להכרה נרחבת זכתה לאחר שקבלה תפקיד ראשי בסיטקום של ה-BBC "גאווין וסטייסי". ב-23 בנובמבר 2007 הדליקה פייג' את אורות חג המולד בעיירה בארי בה מתרחשת חלק מעלילת הסדרה. ב-2001 קיבלה תפקיד ראשי בסדרת הדרמה "משפחת קזאלט" על משפחה אנגלית במהלך מלחמת העולם השנייה. במהלך 2009 השתתפה בפרסומות של חברת "Kingsmill bread" ושל "Carphone Warehouse". בדצמבר הייתה נערת השער של המגזין FHM. בחג המולד של 2009 גילמה את דמותה של סינדרלה בפנטומימה בווקינג, דמות שגילמה לפני כן בווימבלדון.
ב-2010 הנחתה את תוכנית הטלוויזיה "My Pet Shame". היא דיבבה את הדמות ניק ג'וניור בסדרת האנימציה לילדים "Poppy Cat". ב-2012 שיחקה בדמות לין פאוול בסדרת הדרמה "The Syndicate" של BBC1, את הלן פירסון בסדרה הקומית "שערים" ואת גברת פיטרסון ב-"Nativity 2: Danger in the Manger".
בנובמבר 2013 גילמה פייג' את המלכה אליזבת הראשונה בספיישל 50 השנה של סדרת המדע בדיוני דוקטור הו בפרק "יומו של הדוקטור".
חיים אישיים.
פייג' נשואה לשחקן ג'יימס תורנטון והם גרים באוקספורדשייר. השניים הופיעו יחד בעיבוד לספרו של דיקנס "דייוויד קופרפילד" משנת 1999, פייג' כדורה ספנלו ותורנטון בתפקיד האם פגוטי, אך לא היו להם סצינות משותפות. הם הכירו שנה אחר כך דרך חברה משותפת השחקנית מקסין פיק. בתם הבכורה, אווה, נולדה ב-15 בפברואר 2013. ב-1 באפריל 2015 נולד בנם קיט, וב-13 בדצמבר 2016 נולד בנם נוח.
Datacom/DB
Datacom/DB היא תוכנה לניהול בסיסי נתונים במודל טבלאי (RDBMS). התוכנה פותחה על ידי חברת Insyte Datacom, שבחרה את שם תוכנת ניהול בסיס הנתונים. התוכנה נרכשה על ידי חברת Applied Data Research, שהמשיכה לפתח אותה ולתמוך בה. כאשר נרכשה חברת Applied Data Research על ידי CA (חברת תוכנה), שונה שם התוכנה ל CA Datacom/DB. CA Datacom/DB פועל בעיקר על מחשבי מיינפריים של חברת IBM.
הסופה במזרח התיכון (2013)
הסופה במזרח התיכון ב-2013, שכונתה בתקשורת העולמית סופת אלכסה, הייתה סופה שהתרחשה בין 10 ל-14 בדצמבר 2013 בחלקו המערבי של המזרח התיכון. הסופה, הנדירה בעוצמתה יחסית לאזור, הייתה מלווה בירידת משקעים רבים ובטמפרטורות נמוכות הנחשבות לקיצוניות באזור. הסופה גרמה למספר הרוגים ולנזקים גדולים ברכוש במדינות האזור.
רקע וסקירה סינופטית.
דצמבר הוא החודש הראשון מבין שלושת חודשי החורף העיקריים (לצד ינואר ופברואר). בישראל, אירועי גשם משמעותיים בחודש זה הם תופעה שכיחה יחסית. עם זאת, אירועי שלג בחודש זה שכיחים פחות (אירוע אחד ל־5–7 שנים בממוצע), ומתרכזים בדרך כלל לקראת סוף החודש, כאשר כמות השלג נמוכה יחסית, בהשוואה לאירועי שלג המתרחשים בחודשי ינואר ופברואר. כמות השלג המתועדת הגדולה ביותר בחודש זה בין שנות ה-50 של המאה ה-20 ל־2012 הייתה כ־30 סנטימטר בהר מירון ובהר כנען, וכ־7 סנטימטר בירושלים. בישראל, ממוצע הטמפרטורות בחודש דצמבר גבוה מאשר בשני החודשים הבאים אחריו וטמפרטורת מי הים התיכון בחופי ישראל (שהוא אחד הגורמים המשמעותיים המשפיעים על אקלים ארץ ישראל) גבוהה יותר בחודש זה מאשר בשלושת החודשים הבאים.
