סריג עקיפה הבנוי משכבות של כיטין ואוויר מפיק את הצבעים הססגוניים של הקשקשים אשר בכנפי פרפרים שונים, ויוצר גם את הצבעים של נוצות הזנב של עופות כמו אצל הטווס. דרך נוספת לייצר סריג עקיפה היא עם מערכים דמויי עץ של כיטין, כמו בקשקשי הכנף של חלק מפרפרי Morpho הטרופיים הססגוניים.
גבישים פוטוניים יכולים להיווצר בדרכים שונות. למשל בפרפרים ממין Paridessesostris, פרפרי "האמרלד – טלאים" ממשפחת Cattle heart, נוצרים גבישים פוטונים ממערכים של חורים ננומטרים בכיטין על קשקשי הכנף. לחורים קוטר של כ-150 ננומטר בערך באותו מרחק זה מזה. החורים מסודרים באופן קבוע באזורים מסוימים היוצרים "טלאים" קטנים; טלאים שכנים מכילים מערכים עם אוריינטציות שונות. התוצאה היא שבקשקשי אמרלד - הטלאים משתקף אור ירוק באופן שווה בזוויות שונות במקום להיות ססגוני (מחליף צבעים).
בחדקונית מברזיל ממין "Lamprocyphus augustus", השלד החיצוני העשוי מכיטין מכוסה בקשקשים סגלגלים ירוקים זוהרים. אלה מכילים סריגי גבישים מבוססי יהלומים אשר מוטים בכל הכיוונים כדי לתת צבע ירוק מבריק שכמעט לא משתנה עם הזווית. הקשקשים מחולקים בצורה יעילה לפיקסלים ברוחב של מיקרומטר. כל פיקסל כזה הוא גביש יחיד ומשקף את האור בכיוון שונה משכניו.
מראות סלקטיבית יוצרות אפקטי התאבכות הנוצרים מבקעות בצורת קערה בגודל מיקרון מרופדים בשכבות מרובות של כיטין בקשקשי הכנף של פרפרי "Papilio palinurus", ממשפחת פרפרי סנונית אמרלד. אלה פועלים כמו מראות סלקטיביות עבור שני אורכי גל של אור. אור צהוב משתקף ישירות מהמרכזים של הקערות; האור הכחול משתקף פעמיים מהצדדים של הקערות. השילוב נראה ירוק, אך ניתן לראותו כמערך של כתמים צהובים מוקפים בעיגולים כחולים מתחת לעיני המיקרוסקופ.
ספיר ים (Sapphirinidae) הוא יצור ימי זעיר (גודלו נע בין 1 עד 7 מ"מ) מתת-מערכת הסרטנאים, הזכר חסר עיניים, לנקבה יש עיניים, והיא תמיד שקופה לא מחליפה צבעים. כשהזכר שוחה הוא מציג צבעים מרהיבים בגוון של כחול-סגול זוהר ולפעמים גם צהוב ואדום וברגע הוא יכול להפוך לבלתי-נראה. צבעו משתנה בהתאם לזווית האור באמצעות מבנים ננומטריים של גבישי גואנין.
הצבעים הססגוניים הבהירים בזיפים של אפרודיטה, עכבר הים, נוצרו על ידי מערכים משושים של סיבי גביש חלולים בגודל ננומטרי. בבעלי חיים צבעים אלו משמשים כסימן מתריעה המזהיר את בני מינם מפני טורפים או סימן מרתיע טורפים. קירות כיטין של זיפים חלולים בתצורה של גבישים פוטוניים בדמות חלת דבש משושה; חורי המשושים הם במרחק 0.51 מיקרומטר זה מזה. המבנה האופטי מתנהג כאילו היה מורכב מערימה של 88 סריגי עקיפה, מה שהופך את אפרודיטה לאחד מהחיות הססגוניות ביותר בייצורים הימיים.
מטריצות המכילות קרטין ספוגי המורכבות ממבנים ננומטרים באוריינטציה אקראית, מייצרות את הצבע הכחול של הארה הכחולה-צהובה "Ara ararauna". מכיוון שההשתקפויות לא מסודרות באותו הכיוון, הצבעים לא משתנים הרבה עם הזווית, ולכן הם לא ססגוניים.
צבעוניות מבנית באמצעות מראה סלקטיבית
צבעוניות מבנית בצמחים.
בצמחים מיוצרים על ידי התאים ננומבנים היוצרים צבעים מבריקים. הצבע הכחול המבריק ביותר הידוע מכל רקמה חיה אחרת מצוי בפרות יער השיש האפריקאי, Pollia condensata, שבו יש מבנה ספירלי של סיבי תאית (צלולוזה) המייצרים פיזור לפי חוק בראג Bragg's law.
