בוועידה ה-14 של בני עקיבא שהתקיימה ב-1979 הוחלט בין השאר, כי "תוקם מסגרת חברתית חדשה בבני-עקיבא, המיועדת לבוגרים לאחר שירות לאומי המזדהים עם דרכה החלוצית של התנועה. מסגרת זו תיקרא חבריה ד'... חבריה ד' תשאף להגשמה עצמית ותפעל לשימוש רעיון 'חבורת ההגשמה' על פי יעדים שיוצגו על ידי ההנהלה הארצית". מאז החלטות הוועידה נעשו ניסיונות רבים לייצר מסגרת אשר תאגד את כל בוגרי התנועה ודרכה יצאו להגשים את ערכיה כקבוצות, כמו שהיה בימיה הראשונים של התנועה. בעקבות שינויים שעברה בני עקיבא במהלך השנים, הרעיון נזנח.
בתחילת שנות האלפיים, החליטו כמה זוגות צעירים שהיו בעלי תפקידים בבני עקיבא ל"התיישב" בעיר יהוד, וכך למעשה החזירו את "ההגשמה" לתנועה. לאחר מכן בנ"ע בשיתוף עם עמותת "בת עמי" יצרו מסגרת שירות לאומי בבת ים לבוגרות התנועה, הבנות השתלבו בפעילות חברתית קהילתית בעיר ובכל יצרו את מסגרת "גרעיני השירות החברתיים" מאז הוקמו עוד מספר לא מבוטל של גרעיני שירות לאומי, בשכונות מצוקה רבות ברחבי הארץ.
בשנת 2007, הקימו כ-11 מבוגרי התנועה, בנים ובנות, את גרעין הש"ש (שנת שירות) הראשון בתנועה. הש"ש פועל בעיר רמת גן.
גרעיני הש"ש והשירות הלאומי מהווים את החוט המקשר בין חניכי תנועת הנוער, לתנועת הבוגרים. רבים מבין בוגרי המסגרות הנ"ל ממשיכים לקחת חלק הן בתנועת הנוער והן בהקמתה של תנועת הבוגרים, על ידי השתלבות בגרעינים השונים.
בשנת 2009 הקימו כמה מבוגרי התנועה גרעין סטודנטים בבר-אילן. הגרעין הוקם מתוך מטרה ליצור חבורה סביב שיח משמעותי שמוביל לעשייה ותרומה של הגרעין היכן שיבחרו חבריו. מאז התפתחו והתרחבו כפרי הסטודנטים לפעילות בכל רחבי הארץ: אריאל, באר שבע, ירושלים (4 כפרים), לוד (4 כפרים), נתיבות, עכו, ערד, קריית שמונה, רחובות ועוד.
הנוער הלאומי בית&quot;ר
תנועת ״הנוער הלאומי- בית״ר״ (עד שנת 2012: "הנוער הלאומי") היא תנועת נוער שנוסדה בשנת 1934 על ידי הסתדרות העובדים הלאומית, כתנועת נוער ציונית חברתית.
בשנת 2012 אוחדה תנועת הנוער בית"ר עם הנוער הלאומי וכעת הן מזוהות יחדיו בשם "הנוער הלאומי-בית"ר". התנועה חרתה על דגלה את ערכי הציונות הרוויזיוניסטית של זאב ז'בוטינסקי והוא מהווה דמות מפתח בתנועה. הנוער לאומי- בית״ר מחנכת להזדהות עם ערכיה של מדינת ישראל כמדינה יהודית ודמוקרטית כפי שבאים לביטוי במגילת העצמאות.
על אף שהתנועה מציגה עצמה כלא פוליטית, היא שמה במרכזה אישים וערכים פוליטיים-חברתיים המזוהים עם הימין הפוליטי בישראל.
היסטוריה.
בשנותיה הראשונות פעלה התנועה כחלק מאגף נוער בהסתדרות העובדים הלאומית, אך עם השנים גדלה והפכה לתנועת נוער עצמאית. בוגרי התנועה הקימו במסגרתה גרעיני נח"ל והיאחזויות שהפכו לימים ליישובים גנים, כדים וחומש.
