כמו כן קיימים בעיר מוסדות חינוך נוספים כמו הקריה האקדמית אונו וקונסרבטוריון קריית אונו.
בקרית-אונו פועלים שני שבטים הצופים "און" ו "גלעד", ובישראל עם למעלה מ-1,500חניכים בשני השבטים מכיתה ד' עד י"ב, . בנוסף, פועלות בעיר תנועות הנוער "הנוער העובד והלומד", "בני עקיבא" ו"כנפיים של קרמבו" וכן, "צב"ר" - תנועת המד"צים העירונית, האחראית לפעילות ללמעלה מ-300 חניכים בכיתות ב'-ג'.
בנוסף פועלת בעיר ישיבת ההסדר "שסדר-אונו" אשר נוסדה בשנת התש"ע על ידי הרב אוריאל סעייד. הישיבה שייכת לגרעין התורני בעיר "מעיינות". הישיבה מיועדת לבוגרי תיכונים דתיים. הישיבה היא שלוחה של ישיבת "מאיר-הראל". בישיבה לומדים כ-50 תלמידים.
ראשי היישוב לדורותיהם.
רב העיר הוא הרב ד"ר רצון ערוסי.
תחבורה.
כבישים.
לעיר נגישות גבוהה לצירי תחבורה ראשיים. העיר מחוברת לכביש 471 בצפון, שמחבר בין כביש 4 לבין כביש 6. בנוסף, קריית אונו מחוברת לכביש הרוחב האזורי כביש 461 באמצעות כביש גישה וזו הכניסה העיקרית אליה מדרום.
התנועה מצפון לדרום בעיר מתבצעת בעיקר על גבי ציר "לוי אשכול" אשר מתפקד ככחלק מכביש 4622, המתחיל במבואות הדרומיים של העיר בואך צומת סביון על כביש 461, חוצה את שכונות העיר המזרחיות ומסתיים במחלף אונו צפונית לעיר, על כביש 471. מיקומו של הציר ומרכזיותו במרחב הביאה למצב שתושבים רבים באזור ראו בו דרך חלופית לכבישי אורך אחרים באזור, ותנועה רבה המגיעה מחוץ לעיר חוצה את קריית אונו על גבי הציר.
כביש אורך נוסף בעיר הוא ציר יעקב דורי - בן-גוריון, העוקף את שכונות העיר ממערב וצמוד לרמת גן ולבסיס תל השומר. החל מאמצע 2019 מתבצעת הרחבה ושיפוץ של הכביש על מנת לקלוט תנועת כלי רכב המגיעים מחוץ לעיר.
כבישי רוחב חשובים בעיר כוללים את רחוב צה"ל בדרום העיר, רחוב שלמה המלך במרכז העיר, רחוב מיכאל וולך-הנשיא בצפון-מרכז העיר ורחוב הרצל בצפון העיר.
כביש אורך בהקמה הוא כביש מוטה גור שיחבר את כביש 461 ואזור צומת השומר לאזור הבקו"ם והקרייה האקדמית אונו. קיימת תוכנית להקמת כביש היחבר בין ציר יעקב דורי לכביש גהה ואזור מחלף אלוף שדה.
אוטובוסים.
בעבר פעלה בקריית אונו חברת האוטובוסים "דן", אך החל משנת 2003 - חברת "קווים", "אפיקים" ו"דן" מפעילה קווי אוטובוס בקרית אונו כחלק מאשכול בקעת אונו - פתח תקווה בו זכתה במכרז. בעבר פעל בדרום העיר, סמוך לשכונת רימון, "מסוף רימון", ממנו יצאו מספר קווים למיקומים שונים בתל אביב, דרך שכונות העיר. בשנת 2005 עבר המסוף למיקום חדש מול הבקו"ם וב 2014 עבר לצומת סביון סמוך לתחנת כיבוי האש.
במהלך שנת 2020 נפתח נתיב התחבורה הציבורית הראשון בעיר שכלל את שדרוג דרך דורי ודרך בן-גוריון כחלק מפרויקט מהיר לעיר. בדרך לוי אשכול גם יוקם נת"צ לכל אורכו מדרך 461 ועד דרך 471 וגם הוא יהיה חלק מפרויקט מהיר לעיר.
את העיר חוצים עוד מספר אוטובוסים נוספים המקשרים בינה לבין רשויות האזור כמו יהוד, אור יהודה, גני תקווה ופתח תקווה.
רכבת קלה.
במסגרת תוכנית הרכבת הקלה של גוש דן, מתוכנן להגיע לפאתי קריית אונו הקו הסגול של הרכבת הקלה. הקו מתוכנן לעבור בצמוד לשכונות המערביות של העיר, ולנסוע לאורך ציר בן-גוריון במערב העיר. הקו צפוי להפתח בשנת 2026 לכל המוקדם.
