בסעיף 6ג לחוק שיווי זכויות האישה, התשי"א-1951 יש התייחסות לסוגי המשרות ולדירוגים השונים. השופטים התייחסו לקושי בהגדרת קבוצת ההתייחסות הרלוונטית לבדיקת קיום הייצוג השוויוני. הבדיקה צריכה להיעשות בקבוצה שבה אין ייצוג שוויוני לנשים כמו למשל בתפקידים בכירים כדוגמת מנכ"לים בחברות ציבוריות. בתשובה לטענת המדינה כי ברשות הלאומית למלחמה בסמים ואלכוהול יש ייצוג רב לנשים, וזו צריכה להיות קבוצת ההתייחסות הרלוונטית, אומר השופט אדמונד לוי:
הערכת הכישורים והגורם המעריך.
החוק מדבר על העדפת אישה על פני גבר אם הם בעלי כישורים דומים. יש קושי בהערכת והשוואת הכישורים הייחודיים לכל מועמד או מועמדת שמגיעים לעיתים מרקע שונה (שאותו יש לבדוק שאינו נובע משוני מגדרי, כדוגמת תפקידי פיקוד בכירים בצה"ל).
למסקנות ועדת האיתור יש משקל רב מכיוון שאנשיה הם בעלי המומחיות והמקצועיות הנדרשת להערכת הכישורים של המועמדים ולכן בחירה במועמד שונה מהמלצת הוועדה צריכה להיות מסיבה מהותית. השופטים מציינים לחיוב את תפקוד הוועדה בכך שלא הזניחה את רעיון הייצוג השוויוני ואת החובה האקטיבית לאתר נשים המתאימות לתפקיד, ולראיה מתוך ארבעת המועמדים הסופיים היו שתי נשים. לעומת זאת, השופטים טענו כי מקבלי ההחלטה לא התייחסו בצורה מספקת לעקרון הייצוג ההולם ולא נתנו משקל גדול יותר להחלטת ועדת האיתור. לטענתם, הממשלה לא דנה במינוי ואישרה אותו בלי לקיים הליך מעמיק מספיק בסוגיית הייצוג ההולם.
החלטת בג"ץ.
השופטים פסקו כי לא הוקדשה חשיבה מספקת לקידום רעיון הייצוג השוויוני בהליך המינוי, לא אצל מנכ"ל משרד רה"מ ולא אצל ראש הממשלה עצמו.
בתאריך 20.4.09 בית המשפט הורה על צו מוחלט המבטל את המינוי והורה לראש הממשלה לשוב ולבחון בתוך שלושה חודשים את המועמדים שוועדת האיתור הציעה. זאת בלי לזקוף לזכותו של גלר את התקופה שכיהן כמנכ"ל הרשות, והוא יוכל להישאר בתפקידו עד שתתקבל החלטה.
בעקבות פסק הדין.
החלטת בג"ץ היוותה אבן דרך בשינוי החשיבה בנוגע להעדפה מתקנת לנשים. ההחלטה באה לעודד נשים לצאת ולהתמודד על משרות בכירות במשק מכיוון שהחוק פועל לטובתן ולקידומן. יש כאן אמירה ברורה למקבלי ההחלטות על חשיבות יישום החוק ועקרון הייצוג ההולם וקריאה לא להתעלם ממנו.
אך תקוות לחוד ומציאות לחוד. לאחר החלטת בג"ץ, המינוי עבר לדיון מחודש במשרד לביטחון פנים, מכיוון שהממשלה העבירה את הסמכויות שהיו נתונות לראש הממשלה על פי חוק הרשות לשר לביטחון פנים, כולל הסמכות למנות מנכ"ל לרשות. מנכ"ל המשרד לביטחון פנים דאז, חגי פלג, המליץ לשר יצחק אהרונוביץ' למנות שוב את יאיר גלר לתפקיד, כי סבר לאחר הבחינה המחודשת ושקילת רעיון הייצוג השוויוני שגלר עולה על ארן בכישוריו באופן מובהק. השר קיבל את המלצתו ואף קיבל תמיכה מהיועץ המשפטי לממשלה דאז, מני מזוז, שאישר את המינוי לאור פסיקת בג"ץ. מינוי יאיר גלר לתפקיד אושר במליאת הממשלה בתאריך 21.6.09. מספר ימים קודם לכך עתרו יעל ארן ושדולת הנשים לבג"ץ בבקשה שייתן צו ביניים המונע את מינויו של גלר בשנית. בג"ץ סירב ונתן צו על תנאי, כך שגלר המשיך לכהן בתפקידו, לאחר כחצי שנה נערך דיון בעתירה ובתאריך 7.1.10 ניתנה הפסיקה כי הליך המינוי החוזר היה תקין ורעיון הייצוג ההולם נלקח בו בחשבון והעתירה נדחתה.