התנועה מחנכת את חבריה על פי משנתו החברתית של זאב ז'בוטינסקי שערכיה המרכזיים הם: תרומה לקהילה, אהבת הארץ, פיתוח מנהיגות צעירה, שירות משמעותי בצה"ל וקיום חמשת המ"מים. אמונתו המוצקה של ז'בוטינסקי כי כוח הנוער הוא שיכול לרפא את תחלואי החברה הם שעומדים בבסיס הקמת התנועה. כהמנון ודגל נקבעו "התקווה" ודגל ישראל. שיר התנועה הוא "שיר הדגל" . סיסמת התנועה: "חד נס". על פי עקרונותיו החברתיות של זאב ז'בוטינסקי יש לשאוף לחברה שוויונית ולפעול למען צמצום הפערים החברתיים וזאת באמצעות פעולות חניכי ומדריכי התנועה שיקיימו את רעיון "חמשת המ"מים" של ז'בוטינסקי שפירושו חמישה תנאים בסיסים החשובים למחייתו של האדם מעצם היותו אדם שוויוני לכל אדם אחר בחברה; מזון, מעון, מלבוש, מרפא ומורה.
מזון- תרומת מזון לנזקקים.
מעון- סניפי התנועה שמשמשים כבית שני עבור חניכי ומדריכי התנועה, פתוחים למענם בכל שעה ולכל אשר ירצו (גם מעבר לשעות הפעילות המוגדרת).
מלבוש- תרומת בגדים לנזקקים.
מרפא- ביקור חולים בבתי חולים וביקור זקנים.
מורה- מדריכי התנועה משמשים כמורים ומחנכים של דור העתיד.
הנוער הלאומי - היום.
תנועת הנוער הלאומי מציעה הפעלות, פרויקטים קהילתיים, מסעות, קורסי הדרכה, קייטנות ומיזמים חברתיים הנערכים על פי משנה ותוכנית שנתית סדורה ובהתאם לצו השעה.
נכון ל-2021, יו"ר התנועה הוא ניסים שלם והרכז הארצי הוא יעקב ברקוביץ'.
הנהגה צעירה.
התנועה מקיימת בכל שנה בחירות דמוקרטיות להנהגה הצעירה, וכך מאפשרים לנוער להשפיע, ליזום ולהנהיג בתנועה. בראש ההנהגה הצעירה עומד יושב ראש וסגן. ההנהגה מורכבת מטובי המדריכות והמדריכים בתנועה, והם עובדים בשיתוף פעולה מלא עם ההנהגה הבוגרת.
ההנהגה הצעירה הוא גוף בתנועה אשר מורכב רק מבני נוער המדריכים בתנועה, חברי ההנהגה הצעירה נבחרים בסניפים שלהם, כאשר מכל סניף נבחרים כשני חברי הנהגה צעירה.
ההנהגה מנוהלת על ידי היו"ר שנבחר כל שנה על ידי כל המדריכים בתנועה בבחירות שנערכות באופן מסורתי בטיול סוכות.
בשנים 2017–2018 ניהלה ההנהגה הצעירה את "מחאת הפופקרן", כחלק מ-12 ערכי התנועה עלינו לקרוא תגר למחוא על עוולות בחברה. כחלק מהמחאה עמדו חברי ההנהגה הצעירה ביחד עם חניכי התנועה מחוץ לבתי הקולנוע, חילקו פופקורן לקהל ומחו על מחירי הפופקורן.
להקת הנוער הלאומי.
להקת הנוער הלאומי היא הלהקה הייצוגית של התנועה. הלהקה הוקמה בשנת 1989 על ידי שלמה (מומי) הרצוג. בלהקה השתתפו בין היתר שירי מימון, אילנית לוי, הדס מורנו, רוני דלומי ובת-אל פאפורה. וכן כהכנה ללהקות הצבאיות ובתי הספר למשחק המובילים בארץ. ללהקה שני הרכבים הממוקמים אחד בחיפה ואחד בבאר שבע.
בנוסף להופעותיה השוטפות בארץ - בעצרות ממלכתיות, ביד ושם ביום השואה, טקס הדלקת המשואות בהר הרצל, ימי תנועות נוער ברחבי הארץ ובמפעלי התנועה, לוקחת הלהקה חלק בחיי החברה והקהילה בארץ ומופיעה בפני קשישים בבתי אבות, גני ילדים, נוער במצוקה, חיילי צה"ל ועוד. הלהקה חברה במקהלת תנועות הנוער המקובצת ומופיעה בחסותה בעצרות וטקסים ממלכתיים רבים.
תחום ההדרכה בנוער הלאומי.
מחלקת ההדרכה התנועתית אחראית על כלל המערכים החינוכיים המתקיימים בתנועה. המחלקה בראשות מר קובי עזרן, החליטה לאחר דיונים רבים בנושא, בשנת 2013 לערוך ולכתוב "שנים עשר ערכי יסוד". ערכי היסוד התנועתיים הנ"ל מתווים את המדיניות לבניית התוכניות השנתיות של התנועה הבאים לידי ביטוי להלן:
ציונות ואהבת הארץ.
