ב-2013 החל הקובץ להמכר בסכום מסובסד ותפוצתו ירדה מכ-150 אלף גליונות לכ-70 אלף גליונות בשבוע, באותה שנה נפתחה חברה פרטית 'דבר מלכות בע"מ' ומאז היא מרכזת את התפעול. עריכת הקובץ נעשית על ידי 'חזק הוצאה לאור'
לקובץ תפוצה רבה ובשימוש רב, וצוטט על ידי השופט אליקים רובינשטיין בפסק דין בבג"ץ.
ביישוב כפר חב"ד ישנו רחוב בשם 'דבר מלכות'. בפורים ילדי חב"ד פעמים מתחפשים לקובץ.
מקור השם.
הביטוי "דבר מלכות" מופיע במגילת אסתר: , והוא משמש בתלמוד ככינוי לענייני המלכות. גם דבריהם של גדולי ישראל מכונים "דבר מלכות", על בסיס דברי חז"ל בתלמוד בבלי: . יש גם נוהג לפתוח או לסיים דרשה, ספר או מכתב בציטוט מדברי הקדמונים, על פי הפתגמים "פותחין בדבר מלכות" ו"חותמין בדבר מלכות". האדמו"ר השישי של חסידות חב"ד, רבי יוסף יצחק שניאורסון, מכנה בשם זה את דברי התורה שאמרו וכתבו קודמיו, אדמו"רי חסידות חב"ד. בעקבות זאת נוהגים חסידי חב"ד לכנות כך את תורתו של האדמו"ר.
בשבועון כפר חב"ד נקבע מדור בתחילת העיתון שבו מובאת 'שיחה' של הרבי והמדור נקרא בשם זה. משם לקח הרב טוביה פלס את הכינוי.
משה בן-דוד
משה בן דוד
משה בן דוד (צורף)
תמצית טעם
תמצית טעם היא נוזל הממוצה מסוגי מזון שונים באופן שמוביל לריכוז גבוה של הטעם והריח של המזון שמוצה.
שימושים.
תמצית טעם מאפשרת להוסיף למאכלים טעמים בולטים מבלי להזדקק לכמויות גדולות מחומרי הטעם. לתמציות יש טעם וריח דומיננטיים מאוד, ולכן השימוש בהן נעשה בכמויות קטנות.
שימוש הנרחב ביותר בתמציות טעם נעשה במשקאות קלים, לאחר מכן במגדנאות - בפרט בגלידות, ממתקים, מאפים, ג'לי ופודינג, ומסטיקים. כן נעשה שימוש בתמציות בייצור סירופים, רטבים, מרינדות, משקאות חריפים ובשר מעובד.
הכנה.
תמציות טבעיות.
רוב התמציות הטבעיות מתקבלות על ידי מיצוי השמן האתרי מחומר צמחי כגון פרח, פרי או שורש, או מצמחים שלמים באמצעות מגוון של טכניקות ושיטות, בהן:
חלק מתמציות הטעם הטבעיות ניתנות להכנה גם באמצעים ביתיים.
תמציות מלאכותיות.
תמציות מלאכותיות משמשות בעיקר ליצירת טעמי פירות מרוכזים כמו בננה, דובדבן, אפרסק, אננס, פטל ותות. התמציות מיוצרות על ידי שילוב של מגוון אסטרים עם שמנים מיוחדים. הצבע מתקבל בדרך כלל על ידי שימוש בצבעי מאכל. בין האסטרים המשמשים בדרך כלל הם אתיל אצטט ואתיל בוטיראט. הרכיבים העיקריים בייצור תמצית בננה מלאכותית, אננס ותות הם אמיל אצטט ופנתיל בוטיראט.
פרויקט 315
פרויקט 315 – אזרחים בשירות האמת הוא פרויקט התנדבותי שנועד לבדוק את 315 המקרים המופיעים בנספח א' לכתב האישום בתיק 4000, והאם אכן טענות התביעה נכונות.
הפרויקט נוסד ביוזמת איש הפרסום ופעיל הליכוד גיא לוי. לוי, ושאר מובילי הפרויקט, תומכים בנתניהו.
רקע.
ב־28 בינואר 2020, הוגש כתב אישום נגד בנימין נתניהו שבמסגרתו הואשם בתיק 4000 בעבירות של לקיחת שוחד, מרמה והפרת אמונים. לפי כתב האישום, ה שקיבל נתניהו הייתה היענות מצד אתר החדשות ”וואלה!“ לבקשות שעניינן שינוי אופן הסיקור התקשורתי שלו, של משפחתו ושל יריביו הפוליטיים. ב־14 בדצמבר 2020 הורה בית המשפט לפרקליטות להפריד בכתב האישום בין בנימין נתניהו לשאר בני משפחתו (שלא הואשמו), ולפרט את העבירות המיוחסות לו, את טובות ההנאה שניתנו ונלקחו כשוחד, ואת מועדן.