הצבע הכחול הססגוני של פירות היער הוא האינטנסיבי ביותר מכל חומר חי. גרגרי היער בעלי משטח של ארבע שכבות של תאים עם קירות עבים, המכיל ספירלות של תאית שקופה במרווחים כדי לאפשר התאבכות בונה עם אור כחול. בהמשך לתאים אלו יש שתיים או שלוש שכבות של תאים המכילות טאנין (פולי פנול הנמצא בצמחים) עבה בצבע חום כהה.
Pollia מייצר צבע חזק יותר מכנפי פרפרי Morpho, והוא אחד המקרים הראשונים של צבעוניות מבנית ידועה מן הצמח.Pollia הוא האורגניזם הראשון הידוע שמראה קיטוב אקראי של אור. מבנים מיקרונים ספירלים נמצאים גם בחיפושיות שבהן מייצרים צבעים ססגוניים.
הצבע הייחודי של פירות מורן החורש, כחול כהה בעלי גוון מתכתי, אינו מבוסס על ידי בליעת אור של צבען כברוב הצמחים, אלא הוא נוצר מיחסי גומלין של האור עם מבנים מחזוריים זעירים של ליפידים שגודלם כמה מאות ננומטרים (מיליארדיות המטר). לעת עתה לא ידועה שום צבעוניות מבנית המבוססת על שכבה ליפידית – לא בצמחים, לא בבעלי חיים ולא בשום מקום אחר. בדפנות התאים החיצוניים של הפרי קיים מבנה עבה יחסית של 30 עד 10 מיקרומטר, העשוי משכבות משני סוגים שונים, שעוביין נע בין 30 ל-200 ננומטר. שכבה אחת היא דופן תא צמחי רגיל והשנייה מורכבת ממבנים מחזוריים זעירים של ליפידים המוטבעים ללא סדר. מתחת לשכבות המחזוריות של דופן התא והליפידים, שגורמות להחזרת הצבע הכחול, נמצא צבען אדום, אנתוציאנין, המקיף את הזרע. אור, שאינו מוחזר ממבנה הליפידים, נבלע בצבען האדום הכהה שמתחתיו. בליעה זו מונעת את פיזורו של האור, ומבליטה את ההשתקפות הכחולה מדפנות התאים השקופים של האיפדרמיס.
ביומימיקרי - צבעוניות מבנית בטכנולוגיה.
לצבעוניות מבנית יש פוטנציאל ליישום תעשייתי, מסחרי וצבאי, עם משטחים ביומימטיים שיכולים לספק צבעים מבריקים, הסוואה אדפטיבית, מתגים אופטיים יעילים וזכוכית עם החזרה נמוכה:
ניתן ליצור בדים לצורך הסוואה צבאית שמשנים את הצבע והמבנה שלהם כדי להתאים את עצמם לסביבה, בדיוק כפי שעושים זיקיות ודיונונים. היכולת לשנות החזרות לאורכי גל שונים של אור יכולה גם להוביל למתגים אופטיים יעילים שיכולים לתפקד כמו טרנזיסטורים, מה שמאפשר למהנדסים ליצור מחשבים ונתבים אופטיים מהירים. מבנה ננומטרי של "עין העש" יכול לשמש ליצירת זכוכית לחלונות עם החזרה נמוכה, תאים סולריים, התקני תצוגה, וטכנולוגיות של משטחים חמקנים לצרכים צבאיים.
לאונרד שך
לאונרד שך (באנגלית: Leonard Sakh; 1996-1918) היה במאי תיאטרון ישראלי-דרום אפריקאי.
קורות חייו.
נולד בקייפטאון, דרום אפריקה, למשפחה יהודית יוצאת ליטא.
באוניברסיטה למד תיאטרון, היסטוריה ומשפטים. במלחמת העולם השנייה שירת כקצין בחיל הים של דרום אפריקה.
החל לעבוד בתיאטרון בדרום אפריקה בשנת 1948, באותה שנה ייצג את דרום אפריקה בכנס תיאטרון בינלאומי שהתקיים בפראג. ממייסדי התיאטרון הלאומי של דרום אפריקה והבמאי הראשון שליהק שחקנים שחורים בהצגות שביים.