ביום 24.12.14, התפרסם כי יאיר גלר נעצר בחשד כי מינויו לרשות המיסים נעשה באופן אסור, כחלק ממערכת של העברות תקציבים ומינויים בניגוד לחוק.
הבג"ץ השני.
העתירה, בג"ץ 5158/09 יעל ארן ושדולת הנשים בישראל נגד ממשלת ישראל ואחרים, עסקה בהתנגדותן של העותרות למינוי המחודש של יאיר גלר למנכ"ל הרשות הלאומית למלחמה בסמים ואלכוהול והן טענו כי הליך המינוי היה פגום ולכן יש לפסול אותו.
לאחר שנודע להן על המינוי הצפוי של גלר למנכ"ל הרשות, עתרו יעל ארן ושדולת הנשים לבג"ץ בתאריך 18.6.09 במטרה למנוע את אישור הממשלה למינוי. בעתירתן, טענו העותרות כי לא הושם דגש מספיק על עקרון הייצוג ההולם וההעדפה המתקנת שהיה לתת ליעל ארן בהיותה אישה בעלת כישורים דומים לגלר, כפי שדורשים החוק ופסיקת בג"ץ הקודמת.
מנתונים שהעבירה שדולת הנשים באותו זמן ניתן ללמוד על המצב העגום בייצוגן של נשים בתפקידים בכירים בחברות ממשלתיות וציבוריות: מתוך 93 המינויים האחרונים לתפקידי יו"ר דירקטוריון של חברות ממשלתיות, מונו שתי נשים בלבד; 35 מינויים לתפקידי מנכ"לים של חברות ממשלתיות היו כולם של גברים; מתוך 27 מנכ"לים של תאגידים ציבוריים, מונו שלוש נשים בלבד; מתוך 42 מינויים לתפקידי יו"ר מועצות בתאגידים ציבוריים, מונו שתי נשים בלבד; ב-102 חברות ממשלתיות מכהנות ארבע מנכ"ליות בלבד. כך גם ברשות למלחמה בסמים - מאז הקמתה ב-1988, היו תמיד מנהליה הכללים אנשי צבא בדימוס, בעלי דרגות בכירות בצבא או במשטרה. מעולם לא כיהנה אשה בתפקיד מנכ"ל הרשות.
בפסק הדין מפי הנשיאה דורית ביניש ובהסכמת השופטות אילה פרוקצ'יה ועדנה ארבל, לא נמצא פגם בהליך המינוי ובהפעלת שיקול הדעת של השר הממנה, הן לא ראו סיבה להתערב בהחלטה של השר ודחו את העתירה. פסיקתן הסתמכה על טענות המדינה שלעומת ארן, גלר היה בעל כישורים התואמים הרבה יותר את דרישות המשרה (בתחום החינוך בצה"ל וכמנכ"ל החברה למתנ"סים) ולכן סביר היה לתת משקל גדול יותר ליתרון כישוריו מאשר לעקרון הייצוג השוויוני ולמיעוט הנשים בתפקידי מנכ"ל בגופים הציבוריים משהגיעו למסקנה שכישורי שני המועמדים אינם דומים. הטענה היא כי הפער המקצועי בין המועמדים אינו נובע משוני מגדרי, על אף שהוא נובע מניסיון צבאי, מכיוון שמדובר בתפקידים בתחומי החינוך שם אין יתרון לגברים על נשים.
העותרות טענו כי בהליך המינוי החוזר לא ניתן משקל מכריע למסקנות ועדת האיתור כפי שנדרש בפסק הדין הראשון, אך השופטות מקבלות את טיעוני המשיבים שלאחר בחינה מדוקדקת של המועמדים והתרשמות מניסיונם ומיכולותיהם, סבר מנכ"ל המשרד שגלר מתאים לתפקיד הרבה יותר מארן ולכן היה סביר במקרה זה שלא לנהוג לפי המלצת הוועדה, בפרט שהאחריות היא בסופו של דבר של הגורם הממנה, הוא השר לביטחון פנים, ומחובתו להפעיל שיקול דעת עצמאי.
אנדרה
לארי סאנגר
שדה התעופה דהנייה
עמק המלכים (פירושונים)
AUTOEXEC.BAT
AUTOEXEC.BAT הוא קובץ מערכת אשר מקורו במערכות הפעלה מסוג DOS.