ב־3 בינואר 2021 הגישה הפרקליטות כתב אישום מתוקן ובו נספח שהכיל 315 מקרים שנועדו להוכיח את המתת. כ־230 מהמקרים שפורטו בנספח היו דרישות לשינוי סיקור תקשורתי, ובכ־150 מתוכן הובאו אינדיקציות למעורבותו של ראש הממשלה.
הפרויקט.
פילוח 315 הסעיפים (לפי חברי הפרויקט)
לאחר פרסום הנספח לכתב האישום, גיא לוי בדק את סעיפיו ומצא שאחד מהם תיאר דרישה לפרסום מחמיא של כתבה, שעסקה בנושא שסוקר גם בכלי תקשורת רבים אחרים. לוי סבר כי אין בפרסום זה דבר חריג, והחליט לבדוק גם את שאר המקרים המתוארים בנספח. לשם כך חבר אל מושיק קוברסקי, ד"ר עדי סבו ומשה מלל, שניהלו יחד צוות ובו כ־100 מתנדבים שבחן את 315 הסעיפים.
בדיקת סעיפי הנספח.
לצורך בדיקת הסעיפים, נעזרו חברי הפרויקט באתרים שתיעדו את גרסאותיו השונות של אתר וואלה במועדים שונים בעבר.
לפי חברי הפרויקט:
חברי הפרויקט העבירו את תוצאות הבדיקה לצוות ההגנה בתיק 4000, שהשתמש בחלק מהן במהלך החקירות הנגדיות של עדי התביעה.
הדיון הציבורי.
פרסום הממצאים עורר דיון ציבורי אודות הפרויקט. התגובות לפרויקט היו מעורבות. מן הצד האחד היו תגובות בקורתיות שסברו שטענות הפרויקט שגויות או לא-רלוונטיות.
במקרים מסוימים טענו אנשי הפרויקט שסעיף המופיע בכתב האישום, לפיו כתבה הועלתה לאתר וואלה בעקבות דרישה, שקרי, מאחר שהכתבה כלל לא הופיעה באתר. בתקשורת עלתה טענה לפיה בחלק מאותם מקרים הסעיף דווקא נכון, מאחר שלמעשה לא נאמר בו כלל שהכתבה עלתה לאתר.
בתגובה לשאלה מדוע אם כך נכללו בכתב האישום מקרים שבהם הבקשה לא נענתה באתר וואלה, הועלתה הטענה שאנשי הפרויקט פירשו לא נכון את הביטוי "הענות חריגה" בכתב האישום. לפי טענה זו, בכתב האישום נאמר במפורש שההענות החריגה לנתניהו הייתה של בני הזוג אלוביץ', ולאו דווקא של אתר וואלה, ולכן אותם מקרים שבהם הדרישה לא נענתה בסופו של דבר באתר וואלה, עדיין יכולים להחשב כהענות חריגה של אלוביץ'. ההענות של אלוביץ', לפי דעה זו, מתבטאת בעצם הפנייה שלו לאנשי וואלה ובהפעלת הלחץ שלו עליהם, והדבר נכון גם לגבי מקרים שבהם אנשי וואלה הצליחו לחמוק ממילוי הדרישה של אלוביץ'.
טענה בקורתית נוספת שעלתה בתקשורת נוגעת למקרים מסוימים, בהם טענו אנשי הפרויקט שסעיפים לפיהם כתבה הוסרה בעקבות דרישה שגויים, מאחר שהכתבה עדיין קיימת באתר. לפי טענה זו אנשי הפרויקט ביססו את דבריהם על פרשנות שגויה, או לא הכרחית, של משמעות המושג "הסרת כתבה" באתר חדשות.
טענה נוספת שעלתה בתקשורת היא שמקרים בהם הועלתה דרישה לסיקור אירועים שסוקרו גם בכלי תקשורת אחרים, יכולים גם הם להחשב כהענות חריגה. לפי דעה זו, החריגות עשויה להיות בעצם המעורבות האישית של אלוביץ' כבעל האתר בטיפול בדרישה, ובהיקפה של המעורבות הזו, גם בלי קשר לכך שגם כלי תקשורת אחרים פרסמו את אותה הידיעה.
מן הצד השני היו תגובות אוהדות לפרויקט שצידדו בטענותיו ובמסקנותיו, ושיבחו את יוזמיו.
