בשנת 2007 פרסם מאמר על השפעת הסמים על בני אדם בכתב עת "לאנסט". בעקבות הוויכוח על ממצאי המאמר נאט פוטר ממשרתו בוועדה לסמים הממשלתית. כתוצאה מכך נאט ומספר מומחים נוספים הקימו Independent Scientific Committee on Drugs. מטעם מוסד זה נאט פרסם מספר מאמרים בנושא מדיניות איסור שימוש בסמים. החל משנת 2013 המוסד מפרסם כתב עת מדעי בנושא ונאט משמש כעורכו בראשי.
נאט משמש סגן מנהל מרכז לחקר פסיכדליה באימפריאל קולג'. בשנת 2010 הוא פרסם מאמר נוסף ב"לאנסט" בוא הציע סדרת קריטריונים למדידת השפעת שימוש בסמים על האנשים ועל החברה. בהתאם לקריטריונים אלו שימוש באלכוהול מסוכן יותר לחברה מאשר הרואין. נאט פועל לשינוי מדינות איסור שימוש בסמים בבריטניה. החל משנת 2014 נאט פועל ליצירת חומרים תחליפי אלכוהול. נאט היה חבר בצוות שפיתח MEAI כתחליף למשקה חריף.
רצח הימאים הישראלים בברצלונה
רצח הימאים הישראלים בברצלונה הוא פיגוע חטיפה ורצח אשר התרחש ב-5 באוקטובר 1985. שני ימאים ששירתו באונייה ישראלית שעגנה בנמל ברצלונה שבספרד ירדו לחוף והתפתו להצטרף אל אנשים שהתברר כי היו מחבלים. הם נחטפו, עונו ונרצחו.
הרצח היה חלק משרשרת של פיגועים נגד ישראלים ויהודים בסתיו 1985 (ביום הרצח התרחש גם הפיגוע בראס בורקה). מקצתם נערכו לאחר הפצצת חיל האוויר הישראלי על מפקדות המחבלים בתוניס.
הרצח.
ציון אבו, בן 33 מקריית ים ויעקב אבו, בן 32 מחיפה (לא היו קרובי משפחה) שירתו כימאים באוניית המכולות "צים קליפורניה". האונייה נבנתה באיטליה בשנת 1971 ושירתה את חברת צים מ-1976 ועד 1992.
האונייה הפליגה ב-26 בספטמבר 1985 מנמל חיפה בדרכה לארצות הברית. היא עגנה בנמל ברצלונה ב-4 באוקטובר. מספר ימאים מצוות האוניה ובהם ציון אבו ויעקב אבו ירדו לחוף. השניים לא שבו לאונייה. לאחר עיכוב של מספר שעות ממועד ההפלגה המיועד לה הפליגה האונייה לדרכה בלעדיהם. רב-החובל דיווח לפני כן למשטרה המקומית על היעדרותם של השניים.
ב-9 באוקטובר נקראה משטרת ברצלונה לדירה ברחוב ולנסיה מס' 474. השוטרים מצאו בה שתי גופות של גברים שנרצחו ביריות ובדקירות סכין. הגופות זוהו כגופות הימאים. התברר כי הם הוחזקו בדירה, ושם עונו במשך שעות לפני שנרצחו.
יום לפני מציאת הנרצחים צלצל אלמוני בטלפון למשרד סוכנות הידיעות UPA בברצלונה והודיע כי כוח 17 "חיסל מלחים מהספינה הציונית קליפורניה".
לאחר הרצח.
חקירת הרצח מצאה שהדירה נשכרה על ידי ירדני בעל אזרחות ספרדית, בשם אוסאמה א-זהיר. הוא העיד כי השכיר את הדירה לירדני אחר. נמצאו ראיות למעורבותו ברצח של אדם שלישי, שהיה מוכר לאינטרפול כטרוריסט. אף נמצאה תמונה שבה נראו הוא ושני הימאים שותים יחד בירה בדירה שבה נרצחו.
העיתון הספרדי "אל פאיס" טען ששלטונות ספרד קבעו כי שני הימאים שנרצחו היו אנשי המוסד למודיעין ולתפקידים מיוחדים, כי הם הפליגו במסווה של מלחים כדי להקל על מעברם בין מדינה למדינה, וכי הם יצאו לברצלונה כדי להיפגש עם האנשים שלבסוף רצחו אותם. עוד הועלתה הטענה כי שני הימאים היו אלו ששכרו את הדירה שבה נרצחו.
החקירה שלאחר המוות שניהלו שלטונות ספרד הביאה לעיכוב בהחזרת גופות הנרצחים לישראל. לעיכוב תרמה גם העובדה שבאותה עת לא התקיימו יחסים דיפלומטיים רשמיים בין שתי המדינות.
