה, בהם הפועל ניצחה 9 משחקים, מכבי ניצחה 5 משחקים, ו-3 משחקים הסתיימו בתיקו.
אחרי קום המדינה.
שתי הקבוצות שיחקו בליגה הבכירה בישראל מיום היווסדה, מלבד עונת 1989/1990 ועונת 2017/2018, בהן הפועל שיחקה בליגת המשנה, והדרבי של תל אביב הוא המשחק ששוחק הכי הרבה פעמים בליגה הבכירה בישראל.
מאז קום המדינה נערכו 163 משחקי דרבי בליגה (נכון ל-21 במאי 2022). מכבי ניצחה 59 משחקים, הפועל ניצחה 46 משחקים, ו-58 משחקים הסתיימו בתיקו (כולל המשחק בעונת 2014/2015 שלא הגיע לסיומו עקב התפרעות אוהדים, ותוצאתו נקבעה בבית הדין). במשך 60 שנים היה היתרון בידי מכבי, ובשנות ה-90 אף עמד הפער לטובתה על 31–21, אך במהלך העשור הראשון של המאה ה-21 נסגר הפער, עד שב-2010 השיגה לראשונה הפועל את היתרון. ב-2013 החזירה לעצמה מכבי את היתרון במאזן הניצחונות. הדרבי האחרון בין הקבוצות נערך ב-21 במאי 2022 במסגרת ליגת העל, והסתיים בניצחון 0–2 למכבי.
33 פעמים הסתיים הדרבי בתוצאה 1–0 כאשר הפועל ניצחה 17 פעמים בתוצאה זו, ומכבי 16. 25 פעמים הסתיים הדרבי בתוצאת תיקו 0–0. המשחק האחרון בו לא הובקעו שערים היה בעונת 2018/2019. 20 פעמים הסתיים הדרבי בתיקו 1-1. כמות השערים הגדולה ביותר שנכבשה אי פעם בדרבי היא שישה שערים, זה קרה חמש פעמים, בניצחונות 4–2 של הפועל בעונות 1956/1957, 1994/1995 ו-2009/2010, בניצחון 4–2 של מכבי בעונת 2012/2013, ובתיקו 3–3 בעונת 1959/1960. הניצחון הגדול ביותר בדרבי הוא 5–0, אותו השיגה מכבי 3 פעמים, בעונת 1969/1970, בעונת 2016/2017 ובעונת 2021/2022. מאזן השערים בדרבי מאז קום המדינה הוא 202–154 למכבי.
יגאל אנטבי הוא שיאן ההופעות בדרבי בכל הזמנים, עם 34 הופעות במדי הפועל. שיאן ההופעות של מכבי בדרבי הוא מיקו בלו, עם 33 הופעות. בתואר מלך השערים של הדרבי חולקים שייע גלזר וערן זהבי, עם 11 כיבושים כל אחד (גלזר כבש את כולם לזכות מכבי, ואילו זהבי כבש 2 לזכות הפועל ו-9 לזכות מכבי). מלך השערים של הפועל בדרבי הוא שייע פייגנבוים, עם 8 שערים.
בגביע המדינה.
לפני קום המדינה נפגשו הקבוצות 5 פעמים (4 פעמים בגמר ופעם אחת בחצי הגמר), בהן מכבי ניצחה 3 פעמים והפועל ניצחה פעמיים.
מאז קום המדינה נפגשו הקבוצות 14 פעמים בכל שלבי הגביע, ונערכו 15 משחקי דרבי, בהם מכבי ניצחה 12 פעמים (בעונת 1991/1992 השיגה ניצחון כפול ברבע הגמר שנערך בשיטת בית-חוץ), והפועל ניצחה 3 פעמים. הפעם האחרונה בה נפגשו שתי הקבוצות במפעל הייתה בגמר הגביע של עונת 2021.
מעמד גמר גביע המדינה.
9 פעמים במהלך ההיסטוריה נערך הדרבי התל אביבי במעמד גמר גביע המדינה (בפעם האחרונה בעונת 2020/2021), מתוכן 4 פעמים לפני קום המדינה. ב-1933 ניצחה מכבי 1–0, ושנה לאחר מכן ניצחה הפועל 3–2 וזכתה לראשונה בתולדותיה בדאבל, הישג אותו שחזרה ב-1938, אז ניצחה את מכבי 2–1. ב-1941 ניצחה מכבי 2–1.
לאחר קום המדינה נפגשו הקבוצות בגמר הגביע לשנת 1967, אז שוב ניצחה מכבי 2–1. בשנות ה-80 נפגשו הקבוצות פעמיים במעמד זה, כשבשנת 1983 ניצחה הפועל 3–2, ובשנת 1988 ניצחה מכבי 2–1. לאחר מכן נערך הדרבי במעמד גמר גביע המדינה בשנת 1994, אז ניצחה מכבי 2–0, בפעם האחרונה ששתי הקבוצות נפגשו בשלב הגמר הייתה בשנת 2021. במשחק הגמר ניצחה מכבי 1–2 בהארכה.
בגביע הטוטו.
בגביע הטוטו נפגשו שתי הקבוצות 20 פעמים, בהן מכבי ניצחה 12 מפגשים, הפועל ניצחה 5 מפגשים ו-3 מפגשים הסתיימו בתיקו, כאשר מאזן השערים עומד על 33–20 לטובת מכבי.
במסגרות אחרות.