במסגרת פעילויות השיא, יוצאים החניכים הצעירים למחנה קיץ ביערות ישראל ומתגבשים סביב נושאי ציונות מחנאות, הישרדות ובישולי שדה. חניכי השכבה הבוגרת יוצאים לקורסי מנהיגות צעירה מהמקצועיים בתחום במטרה להכשיר את דור המנהיגים הבא.
חניכי השביעית והשמינית, עוברים מערכי הדרכה והכנה לקראת שירותם הצבאי בצה"ל. התנועה מחנכת את חבריה לשירות משמעותי וייחודי בצבא ההגנה לישראל.
במהלך השנה מקיימת התנועה טיולים, מסעות, וסמינרים המיועדים לחברי שכבות הביניים והבוגרת, שבהם לומדים החניכים להכיר את נופיה ושביליה של המדינה. התנועה מפעילה מגוון טיולים, כגון: מסע בראשית בסוכות, פאנוכה- טיול לשכבה הצעירה בחנוכה, מסיבהנגה- מסיבה לשכבה הבוגרת בחנוכה, מסע פסח לשכבה הבוגרת, טיול לשכבה הצעירה בשבועות, מחנה הישרדות לשכבה הצעירה בחופש הגדול וקורסי ההדרכה לשכבה הבוגרת בחופש הגדול.
קשרי חוץ.
החניכים והמדריכים יוזמים מפגשים עם ארגונים מקבילים בגרמניה, טסים למשלחות גומלין ומארחים בישראל נוער וצעירים גרמניים לפעילות תנועת הנוער המשלבת הכרות עם מורשתו של העם היהודי והפעילות הציונית בארץ ישראל.
החל בשנת 2015 פועל בברוקלין, ניו יורק, סניף של התנועה אשר מחנך צעירים לפי ערכי הציונות וז'בוטינסקי, אותו מנהלת סגנית יו"ר ההנהגה הצעירה במסגרת שנת השירות שלה.
מיזמים חברתיים.
כזרוע הביצועית של הסתדרות לאומית, התנועה פועלת בתחום איגוד מקצועי לנוער.
התנועה הכשירה מזכירי איגוד מקצועי צעירים השומרים על זכויות בני הנוער העובדים במהלך השנה ובחודשי הקיץ. תנועת הנוער הלאומי מכשירה את חבריה כסוכני שינוי חברתי ומעודדת אותם לקחת אחריות אישית וקבוצתית.
לדוגמה: איסוף וחלוקת מארזי מזון, התרמות לנזקקים, הפעלות במחלקות הילדים בבתי החולים, הפעלות בבתי אבות, פעילויות בשכונות בחודשי הקיץ, הפעלת מועדוניות, מרכזי למידה וחוגי העשרה.
המחנות העולים
המחנות העולים היא תנועת נוער חלוצית־ציונית־סוציאליסטית המצהירה על חתירה לבניית חברה יהודית צודקת, שוויונית החיה בשלום עם שכניה. התנועה פועלת בכ-45 מחנות (סניפים) ובה כ-7,000 חניכים.
חניכי התנועה הקימו והיו מעורבים בכ-40 קיבוצים, בעיקר בגבולותיה של ישראל. בעבר התגייסו חניכיה לפלמ"ח. כיום חניכיה מתגייסים למסלול גרעיני הנח"ל אחרי שנת שירות.
היסטוריה.
תנועת המחנות העולים הוקמה בשנת 1926 בתל אביב. מייסדי התנועה היו מספר נערים ונערות בכיתה י"א מהגימנסיה העברית "הרצליה" בתל אביב. הם חיפשו אחר דרך לעשייה חברתית, לחלוציות ולהגשמת ערכי הציונות בארץ ישראל ("הציונות של העושים"). קבוצה זו של מקימי התנועה נקראה לימים 'החוג הזקן' ותאריך הקמת התנועה נקבע לכ"ה בתשרי תרפ"ט, התאריך שבו יצאו חברי "החוג הזקן" להכשרה ראשונה בחדרה, שם עבדו בחקלאות. התנועה שגדלה בינתיים נקראה "קבוצת החוגים". בשנת 1930 התאחדה התנועה עם "לגיון הצופים" מירושלים ועם קהילות הצופים מפתח תקווה וחיפה. בתקופה זו התקבלה ההחלטה על יצירת הזיקה בין התנועה לבין הקיבוץ המאוחד והתקבל שמה של התנועה "המחנות העולים" - המחנה כמקום זמני ממנו עולים להגשמה.
חברי המחנות העולים היו בעיקרם נוער לומד, מהמעמד הבינוני והגבוה, שבחרו בתנועה שהטיפה לחלוציות והגשמה. ביולי 1933 תוארו חברי התנועה: