מכתש גייל הוא מכתש פגיעה שנמצא בסמוך לקו המשווה של מאדים. המכתש נקרא על שם וולטר פרדריק גייל (Walter Frederick Gale), אסטרונום חובב בן המאה ה-19, שצפה רבות במאדים. המכתש נבחר לאתר הנחיתה של הרובר קיוריוסיטי. קוטרו כ-154 ק"מ. גילו המוערך – בין 3.5 ל-3.8 מיליארד שנים. במרכזו מתנשא הר שארפ, שגובהו 5,500 מטר. בין שפתו הצפונית של המכתש ומורדותיו הצפוניים של ההר ישנו מישור, בו נחת הרובר כיוון שהוא נמוך גאוגרפית. משערים שיהיה אפשר למצוא בו עדויות למים בהיסטוריה הגאולוגית של מאדים. רובר קיוריוסיטי של נאס"א אסף עוד עדויות לאגם מלוח עתיק שפעם קיפל את שולי מכתש גייל לפני כ-3.7 מיליארד שנה.
חופשה שנתית
חופשה שנתית היא זכות המוקנית לעובדים, ולפיה כל עובד זכאי למספר ימים בשנה של חופשה בתשלום, שבה אינו עובד אך ממשיך לקבל את שכרו.
בישראל.
בישראל ניתנת לעובד זכות לחופשה שנתית בחוק חופשה שנתית ה'תשי"א-1951. זוהי זכות קוגנטית (אנגלית: cogent), כלומר זכות שאסור לשלול אותה, או להגביל אותה אפילו בהסכמת העובד. על פי הוראות החוק זכאי כל עובד למספר ימי חופשה שנתית בתשלום. לקבוצות עובדים שונות, ניתנות בהסכמים קיבוציים, בצווי הרחבה ובהסכמים אישיים מספר משתנה של ימי חופשה. כמו כן, העובדים זכאים לתשעה ימי חופשה כל שנה בגין חגים, וזאת מכוח פקודת סדרי השלטון והמשפט.
עיקרי החוק.
"כל תמורה, בכסף או בשווה כסף, המשתלמת לעובד על ידי המעביד בעד שעות העבודה הרגילות, זולת אם נקבע אחרת בהסכם קיבוצי שאושר לעניין זה על ידי שר העבודה. סכום המשתלם לעובד לכיסוי הוצאות מיוחדות שאינן קיימות בעת החופשה, אין רואים אותו כחלק משכר העבודה".
מי שעבד פחות מ-200 ימי עבודה - יהיה זכאי לחלק היחסי של החופשה (=מספר ימי עבודתו של העובד בפועל כפול האמור בטבלה חלקי 200).
במידה ויחסי העבודה התקיימו בין הצדדים רק חלק מהשנה אך העובד צבר יותר מ-240 ימי עבודה - העובד יהיה זכאי לכל מכסת ימי החופשה המפורטים לעיל.
מי שעבד פחות מ-240 ימי עבודה - יהיה זכאי לחלק היחסי של החופשה (=מספר ימי עבודתו של העובד בפועל כפול האמור בטבלה חלקי 240).
חופשה יזומה או מרוכזת- המעביד רשאי להוציא עובדים לחופשה בזמנים שנוחים לו, למעט יום חופשה אחד שאת מועדו זכאי העובד לבחור.
אם מדובר בחופשה יזומה של יותר מ-7 ימים - המעביד חייב להודיע לעובד לפחות שבועיים מראש. את שאר ימי החופשה המגיעים לעובד (בנוסף לשבעה הימים הרצופים) מותר לו לחלק כרצונו בהתראה קצרה.
עם זאת, במידה והעובד זכאי למספר ימי חופשה הגבוה מהקבוע בחוק ייתכן שיוכל להגיע עם המעביד להסכמה בעניין פדיון בכסף של ימי החופשה הנוספים.
בשנת 2017 נעשו ניסיונות להעניק לעובדים יום חופש נוסף ברבעון, אשר יבוא לידי ביטוי כ"סוף שבוע ארוך" אחת ל-3 חודשים, אולם בהתערבות יו"ר ההסתדרות דאז, אבי ניסנקורן, יום החופש הוחלף לשעת עבודה אחת פחות בכל שבוע.
קישורים חיצוניים.