קו מטרו m3 מתוכנן לעבור בעיר במסלול שיגיע ממערב עם תחנה ברחוב שלמה המלך בין רחוב בן-גוריון לרחוב צהל, משם הקו ימשיך מזרחה יעבור מתחת לשכונת שאול המלך ותהיה תחנה על לוי אשכול בין רחוב ירושלים לרחוב וולך. המשך הקו לכיוון צפון כאשר התחנה הבאה תהיה בתחומי העיר פתח תקווה על רחוב רבין.
מטרו.
במגרת קווי המטרו של גוש דן עתיד הקו M3 לעבור בעיר בשתי תחנות: תחנה בשלמה המלך בין בן-גוריון לרחוב צהל ותחנה שנייה בלוי אשכול בין וולך לרחוב ירושלים. תחנה שלישית שגם יכולה לשרת את תושבי צפון מזרח העיר היא ברחוב העצאמאות בפתח תקווה. המועד הכללי עליו מדובר הוא 2032.
פוליטיקה מקומית.
בשנת 2003 נערכו בחירות מוקדמות לאחר שראש העיר היוצא, דרור בירנבאום, פרש במפתיע מתפקידו לאחר שקיבל מישרה ניהולית בכירה.
בבחירות למועצה זו נבחרו הרשימות:
תנועת התושבים 3 מנדטים - בראשותו של יוסי נשרי.
קריית אונו ירוקה 3 מנדטים - בראשותו של ישראל גל.
שינוי 3 מנדטים - בראשות איתי גרין.
עתיד חדש 2 מנדטים - בראשות איציק ציזר.
הליכוד - מנדט אחד.
ש"ס - מנדט אחד.
קריית אונו שלנו - מנדט אחד.
מפד"ל - מנדט אחד.
נאמני קריית אונו - מנדט אחד.
מרצ - מנדט אחד.
בחירות 2008 התקיימו ב-11 בנובמבר 2008, אך אף מועמד לא השיג אחוזי תמיכה הגבוהים מ-40% מקולות הבוחרים. סיבוב שני נערך שבועיים לאחר מכן ב-25 בנובמבר 2008, בבחירות אלו התמודדו:
יוסי נשרי ניצח ברוב דחוק את ישראל גל.
בבחירות למועצה זו נבחרו הרשימות:
המהפך: ב-22 באוקטובר 2013 נבחר ישראל גל לראשות העיר ברוב של 56%. הקואליציה שהקים ישראל גל כוללת את הרשימה המאוחדת בראשות ישראל גל (5 מנדטים), מרצ בראשות ירון יעקבי (מנדט אחד), יש עתיד (מנדט אחד) וחזית דתית מאוחדת בראשות נפתלי כהן (2 מנדטים), שנבחר לסגן ראש העירייה. את ספסלי האופוזיציה חובשים הרשימות: מפלגת לב (איחוד של תנועת התושבים ועתיד חדש), המקומיים ותקווה בראשות שי דבורה.
בנובנבמר 2018 נבחר ישראל גל בשנית לראשות העיר כאשר מפלגתו זכתה ב-5 מושבים. גיל מיכלס שהתמודד מולו בסיעה משותפת של לב ויש עתיד זכו ב-3 מנדטים. סיעות שס בראשות נפתלי כהן, מרצ בראשות ירון יעקבי והמקומיים בראשות ליאת ארבל זכו ב-2 מנדטים כל אחת, סיעת השכנים (סיעה של שכונת פסגת אונו) זכתה במושב אחד. סיעות הבית היהודי, הליכוד וסיעתו של שי דבורה לא עברו את אחוז החסימה.
מסחר.
כתוצאה ממדיניות העירייה לאורך השנים, וסוגיית הקרקעות בבעלות פרטית בעיר, קריית אונו מאופיינת בשטחים רבים למגורים ובמעט מאוד שטחי מסחר ותעסוקה. למעשה לא קיים בעיר אזור תעסוקה. המסחר בעיר מתרכז בעיקר באזור קניון קריית אונו, שבו מצויות חנויות רבות ומגדל משרדים בודד. שאר המסחר בעיר מרוכז במרכזים מסחריים שכונתיים.
מרכזי המסחר העיקריים של העיר כוללים את:
כחלק מתוכנית המתאר שמקודמת בעיר צפויים רחובות לוי אשכול ושלמה המלך לעבור להיות רחובות מסחריים עם חנויות לאורכם.
קריית אתא
קריית אתא היא עיר במחוז חיפה בישראל, והגדולה בערים המרכיבות את אזור הקריות. היא הוקמה בשנת 1925 והוכרזה כעיר בשנת 1969. יעקב פרץ הוא ראש העירייה מאז 1996.