ב-18 באוקטובר הובאו ארונות שני הנרצחים לישראל בטיסה במטוס ששכרה חברת צים. הם הובאו לקבורה באותו יום בבית הקברות שדה יהושע בחיפה בהלוויה ממלכתית, זה לצד זה. לפני ההלוויה הוצבו ארונותיהם במשך כשעה ברחבת כיכר מאירהוף בעיר. בהלוויה השתתף שר התחבורה חיים קורפו.
הסופר קאפ הספרדי 2022/2023
עונת 2022/2023 בסופר קאפ הספרדי היא המהדורה ה־39 במסגרת הסופר קאפ הספרדי, תחרות כדורגל שנתית למועדונים הספרדיים המצליחים ביותר במסגרת הלה ליגה וגביע המלך בעונה החולפת.
הקבוצות המשתתפות.
הטורניר יכלול את אלופת ספרד וסגניתה, ושתי הקבוצות שהעפילו לגמר גביע המלך.
מסגור רפואי
תנית
חמילקרת
חמילקרת מאגו
חמילקרת (מצביא קרתגי)
חנקן אדום-ראש
חנקן אדום-ראש (שם מדעי: Lanius senator) הוא מין של ציפור שיר מהסוג חנקן שבמשפחת החנקניים. אורכו 17–19 ס"מ, ומשקלו 29–37 גרם. גילו המקסימלי של החנקן הוא 3 שנים. החנקן צד את טרפו, משפד אותו על קוץ ואוכלו חי או משאיר אותו להתייבש ולשמש מזון עתידי.
תיאור המראה החיצוני.
זכר.
הכיפה והעורף חומים-אדומים, הגב והמצח שחורים, והכנפיים שחורות מלמעלה. על הכנף כמה כתמים לבנים, ובתעופה הם מקנים מראה לבן יצוגי.
נקבה.
דומה לזכר אך דהויה יותר, הגב אפור-חום, הבטן לבנה ועל צידי הבטן יש סהרונים אפורים. פעמים רבות, הכתם הלבן-בז' שליד המקור גדול מזה של הזכר, ומגיע עד אזור המצח והעין.
צעיר.
זנבו של הצעיר קצר במקצת מזה של הבוגרים. בצד הכנף כתם לבנבן קטן וכל הבטן והחזה עם סהרונים אפורים.
קולות.
קריאת האזהרה היא כמה קריאות קצרות וצרודות. השירה היא זרם חזק של ציוצים מצקצקים ולפעמים מעורבבת עם קולות חיקוי של ציפורים אחרות.
אזורי מחיה.
החנקן אדום-הראש דוגר בחורשות דלילות, באזורים חקלאיים שכוללים עצים, ומעדיף להיות בקרבת מטעי פרי. נודד לאזורים טרופיים כגון אפריקה.
בישראל.
חולף מצוי. דוגר בצפון הארץ ובמרכזה. מעדיף שטחים פתוחים.
תזונה.
חנקן אדום-ראש מתייצב במקום גבוה וסורק את השטח. כאשר הוא מזהה חגב, חיפושית, דו-חי, יונק קטן או זוחל כגון לטאה או נחש קטן - החנקן תופס את הטרף בצווארו, ובעזרת מקורו הקשה הורג אותו (במקרה של חולייתנים שובר את חוליות הצוואר). אחרי שהרג את טרפו, הוא לוקח אותו למקום בטוח ואוכל אותו שם.
פעמים רבות החנקן משפד את הטרף על קוץ או גדר תיל. לתופעה זאת יש כמה הסברים: הראשון הוא סימון טריטוריה; השני הוא יצירת מחסן מזון מיובש; השלישי הוא עשיית רושם על נקבות כדי שיראו, שהוא צייד טוב ויוכל לספק להן די מזון אם יבחרו בו לבן זוג.
זולטאן אסודי
זולטאן אסודי (בהונגרית: Aszódi Zoltán; בודפשט, 22 במרץ 1891 – בודפשט, 18 בנובמבר 1971) היה דוקטור לרפואה, פנימאי, יהודי-הונגרי, פרופסור באוניברסיטה, דוקטור (PhD) במדעי הרפואה (1952).
ביוגרפיה.
