לוח אבן בו מצוינים חודשי העיבוד החקלאי. בשורות 4 ו-5 מתוך 7 שורות הלוח מתוארים ירח קציר שעורים (חודש אייר) וירח קציר חיטים (חודש סיון).
אוסטרקון השעורים משומרון.
האוסטריקון התגלה בשומרון ומתוארך למאה ה-8 לפנה"ס. האוסטרקון מונה 3 שורות ובאחרונה נכתב - ימנה שעורים. המשמעות לא ידועה.
מכתב הקוצר ממצד חשביהו.
במצד חשביהו נמצאה עדות כתובה לגידול דגניים, קצירתם ואיסומם באזור החוף. מתוארך למחצית השנייה של המטה ה-7 לפנה"ס.
המכתב הוא מכתב תלונה של אריס על מעבידו (הושעיהו בן שבי), שלקח ממנו בגדו כיוון שלא עמד במכסת העבודה אף על פי שלטענתו סיים לקצור ולאסום את היבול. עבודתו של האריס הייתה קציר במקום שנקרא חצר אסם.
אוסטרקון אדומי מחורבת עוזה.
באתר חורבת עוזה נמצאו 17 אוסטריקונים המתוארכים לסוף המאה ה-7 לפנה"ס או תחילת המאה ה6 לפנה"ס.
האוסטרקון האדומי התגלה בשער המצודה כתוב בכתב אדומי – האוסטרקון נכתב על ידי אדומי בעל סמכות גבוהה מי האדומי שקיבל את המכתב. במכתב דרישה לספק אוכל לשליח, האוכל מפורש כבצק. ממכתב זה ניתן ללמוד שבחורבת עוזה אגרו תבואה, וכנראה השדות היו בבקעת ערד.
מכתבי ערד.
מכתבי ערד הם 91 אוסטרקונים עבריים המתוארכים לתקופת הברזל שהתגלו בתל ערד. האוסטריקונים כוללים תעודות מסוגים שונים בהם מכתבים למפקדי ערד בענייני צבא ומינהל, הנחיות להספקת יין ולחם לגדודי צבא ואנשים שונים, רשימת של חלוקת חיטה ומצרכים שונים, רישום מלאי המחסן ועוד.
מאזכורים הנוגעים לתבואה אנו למדים שערד שימשה כמקום אחסון ואספקה מרכזי. שלושה מצרכים עיקריים היו במחסנים קמח (או חיטה וכנראה שעורה) יין ושמן. דבר המעיד שאילו מצרכי הייסוד העיקריים באותה תקופה.
מכתב 1
מכתבי לכיש.
מכתבי לכיש הם עשרים ושניים אוסטרקונים שהתגלו בארכיון בתל כיש בשכבה II בבית השער בלכיש, ועוסקים בעיקר בעניינים צבאיים.
מכתב 9 ממוען למפקדה של לכיש בו הוא מתבקש לספק יין ולחם.
מכתב 9
עדויות ארכאולוגיות תקופת הברזל.
עדויות לקיום הדגניים בתקופת הברזל ניתן למצוא באתרים שונים. עדות זאת באה לידי ביטוי במציאת הממגורות, והממצא הבוטני.
תל דן.
אתר תל דן נמצא במקום הנביעות של מעיינות הדן למרגלות החרמון. שטחו כ-200 דונם.
באתר נמצאו כ35 בורות, באחד מהם (336) נמצאה כמות גדולה של דגן מפוחם דבר המעיד ששימשו לאגירה. כלי אבן שכללו בעיקר אבני שחיקה וכתישה וכלי צור שעליהם סמני ברק שימוש, כמות כלי הצור באתר מספיקה ליצירת 15 מגלים, ושרידי בקר שכנראה עזרו בעבודת החריש
תל כיסאן.
באתר תל כיסאן נמצאו מספר ממגורות חפורות באדמה. חלק מהממגורות הכילו קנקנים וחלק הכילו ממצא בוטאני. לדוגמה בחדר 611 נמצאה ממגורה חפורה באדמה ובה 295 סמ"ק של דגן. ובחדר 610 הצמוד נמצאו 16 קנקנים. גם הממגורות וגם הקנקנים שימשו לאחסון.
הממצא הבוטאני באתר כלל 5235 גרגרי דגן תמימים מתוכם זוהו 3667 גרגירי חיטה (70% מהמכלול)
בנוסף זוהו שעורה שש טורית, בקיית הכרשינה ועשבים רעים במלווים את גידול הדגן כדוגמת זון משכר, שלמון סורי, שלמון יפואי וחפורית מוזרה.