חלק מהמגיבים, וגם מובילי הפרויקט עצמם, טענו שהפרויקט מוכיח שצוות התביעה לכל הפחות התרשל בבדיקת הסעיפים שנוספו לכתב האישום, ושיש להתפלא על כך שצוות של מתנדבים עשה עבודה יסודית יותר משל הפרקליטות. חלק מהם אף הרחיקו לכת יותר וטענו שצוות התביעה שיקר בכתב האישום בכוונת מכוון, ויש שאמרו אף שייתכן שיש להעמיד לדין את מגישי כתב האישום על בידוי ראיות.
חלק מהמגיבים אמרו שטענות הפרויקט מפוררות את תיק 4000, ושבעקבותיהן יש לבטל את כתב האישום. מאידך היו שטענו שהפרויקט אמנם מעלה תהיות לגבי כתב האישום, אך עדיין אינו מפורר את תיק 4000.
כמו כן, היו שאמרו שטענות הפרויקט מחזקות את הטענה שמשפט נתניהו הוא ניסיון להפיכה משפטית, ושהפרויקט תרם לסיכול הניסיון להשגת עסקת טיעון, שהייתה לדבריהם נוחה לפרקליטות.
פעולות נוספות.
פרט לבדיקת הסעיפים במסגרת תיק 4000, חברי הפרויקט עסקו בשאר התיקים במשפט נתניהו, כמו גם בתיק 3000. בנוסף, חברי הפרויקט השתתפו בפודקאסט שומר סף ושיתפו פעולה עם פורום קפה שפירא ועם האולפן הפתוח של כנרת בראשי.
בינואר 2022, חברי הפרויקט הפיקו קליפ בשם ”בנימין ידיד ה׳“, בו שר אריאל זילבר.
בהמשך החודש, הציב לוי שלט חוצות בכניסה לעיר רמת גן עליו הופיעה דמותו של בנימין נתניהו עם הכיתוב: . הצבת השלט בוצעה לאור משא ומתן להסדר טיעון שהתקיים בין נתניהו והיועץ המשפטי לממשלה אביחי מנדלבליט.
חברי הפרויקט בדקו את הידיעות העיתונאיות הנוגעות לתיקי נתניהו שפורסמו במאה הימים שקדמו ל, והגיעו למסקנה ש־111 מתוכן הודלפו לעיתונות על ידי משרד המשפטים או המשטרה, לטענתם, במטרה לפגוע בו פוליטית.
שיחת דקלים
הבנת שיחת דקלים היא חכמה שניחנו בה מספר אנשים, במהלך הדורות ניתנו פירושים רבים למהות שיחה זו.
המקור.
הגמרא במסכת סוכה מספרת בשבחם של תלמידי הלל הזקן, לשם כך היא מונה את שבחי הקטן ביניהם רבן יוחנן בן זכאי, כך:
רש"י מפרש הגמרא כותב במקום שהוא אינו יודע מהי שיחת דקלים.
מהותה של שיחת דקלים.
מספר פירושים ניתנו למהותה של חכמה זו, ומספר פירושים ניתנו לדרכי הבנתה, חלקם מיסטיים וחלקם פשטניים.
אישים שהבינו שיחת דקלים.
הפרשנים שסברו ששיחת דקלים היא חכמה לגילוי עתידות והבנת שיחת הדקלים כתבו על מספר אנשים שהבינו את חכמה זו.
רבי צדוק הכהן מלובלין בספרו שיחת שדים כותב שחכמה זו קיימת בכל האילנות ולאו דווקא בדקל.
על שם חכמה זו נקראו הספרים "שיחת דקלים" לרבי אליהו יהושע עובדיה, ולרבי יוסף קפאח, ועמותת שיחת דקלים.
מקהלת מלכות
מקהלת מלכות היא מקהלה חסידית ישראלית השרה בסוגת המוזיקה החסידית.
המקהלה הוקמה במאי 2013 על ידי פנחס ביכלר שגם משמש כמנצח המקהלה ומנהלה.
היסטוריה.
המקהלה הוקמה על ידי פנחס ביכלר במאי 2013 והיוותה פריצת דרך בתחום המוזיקה חסידית בישראל ובעולם המקהלות החסידיות בעולם כולו. במקביל להקמתה של המקהלה הוקם למקהלה אולפן בית, בשם M.W. אותו מנהל חבר המקהלה מיכאל ויינברגר. אחד התחומים בה מובילה המקהלה הוא מוזיקה ווקאלית חסידית.
בתחילת דרכה פעלה המקהלה בעיקר בישראל, אך מהר מאוד החלה להופיע באירועים ברוסיה, באירופה ובארצות הברית.