אפקט במבי
אפקט במבי (באנגלית: Bambi effect) הוא ביטוי ליחס שונה לבעלי חיים הכולל חיבה או התנגדות לפגיעה בהם, כ"חמודים" כגון עופרי אייליים, דולפינים, חתולים, כלבים, פנדות, קואלות ועוד; בשעה שקיימת אדישות רבה יותר לבעלי חיים אחרים ולפגיעה בהם.
מונח זה דומה למגה-פאונה כריזמטית בו ניתן יחס דומה למינים גדולים ו"כריזמטיים" כגון פילים, קרנפים, סוסים, אריות, טיגריסים ודובים. המונח האחרון קשור יותר לשמירת טבע ולניצול היחס לחיה למען הסביבה.
ההשראה למונח.
המונח נטבע בהשראת סרט ההנפשה "במבי" של חברת וולט דיסני משנת 1942, ובו מופיעה באופן בולט האנשה של דמות בעל חיים. "במבי" בסרט זה הוא עופר (בתחילת הסרט) של אייל פרדי לבן-זנב, שאפו חמוד ועיניו גדולות. אחת הסצנות המפורסמות בסרט לדוגמה, היא זו שבה במבי עוקב בתמימות ובסקרנות אחרי פרפר המעופף ומתיישב על חוטמו. במבי הצעיר נותר לבדו, יתום, בשלג, לאחר הריגת אמו בידי ציידים, וסצנה קורעת לב בסרט היא שיטוטיו ביער וקריאתו "אמא, אמא", ללא מענה.
השפעה.
אפקט במבי משמש כדוגמה לכוחו הרב של הקולנוע ושל עולם הפרסום בהשפעה על תפיסתנו את המציאות, בעולם שבו רוב האנשים בתרבות המערבית אינם מכירים את חיות הבר, אלא מקבלים מציאות מדומה דרך הטלוויזיה או הקולנוע, שם מדובר ביצורים קטנים וחמודים שכביכול דנים בסוגיות של רומנטיקה ונאמנות של חברים.
רבים רואים באפקט במבי ביטוי לצביעות. יש המציינים כי לדמות "במבי" בסרט נוסף מראה תינוקי, בדמות עיניים גדולות וריסים, והדמויות מדובבות בקולות ילדים מתוקים. בנוסף, בסרט "במבי" אין ביער טורפים טבעיים כלל, שלא כמו במציאות, והאדם-הצייד הוא היחיד ההורג את בעלי החיים. הצירוף של מתיקות, האנשה וסילוק הטורפים הפך את "במבי" לנקודת-ציון היסטורית: המושג "אפקט במבי" שגור הן בקרב ציידים, והן בקרב תומכי זכויות בעלי חיים, לגינוי אנשים המפגינים קשר רגשי לחיות בר בגלל היותן "חמודות", וההזדהות שמעורר הסרט עם חיות בר אינה מבוססת על הבנה ריאליסטית של כוחות הטבע, אלא על התקשרות רגשית עם חיות ילדותיות וחמודות, בתוך עולם חלומי.
ניתוח מקרה: חתולי רחוב כמין פולש.
היחס לחתולים הוא דוגמה לאפקט במבי. החתול נחווה לרוב כבעל חיים פרוותי, חמוד ומפונק, המתכרבל על השטיח בבית. עם זאת, חתולי הרחוב (שהם חתולי הבית, שמסיבות שונות חיים ברחוב ומתרבים) הם במקרים רבים בעל חיים פולש הפוגע קשות במרקם החיים האקולוגי. חתולי הרחוב הורגים מדי שנה כ־25 מיליארד ציפורים ויונקים, בארצות הברית לבדה.
אף על פי שלכאורה היו אמורים חובבי מדעי הסביבה, זכויות בעלי החיים והאקולוגיה להיות הראשונים לזעוק כנגד התופעה, ההתייחסות אל חתול הרחוב היא אמפתית, באופן משמעותי יותר מאשר ההתייחסות לחולדות ומזיקים אחרים, שאותם נוהגים להשמיד בריסוס וסוגי הדברה. תוכניות שונות לדילול אוכלוסיית חתולי רחוב שפלשו לשטחי בר, עשויות לספוג ביקורת מהציבור ומארגונים לזכויות בעלי חיים.