תל הדר.
אתר תל הדר נמצא על גדת הכנרת, כ-7 ק"מ מצפון לעין גב. שטחו כ-20 דונם.
באתר נמצאו מספר בורות ממגורה מדופנים, מבנה מחסן, בו קנקני אגירה וכלי כתישה וטחינה רבים עשויים בזלת, ומבנה אסם בעל קירות מטויחים ביניהם משקופים קמורים שהכיל מספר חדרים. באחד החדרים על ריצפת החדר נמצאה שכבה של גרעיני חיטה מפוחמים שכיסתה את מרבית ריצפת החדר לפי ממצאים אילו קבעו החופרים כי מדובר באסם.
עפולה.
התל נמצא בשטח העיר עפולה. שטחו כ-30 דונם. באתר אזור בו נתגלו קנקנים המכילים דגניים וקטניות. במרכז האתר ממצא: אזור בו קנקנים עם דגניים וקטניות. באתר נמצא מבנה מלבני בוץ שהיה מלא באפר, גרגירים ושברי קנקנים. ושרידים נוספים של מבנים מסוג זה שפורשו כאסמים. בקרבתם נמצאו שני מבנים עגולים מלבני בוץ ובסביבתם קנקנים עם כמות גדולה של גרגרים מפוחמים שפורשו כממגורות
באתר נמצאו גם כלי אבן עם שקע במרכזם ואבני ריחיים
הממצא הבוטאני באתר הכיל כמה אלפי זרעים מפוחמים בהם בקיה, חמצה/אפונה, פול, וגרגירים מפוחמים של שעורה, חיטה ועשבים רעים המלווים גידולי דגן.
תל שילה (ח'רבת סילון).
באתר תל שילה נמצאו מקבצי ממגורות מדופנות. הממצא הקראמי באתר כולל 76% כלי אגירה שבעזרתו ניתן להגדיר מבנים מסוימים כמחסנים. הממצא הבוטאני באתר מכיל דגניים מסוג חיטה חשופה ושעורה דו טורית, נפח של 74 ליטר נמצא בממגורה 1462 בשטח D.
בנוסף לדגן נמצאו גם קטניות, עשבים הנלווים לגידול הדגן, בעיקר זון משכר, צימוקים ופירות המעידים על קיומם של כרמים ומטעי זיתים.
תל אפק (תל ראס אל עין).
אתר תל אפק שוכן על מקורות הירקון כ-2 ק"מ ממערב להרי שומרון.
באתר נתגלה שטח ובו אפר כבוש וחומר אורגני רב, גודלו של שטח זה כ-500 מ"ר, וממצא של כ- 150 להבי מגל במתאר לא רגולרי. לפי החופרים מדובר בשטח ששימש לדייש המצאות הלהבים הלא רגולריים יכולה להעיד ששימשו כחלק ממורג, דבר המחזק את השערת החופרים שמדובר באזור דייש.
בנוסף נמצאו באתר 37 ממגורות מדופנות, בשלוש מהן נמצאו קנקנים המכילים תבואה.
הממצא הבוטאני באתר כלל פסולת תבואה שהכילה חיטה, שעורה וזון משכר. בנוסף לפסולת נמצאו גם שעורה, חיטה, קטניות ופירות ואחוז גבוהה של עשבים רעים וצמחי תבלין.
חורבת ראש זית.
אתר חורבת ראש זית נמצא על שלוחה צרה המשתפלת מהרי הגליל התחתון, כ-15 ק"מ ממזרח לעכו.
באתר שרידי מבנים עשויי אבן שהמרכזי והגדול שבהם על ראש הגבעה, מבנה מצודה.
באולם המרכזי של המצודה נמצא מכלול של כלי בישול בהם סירי בישול וטסי אפיה, והוא כנראה לא היה מקורה ושימש לבישול.
מסביבו היו חדרים בעלי שתי קומות, הקומה העליונה הכילה כלי בישול וממצא קטן והקומה התחתונה הכילה קנקנים.
בפינה הדרום מזרחית של המבנה היה חדר, שעומקו 3 מ', שכניסתו הייתה מלמעלה, והוא פורש כממגורה.
במצודה נתגלו למעלה מ-500 קנקנים מתוכם 3 קנקנים המכילים חיטה. מספר קנקנים היו חתומים בפקק ועל אחד מהם נתגלתה טביעה של גרגירי חיטה.
בנוסף נתגלו כלים חקלאיים העשויים מברזל הכוללים שני להבי מחרשה, חמישה מגלים וכלי חפירה מברזל.