סתיו 2013 היה יבש וחמים יחסית, ונמדדו בו כמויות משקעים זעומות. מזג האוויר החמים יחסית המשיך גם בימים הראשונים של חודש דצמבר. בין 4 ל־8 בדצמבר עברה בישראל מערכת משקעים רדודה, שבה נמדדו כ־30–90 מ"מ גשם באזורי הארץ השונים.
המערכת שיצרה את הסופה נוצרה בעקבות שילוב של אפיק רום ו־2 שקעים ברומטריים (אזור הנמצא בתת-לחץ ביחס לסביבתו) שנוצרו תחתיו. אפיק רום קר במיוחד גלש לאזור הים התיכון מצפון והוביל לטמפרטורות נמוכות במיוחד בגובה הקרקע ובמפלסים ברומטריים שונים. אפיק הרום נשאר סטטי במקומו כ־4 ימים, החל מ־10 בדצמבר ועד 14 בדצמבר, בשל רכס ברומטרי חזק במערב אירופה, ובמהלך שהותו באזור נוצרו תחתיו שני שקעים ברומטריים, שנעו מאזור הים התיכון לאזור סוריה והובילו ליצירת עננות משקעים.
בשל מיקומו של השקע ומעברו בצפון ישראל, ומשטר הרוחות שנגזר ממיקום זה, התרכזו תחילה עיקר המשקעים (ובהתאמה, מרבית השלג שירד) באזור המרכז, ורק בשלב מאוחר יותר התפשטו לצפון. במהלך ערבו של יום רביעי 11 בדצמבר החלה ירידת שלגים והערמות באזור דרום הר חברון וגוש עציון, ובמהלך הלילה גם בירושלים. בבוקר יום חמישי 12 בדצמבר הוסיף לרדת שלג באזורים אלה, אך הוא נחלש במהלך היום. במהלך שעות הערב החלו שוב לרדת שלגים כבדים באזורים אלו, ובנוסף גם בשומרון. שלג באזור צפון ישראל החל לרדת באופן משמעותי בבוקר יום שישי ה־13 בדצמבר. במהלך יום זה והיום שלאחריו המשיכו לרדת שלגים כבדים באזורי הארץ הגבוהים בצפון והמרכז ושלג ירד גם בהר הנגב. בהרי הדרום לא ירד שלג.
הסערה התאפיינה בפרק זמן ארוך במיוחד שבו ירדו הטמפרטורות לערכים שמאפשרים ירידת שלג, לצד כמות משקעים גבוהה במיוחד, ובעקבות כך נמדדה הערמות שלג כבדה באזורים רבים.
לפי השערות שונות, כמות המשקעים העצומה (ובהתאם, גובה השלג שנערם) קשורה לפער טמפרטורות גדול שנוצר בין טמפרטורת מי הים התיכון שהיו גבוהות מהרגיל לעונה (עקב מיעוט מערכות משקעים בסתיו 2013 יחד עם אירוע חום חריג בסוף נובמבר 2013), ואף הביאו לאידוי מוגבר ולעלייה בשיעור הלחות באוויר, לבין טמפרטורות נמוכות במיוחד ברום, דבר שיצר חוסר יציבות אטמוספירי שסייע לפיתוחם של ענני משקעים.
מבדיקת הרצות "ריאנליזיס המאה ה-20" מ-1871 ועד היום, וכן הריאנליזיס של NCEP מ-1948 ועד היום, לא נמצאה שום מערכת קיצונית יותר בחודש דצמבר. יתרה מזו - רוב המערכות (פרט לאלו של 1953 ו-1994) נמשכו זמן קצרצר, בדרך כלל 6–12 שעות. בסיס הנתונים לתקופות "עתיקות" במיוחד לפני 1948 מצומצם ביותר, וייתכן שהביא לשגיאות משמעותיות בתוצאות.
מהלך הסופה ונזקיה.
ישראל.
בישראל הסופה הכתה בעיקר בצפון הרחוק, במזרח ובמרכז כולל ירושלים ויהודה ושומרון. בחלקו המרכזי והדרומי של הנגב ובערבה, היא כמעט לא הורגשה. בכפר סבא ירדו 303 מ"מ גשם בארבעת ימי הסופה, ובאזורי הארץ הגבוהים: ברמת הגולן, אזור גוש עציון, אריאל, הר חברון, הרי ירושלים ובכללו ירושלים ויהודה ושומרון ירד שלג. השלג נערם בירושלים לגובה של למעלה מ-50 סנטימטרים ובשכונות הגבוהות אף 70 סנטימטרים, בקריית ארבע נערם השלג לגובה של 80 סנטימטרים, ביישוב הר ברכה נערם שלג לגובה 90 סנטימטרים, ובגוש עציון נמדדו 120 ס"מ של שלג. מדידות גובה הערמות השלג שברו שיאי הערמות לאירועים קודמים בחודש דצמבר מאז 1879. גראופל (ברד רך) ירד בחלקים מגוש דן והשפלה. בהר הנגב לא ירד שלג משמעותי.