ב-1964 עלה לישראל. מאז שהה חלק מהשנה בישראל וביתרתה שהה שך, שהיה בעל שם עולמי, ביים ברחבי תבל. ביים ברוב התיאטראות בישראל, רפרטואריים ומסחריים: חיפה, בימות, הבימה, זווית, גיורא גודיק ובפסטיבל ישראל, אך רוב ההצגות שביים היו בתיאטרון הקאמרי. בנוסף לכך ביים אופרות עבור התזמורת הקאמרית והתזמורת הפילהרמונית.
ב-1965 ביים שתיים מן ההצלחות הגדולות ביותר של תיאטרון הקאמרי עד אותה עת: "מסיבת יום הולדת" מאת הרולד פינטר ו"לאחר הנפילה" מאת ארתור מילר (ההצגה הראשונה שביים בישראל).
ממייסדי המכון הבינלאומי לתיאטרון (ITI).
על-שמו קרויה קרן הפקות בחוג לאמנות התיאטרון באוניברסיטת תל אביב.
מסגד ראבעה אל-עדוויה
מסגד ראבעה אל-עדוויה (בערבית: مسجد رابعة العدوية, "מסג'ד ראבעה אלעדויה") הוא אחד המסגדים המפורסמים בקהיר. הוא ממוקם בקצה הצפוני של מחוז "מדינת נאצר". המסגד קרוי על שם הקדושה הסופית בת המאה השמינית ראבעה אל-עדוויה. אתר המסגד סמוך לבניין משרד ההגנה המצרי.
המסגד ניזוק קשות ב-14 באוגוסט 2013 במהלך ההפיכה במדינה, בעת שכוחות המשטר הצבאי פינו מהמקום מתבצרים חמושים מתנועת האחים המוסלמים.
בשל קרבת המקום לבית הקברות המזרחי של קהיר, מספר הלוויות חשובות יצאו מהמקום, ובכללן של אנואר סאדאת.
ניהול המסגד מתבצע על ידי "עמותת מסגד ראבעה אל-עדוויה". העמותה, שנוסדה בשנת 1993, היא עמותה ידועה הפועלת בתחום הפילנתרופיה ופיתוח קהיר. מועצת המנהלים של המועצה מורכבת מ -11 חברים, ומתנהלת עם המועצה הכללית של המסגד הכוללת 300 מתנדבים, בראשות היו"ר סעיד סובחי.
כיכר ראבעה אל-עדוויה
יוסי כהן
יוסף (יוסי) מאיר כהן (נולד בכ"ט באלול ה'תשכ"א, 10 בספטמבר 1961) הוא איש ביון ישראלי שכיהן כראש המוסד למודיעין ולתפקידים מיוחדים בין השנים 2016–2021. כיהן כיועץ לביטחון לאומי וראש המטה לביטחון לאומי בישראל. חתן פרס ביטחון ישראל.
ביוגרפיה.
כהן נולד בשכונת רחביה בירושלים למשפחה דתית. נקרא יוסף על שם סבו, ומאיר על שם דודו שנהרג בתאונה בצבא. אמו מינה (לבית ורקר) הייתה מחנכת ותיקה, מנהלת בית ספר ויקירת העיר ירושלים, דור תשיעי בארץ ובת למשפחה ששורשיה בחברון. אביו אריה היה איש האצ"ל ובכיר בבנק המזרחי.
כהן היה חניך בתנועת בני עקיבא. למד בבית ספר דוגמה. הוא בוגר ישיבת אור עציון. עם גיוסו לצה"ל במסגרת גרעין נח"ל דתי, התנדב לצנחנים לגדוד הנח"ל המוצנח. לאחר השחרור למד באוניברסיטה בלונדון. ב-1982 הצטרף ל"מוסד". עבר קורס קציני איסוף והיה חובש הכיפה היחיד בקורס זה, אם כי לאחר מכן יצא בשאלה. כיום הוא חי אורח חיים מסורתי. שירת כקצ"א והתקדם בסולם הדרגות ב"מוסד" עד שמונה לראש שלוחות "המוסד" באירופה. ב-1997 השלים בהצטיינות יתרה תואר ראשון במדעי החברה באוניברסיטת בר-אילן במסגרת התוכנית לזרועות הביטחון. בשנים 2000 עד 2002 שהה בחופשה ללא תשלום מהארגון בין השאר לצורך סיוע למשפחתו בטיפול בבנו בעל הצרכים המיוחדים. כמו כן עבד בשנים אלו בחברת image id. ב-2002 שב למוסד, תחת פיקודו של מאיר דגן ומונה לראש המוקד למבצעים מיוחדים של אגף "צומת", מפעיל הסוכנים במוסד. ב-2003 זכה בפרס ביטחון ישראל יחד עם דוד ברנע, על פרויקט ייחודי.