כלי האבן שנמצאו במצודה הכילו קערות מכתש, עליים, אגנים ואבני שחיקה.
הממצא הבוטאני במצודה כלל בעיקר חיטה חשופה, מעט שעורה דו טורית ושש טורית, בקיה, בקיה צרפתית, שבוליות של שיבולת-שועל, עשבים ממשפחת הדגניים ועשבים שונים. בשנים ממרתפי המצודה התגלו מעל 160,000 גרגירים מפוחמים שקליפת מרביתם הוסרה
אורוגוואי (מטרו בואנוס איירס)
חניקה (אומנויות לחימה)
כחלת
אולם הקונכייה
אולם הקונכייה הוא היכל ספורט רב תכליתי הממוקם בבאר שבע ומונה 3,000 מקומות ישיבה. ההיכל משמש כאולמה הביתי של קבוצת הכדורסל של הפועל באר שבע. הוא הוקם במסגרת קריית ספורט חדשה הכוללת גם את אצטדיון טרנר.
אולם הקונכייה פתח את שעריו בדצמבר 2013 במופעים של הפסטיגל, וב-25 בפברואר 2014 הוא נחנך על ידי רוביק דנילוביץ', ראש העיר של באר שבע, שמואל פרנקל, יו"ר מנהלת הליגה, ואיציק לארי, יו"ר וינר, לפני משחק האולסטאר המסורתי של ליגת העל.
אולם הקונכייה תוכנן על ידי האדריכל גדעון פובזנר.
ההיכל כולל 5,000 מ"ר בנוי והוקם בהשקעה של כ-50 מיליון ש"ח, כשחלק מהמימון בסיוע מפעל הפיס. ההיכל נבנה באמצעות החברה הכלכלית לפיתוח באר שבע ונוהל על ידי חברת "כיוונים".
החל מינואר 2021 ההיכל משמש כמתחם חיסונים נגד COVID-19 של שירותי בריאות כללית.
החלפת המסתם הצניפי
הַחְלָפַת הַמַּסְתֵּם הַצְּנִיפִי (Mitral valve replacement) היא ניתוח המבוצע בלב, שבו מוחלף המסתם הצניפי שבין העלייה השמאלית לחדר השמאלי, במסתם מלאכותי או במסתם ביולוגי (מחיה או אדם).
החלפת המסתם נדרשת עקב היצרות חמורה של המסתם הצניפי, דבר המקשה על זרימת דם מהעלייה השמאלית לחדר השמאלי, או כשהמסתם נמצא באי-ספיקה חמורה, דבר העלול לגרום לחזרה של דם מהחדר השמאלי לעלייה השמאלית וכתוצאה מכך בחזרה לריאות.
מחלה במסתם הצניפי עלולה להיגרם עקב זיהום, הסתיידות המסתם, מחלת קולגן גנטית ושלל סיבות אחרות. ההחלפה נעשית בניתוח לב פתוח, המחייב גם שימוש במכונת לב ריאה.
במקרים רבים ניתן לתקן את המסתם הצניפי ולהימנע מהחלפתו, במיוחד כשהפגם במסתם קטן. היתרונות בתיקון המסתם במקום בהחלפתו כוללים אחוזי תמותה נמוכים יותר, סיכון נמוך יותר ללקות בשבץ ושיעור נמוך יותר של זיהומים. כיום ישנה אפשרות להחלפת מסתם צניפי בניתוח זעיר פולשני באופן בטוח המאפשר התאוששות מהירה יותר.
סוגי מסתמים.
קיימים שלושה סוגים עיקריים של מסתמים אשר ניתן להשתיל במקום המסתם הפגום:
לכל מסתם יתרונות וחסרונות. מסתם מכני דורש נטילת נוגדי קרישה למשך כל החיים ותחזוקה שוטפת של בדיקות הקרישה מדי שבוע, אך הוא יכול להחזיק שנים רבות. מסתם ביולוגי עלול להחזיק רק בין 10 ל-15 שנים, אך מאפשר לחולה להימנע מנטילת נוגדי קרישה (פרט לשלושת החודשים הראשונים שלאחר הניתוח). ההחלטה בבחירת המסתם תלויה בגורמי גיל, מצב רפואי, התוויות נגד תרופתיות ואורח חיים. הנטייה כיום היא להציע לחולים הצעירים מגיל 60 מסתם מכני ולמבוגרים יותר מסתם ביולוגי.
פרטי ההליך הרפואי.