זולטאן אסודי נולד במשפחה יהודית כבנם של אברהם אסודי (1867–1932), סוחר, ושל ז'ופיה לדרמן (1863–1939). הוא סיים את בחינות הבגרות ב-1909 בגימנסיה הממלכתית הראשית בדרך אישטוואן ברובע 7 של בודפשט. המשיך את לימודיו בפקולטה לרפואה של אוניברסיטת בודפשט (שמה כיום אוניברסיטת אטווש לוראנד), שם קיבל תואר דוקטור לרפואה ב-1915. לאחר מכן הפך למתמחה עטור פרסים ב"מכון לפיזיולוגיה ופתולוגיה" (Élet- és Kórvegytani Intézet). הוא שימש כרופא מתמחה במהלך מלחמת העולם הראשונה. מספטמבר 1919 מונה כמתמחה ב"מכון למדעי החיים". הוא מונה למרצה מספטמבר 1920, אשר אושר מחדש שנה לאחר מכן לתקופה עד אוגוסט 1923. בשנת 1925 נסע עם זולטאן ארנסט, הרופא והמרצה של הקליניקה הפנימית מס' 1 (Belklinika) לקנדה, לארצות הברית ולבריטניה כדי ללמוד את הייצור ואת השימוש באינסולין. הגיבוי הכספי לסיור הלימודי שלהם ניתן על ידי מלגה של קרן רוקפלר. לאחר שובו המשיך בעבודתו במכון למדעי החיים. בשנת 1928, באוניברסיטת פטר פאזמאן בבודפשט (אוניברסיטת אטווש לוראנד), הוסמך כמרצה בכיר ל"שיטת בדיקת חילוף החומרים". הוא הצליח לשרוד את שואת יהודי הונגריה ובאוגוסט 1945 השתתף בישיבת הפתיחה של המועצה הרפואית הזמנית של קופת הסיוע. במקביל מייד לאחר המלחמה החל לעבוד בבית החולים היהודי ברחוב סבולץ' (כיום שמו המרכז הרפואי הלאומי) של הקהילה היהודית של פשט. בשנת 1946 הוענק לו תואר פרופסור מן המניין באוניברסיטה כהוקרה על פועלו בתחום הספרות המדעית ופועלו בתחום החינוך האוניברסיטאי. מאוחר יותר מונה לרופא הראשי ומנהל מחלקה 4 של "המכון להכשרה רפואית" (כיום שמו אוניברסיטת זמלווייס). מספר מחקרים מרכזיים שלו על המטבוליזם פורסמו בכתבי עת רפואיים הונגריים, אך בעיקר בכתבי עת זרים. הוא הובא למנוחות בבית הקברות היהודי ברחוב קוזמה.
משפחתו.
אשתו ד"ר אולגה ליבנר (1890–1970) הייתה רופאה, היא הייתה בתם של שמואל ליבנר ושל אירן ליבנר. הם נישאו ב-20 בספטמבר 1917 בבודפשט. בתם אווה ט. אסודי (1918–2000) הייתה עורכת שנישאה לד"ר מיקלוש טאובר בנובמבר 1942.
גיסו היה ארנה ליבנר רופא העור והפרופסור באוניברסיטה (1895–1974).
Egretta
Egretta picata
שיטת הניקוד הטברנית
Egretta caerulea
Egretta dimorpha
Egretta gularis
Egretta sacra
Egretta eulophotes
לוס אנג'לס דרום
לוס אנג'לס דרום הוא סרט מחזמר-דוקומנטרי משנת 2022 בבימוי גולן רייז ושרון יעיש בהפקת דרומהפקות. הסרט הוקרן לראשונה בבכורה בפסטיבל דוקאביב 2022 בתחרות הישראלית.
עלילת הסרט.
בקריית מלאכי, העיר התאומה של לוס אנג'לס, החלומות נשכחו מאחור. יוסף חורי, יושב כבר שלושים שנה בחנותו המבולגנת והכאוטית ומתקן שעונים. יוסף היה ילד גאון, אבל עיירת הפיתוח בה נולד היא לא מקום לילדים גאונים. היום, כשהוא בן שישים, החובות נערמים והבחירות המקומיות בפתח יוסף מחליט שהגיע הזמן. בניגוד לכל הסיכויים ולאנשים הרואים בו משוגע, הוא מחליט לרוץ לבחירות כדי לנסות לתקן את העוולות ולהפיח רוח חדשה בעיר ובחייו.
פסטיבלים ופרסים.
הסרט הוקרן לראשונה בפסטיבל דוקאביב 2022 וזכה בפרס הצילום.
Egretta novaehollandiae
Egretta tricolor
Egretta vinaceigula
Egretta rufescens
Egretta thula
Egretta ardesiaca
כף קינזי
כף קינזי או קייפ קינזי (באנגלית: Cape Kinsey) היא לשון יבשה מכוסה קרח, בארץ אואטס שבאנטארקטיקה.
לשון היבשה ממוקמת מצידו המזרחי של מפרץ דייוויס.