הוא קובץ טקסט פשוט הנכתב כקובץ אצווה, ונמצא בתיקיית השורש שבהתקן האתחול. שם הקובץ הוא קיצור של המילים "automatic execution" המתארות את הפונקציה של הרצת פקודות אוטומטית בזמן הפעלת מערכת ההפעלה. שם הקובץ נטבע בהתאם למגבלות ה"שם קובץ 8.3" של משפחת מערכות הקבצים FAT.
שימוש.
הקובץ AUTOEXEC.BAT נקרא בתום עליית מערכת ההפעלה בכל הגרסאות של מערכת ההפעלה DOS, כולל MS-DOS 7.x אשר נמצא בשימוש במערכות ההפעלה חלונות 95, 98 ו-ME, ששם הוא רק מנתח משתני מערכת כחלק מהניסיון להפחית תלויות בהורשה.
תחת מערכות DOS, הקובץ AUTOEXEC.BAT מורץ לאחר שעובד הקובץ CONFIG.SYS. ב-Windows NT ויורשותיה XP, ו-Vista, הקובץ מורץ בעת התחברות המשתמש. בחלונות ME, כל מידע המתקבל מהקובץ חוץ מקבלת משתני מערכת, אינו מעובד .
תיקיית שורש
תיקיית שורש (אנגלית root directory) היא התיקייה הראשונה, או הגבוהה ביותר בהיררכית מערכת קבצים, שבתוכה מאוחסנים כל הקבצים. שמה מגיע מהדימוי לשורש עץ, שהוא נקודת ההתחלה לכל הענפים.
שורש מערכת קבצים היא מערכת קבצים המאוחסנת על מחיצת דיסק קשיח, ובתוכה נמצאת תיקיית השורש והקבצים שבתוכה, וכן מערכות קבצים אחרות המעוגנות אליה בזמן עליית המערכת.
root/.
במערכות הפעלה דמויות יוניקס קיימת תיקייה בשם root/, אך אין לבלבלה עם תיקיית השורש במערכות אלו, שהיא /. היא משמשת כתיקיית בית למשתמש העל של המערכת (הידוע בשם root בשל כך). לפעמים נקראת תיקייה זו בשם "slash root" שפירושו "לוכסן root", כדי להבדילה מתיקיית השורש.
במערכת ההפעלה VMS, תיקיית השורש מתייחסת לתיקייה בה מאוחסנים כל קובצי המשתמשים. תיקייה זו נקראת במערכות דמויות יוניקס תיקיית הבית.
מפרקת
דונקי (שרק)
תיקיית בית
תיקיית בית היא תיקייה במערכות הפעלה מרובות משתמשים, המכילות קבצים של משתמש נתון במערכת.
ההגדרה המסוימת של תיקיית הבית כדוגמת שם התיקייה ומיקומה, תלויה במערכת ההפעלה שבה קיימת התיקייה. לדוגמה במערכות ההפעלה חלונות בין 2000 ל-2003, אוחסנו תיקיות המשתמשים בתיקייה הנקראת Documents and Settings.
השימוש בתקייה אינו קיים יותר במערכות הפעלה מודרניות של מיקרוסופט
תיאור.
תיקיית בית של משתמש מיועדת להכיל קבצים של משתמש מסוגים שונים.
סוג אחד של קבצים הם קבצים אישיים, כדוגמת קובצי טקסט, וידאו, מוזיקה, תמונות, וכדומה. סוג אחר של קבצים הם קובצי הגדרות של תוכנות מערכת, או תוכנות רגילות של משתמשים, כפי שהגדיר המשתמש המסוים בהתאם להעדפותיו. דוגמאות להגדרות שכאלו הם סימניות של דפדפן, תמונות רקע של שולחן העבודה, ערכות נושא, וססמאות להתקנים חיצוניים, אשר ניגשות אליהם תוכנות מסוימות. המשתמש יכול להתקין קובצי הרצה בתיקייה זו, אך הם יהיו זמינים רק לו, או למי שיש לו הרשאות להיכנס לתיקיה. ניתן לסדר את תוכן התיקייה בתתי תיקיות.
תוכן התיקייה מוגן באמצעות הרשאות מערכת קבצים, וכברירת מחדל יכול לגשת לתיקייה רק המשתמש לו שייכת התיקייה ומנהלי המערכת.
אלכסנדר וולקוב
רצח מחמד אבו ח'דיר
הזארה