בעוד באזורי הארץ הנמוכים לא נרשמו נזקים משמעותיים מכמויות המשקעים (למעט הצפת מנהרת קו הרכבת למודיעין על ידי נחל שפירים, סגירת קטעים מנתיבי איילון וכביש 6 לזמן קצר עקב הצפה או חשש מהצפה, וסגירת כביש 90 עקב שיטפונות במדבר יהודה), נזקים כבדים אירעו באזורי הארץ הגבוהים. השלג הכבד הוביל במהרה לחסימת צירי תנועה עירוניים ובין-עירוניים בדרום הר חברון, גוש עציון וירושלים, ולאחר מכן גם בבנימין, השומרון, הגליל העליון והחרמון. המשך ירידת השלג ועומקו הובילה לקשיים משמעותיים בפתיחת צירי התנועה ליישובים הרריים מבודדים. כל כבישי הגישה לירושלים ממערב (כבישים 1, 443 ו-375) נחסמו החל מערב ה-13 בדצמבר. מאות עד אלפי אנשים נלכדו ברכבם במבואות ירושלים, עקב חסימת הדרכים. חלק מאנשים אלו פונו למרכזי חירום שהוקמו במבשרת ציון, במחנה עופר ובבנייני האומה. גם לאחר סיומה של הסערה נשארו חלק מהכבישים חסומים למספר ימים, בשל ההערמות הכבדה. חסימת חלק מהכבישים על ידי ערמות השלג שפולסו לצידי הכבישים ועצים שהתמוטטו הובילה לעומסי תנועה כבדים בירושלים בשבוע שלאחר הסערה. קרח הצטבר בלילות על חלק מהכבישים שפולסו, והביא לתאונות דרכים עקב החלקה ולחסימת חלק מהכבישים בשעות הלילה.
בעקבות ההערמות הכבדה של השלג אירעו אירועים רבים של התמוטטות עצים על קווי חשמל עיליים, וקריעתם בעקבות כך, ובמספר רב של מקרים קרסו עמודי חשמל בשל הערמות השלג עליהם. הפסקות חשמל אירעו בעשרות אלפי בתי אב, ובחלקים נרחבים מירושלים, צפת, וישובים הרריים שונים באזור הר חברון, גוש עציון, הרי ירושלים, בנימין, שומרון והגליל העליון. צוותי התיקון של חברת החשמל נתקלו בקשיים בטיפול בתקלות עקב ריבוי התקלות, וקשיי גישה לנקודות רבות עקב גובה הערמות השלג ומכוניות שנתקעו בכבישים באזורים עירוניים, וחסמו את דרכי הגישה. מספר יישובים נותקו לפרקי זמן של מעל 72 שעות, ולחלקם ניתנה המלצה לעזוב את היישוב באופן זמני עקב העדר צפי קרוב להחזרת זרם החשמל. תושבים רבים ביישובים אלו נתקלו בקשיים ניכרים בחימום הבית בקור העז, עקב הפסקות החשמל והעדר אמצעי חימום חלופיים יעילים.
בחלק מהיישובים הושבתה מערכת אספקת המים עקב הפסקות החשמל וקפיאת המים בצינורות. במקומות רבים קרסה גם מערכת הטלפון הקווי בעקבות הפסקות חשמל וקריעת קווי טלפון עיליים, ובמספר מקומות גם מערכת התקשורת הסלולרית.
בפעם הראשונה זה שנים רבות צוותי החירום נזקקו לעזרתו של צה"ל, אשר שלח תגבורת באמצעות נגמ"שים של חיל הרפואה אשר היוו כוח פורץ לנזקקים בדרכים החסומות עקב השלג הרב. במהלך ליל 14 בדצמבר, לאחר שנסתיימה הסופה, נמדדו בהר בנטל ברמת הגולן 13.6°C  מתחת לאפס - עשירית מעלה יותר משיא כל הזמנים בארץ ישראל, שנמדד בפברואר 1950. היישוב שנמדדה בו הטמפרטורה הנמוכה ביותר הוא קיבוץ מרום גולן ב-16 בדצמבר 2013 והיא 13.6°C מתחת ל-0.