היסטוריה.
קריית אתא הוקמה בשנת 1925, על ידי חברת "עבודת ישראל", כמושבה בשם "כפר עטא" - על שמו של כפר האריסים הערבי "כופרתא", שאדמותיו נקנו מן האפנדי, בעל הקרקעות הערבי.
במאורעות תרפ"ט נפגעה המושבה קשות על ידי פורעים ערבים וננטשה כמעט כליל. בשנת 1930 חזרו אליה התושבים וחידשו את היישוב במקום. בשנת 1934 הקימו במקום בית חרושת להכנת אריגים שנקרא "אתא" (ראשי תיבות של "אריגים תוצרת ארצנו"), ולכן שונה שם המושבה ל"כפר אתא". בשנת 1941 הוכרזה המושבה כפר אתא כמועצה מקומית.
בשנת 1935 הוקם בית "קפה מרגוע" כצריף ולאחר מכן נבנה המבנה כפי שעומד עד היום. המקום שימש כאולם אירועים, מסעדה ובית "קפה מרגוע" בקריית-אתא (שם היישוב שונה בהמשך, ר' להלן).
בזמן מלחמת העצמאות שימשה המועצה המקומית כבסיס היציאה של הכוחות הלוחמים ב"מבצע דקל". בשנות ה-50 הוקמו במקום שלוש מעברות בקרבת המועצה - מעברת כפר אתא, מעברת קריית נחום ומעברת שפרעם (נקראה גם מעברת גילעם). מעברת שפרעם סופחה ב-1958 לשטח היישוב כפר אתא.
בדצמבר 1949 נחנך במבואותיה הצפוניים של הקריה המרכז ללימודי משטרה שבו התקיימו קורסי הכשרה שונים של משטרת ישראל. באוקטובר 2014 הסתיים קורס הקצינים האחרון במתקן בקריית אתא והכשרת הקורסים הבאים עברה אל המכללה הלאומית לשוטרים בבית שמש. בינואר 2015 נסגר המרכז והועבר לבית שמש.
בשנת 1965 הוחלט על איחודה עם המועצה המקומית קריית בנימין הסמוכה והיישוב המאוחד נקרא "קריית אתא".
בשנת 1969 הוכרזה קריית אתא כעיר.
בשנת 1985 נסגר בית החרושת את"א חברה לטקסטיל.
בשנת 1995 הוחל בבניית השכונות גבעת טל וגבעת רם. בשנת 2006 במהלך מלחמת לבנון השנייה נחתו בעיר מספר רקטות, שגרמו לשני הרוגים ופגיעה ברכוש.
חינוך.
בעיר בית ספר תיכון ממלכתי אחד (תיכון רוגוזין), אולפנית שח"ם לבנות והישיבה תיכונית למדעים ואומנויות לבנים, עשרה בתי ספר יסודיים ממלכתיים וממלכתיים-דתיים (יבנה, נעם, גיבורי עציון, גבעת-טל, גבעת-רם, בית הספר ע"ש א"ד גורדון, הצבי ישראל, ירושלים, פינסקר ושפרינצק), שני בתי ספר יסודיים מזרם החינוך העצמאי (תלמוד תורה ובית יעקב), ובית ספר לחינוך מיוחד (תמיר).
אחוז הזכאים לבגרות בעיר בשנת הלימודים התשע"ט עמד על 83.1%.
ליד חטיבת רוגוזין א' נפתח היכל הספורט החדש של קריית אתא, המשמש למשחקי כדורעף, כדורסל, ושיעורי ספורט של בית הספר.
בית חולים.
כמו כן קיימות תוכניות להקמת בית חולים על שם מנחם בגין בעיר, על פי התכנון יהיה במקום כ-2,200 מיטות אשפוז, בית החולים צפוי לשרת כ-650 אלף איש ושטחו צפוי להיות כ-150 דונם.
האישור הראשוני להקמת בית החולים ניתן על ידי משרד הבריאות כבר בשנת 2000. בדצמבר 2013 אושרה תוכנית המתאר המחוזית. באוקטובר 2014 הציג משרד הבריאות תוכנית להוספת מיטות אשפוז ברחבי הארץ, במסגרתה הוצג בית החולים שאמור להיבנות על בסיס בית החולים "בני ציון" שיועבר מחיפה.
באוקטובר 2019, אושרה התכנית בותמ"ל וב-20 בפברואר 2020, בטקס בנוכחות ראש הממשלה ושרי הממשלה, הונחה אבן הפינה ונחשף שם בית החולים.
אוכלוסייה.
קריית אתא היא העיר הגדולה ביותר מבין הקריות.