מאסטר-קומנדנט
מאסטֶר-קוֹמָנְדָנְט (מאנגלית: master commandant), או חוֹבֵל-מפקד, הייתה דרגה קצונה בצי של ארצות הברית בשנותיו הראשונות. היא ניצבה בסולם הדרגות בין לוטננט לקפטן. בעלי דרגה זו פיקדו בדרך כלל על אוניות מלחמה שהיו קטנות מכדי שיצדיקו את מסירתן לידי קפטן, כמו סְלוּפ או בְּרִיג. ב-1838 קוצר השם לקומנדר (מאנגלית: Commander).
היסטוריה.
בימיו הראשונים של הצי האמריקני היו נהוגות שלוש "דרגות" לקצינים שפיקדו על אוניות מלחמה: קפטן (captain), מאסטר-קומנדנט ולוטננט-מפקד (lieutenant, commanding), שלא הייתה דרגה של ממש אלא תוארו של לוטננט מן השורה המפקד על כלי שיט. סולם דרגות זה מוסיף להתקיים, בשינויים קלים, גם בצי האמריקני של ימינו: קפטן, קומנדר ולוטננט-קומנדר.
דרגת מאסטר-קומנדנט הקבילה לדרגת "מאסטר אֶנד קומנדר" (master and commander) של הצי המלכותי הבריטי, שקוצרה ב-1794 ל"קומנדר". כאשר פנו אל מאסטר-קומנדנט בעת פיקודו על אונייה קראו לו "קפטן".
גיבור הצי האמריקני סטיבן דיקייטר ידוע כמי שלא נשא מעולם דרגת מאסטר-קומנדנט. לאחר הפשיטה הנועזת על הפריגטה "פילדלפיה" בנמל טריפולי ב-1804, שב לאמריקה כגיבור לאומי וקודם ישירות מלוטננט לקפטן.
מאסטר-קומנדנט מפורסם אחר הוא ריצ'רד סאמרז, שפיקד על ספינת ההבערה "אינטרפיד" בעת ההתקפה על הקורסארים הברברים בנמל טריפולי ב-1804.
ניגודיות
נִגּוּדִּיוּת (בלועזית: קוֹנְטְרַסְט) היא הבדל במאפיינים חזותיים אשר גורם לעצמים להיות נפרדים מסביבתם. הניגודיות מתבטאת בהבדל בתאורה ובצבע בין עצם לעצם בשדה הראייה או בתמונה.
הניגודיות המקסימלית של תמונה נקראת טווח דינמי או יחס הניגודיות.
הגדרה.
קיימות מספר הגדרות העוסקות בשאלה כיצד לקבוע ניגודיות בתמונה נתונה. בפשטות, ניתן לבטא ניגודיות על ידי היחס שבין ההבדל בבהירות בין עצמים לבהירות הממוצעת. בהתאם לחוק ובר-פכנר, כאשר הבהירות נמוכה קל יותר להבחין בהבדלים קלים בבהירות מאשר במצב שבו הבהירות הממוצעת בתמונה גדולה. בכתיבה כללית ניתן לסכם כ: formula_1 כאשר formula_2 ו-formula_3 מיצגים את הבהירות של העצם והבהירות של הרקע, בהתאמה.
כתובת גנג'נאמה
כתובת גנג'נאמה (בפרסית: گنجنامه; מילולית: "איגרת האוצר") היא כתובת עתיקה הנמצאת כחמישה קילומטרים מדרום־מערב להמדאן, לצדי הר אלוַנד באיראן. הכתובת, שנחקקה בגרניט, מורכבת משני חלקים. החלק השמאלי הוזמן על ידי דריווש הראשון (521 – 485 לפני הספירה) והחלק הימני הוזמן על ידי חשיארש הראשון (485 – 465 לפני הספירה). שני החלקים, שנחקקו בשלוש שפות עתיקות — פרסית עתיקה, בבלית חדשה ועילמית חדשה, מתחילים בשבח לאל אהורה מזדא ומתארים את הגנאלוגיה ואת המעשים של המלכים המוזכרים.
הדורות הבאים, שלא יכולים היו לקרוא את לוחות כתבי היתדות, הניחו שהם מכילים מדריך לאוצר שלא־נגלה, ולכן קראו לו גנג'נאמה — איגרת האוצר. יש גם גרסה שלפיה נקרא המקום جنگنامه ("ג'נגנאמה"), כלומר איגרת המלחמה.
בשנת 2011 הוצבו בחניון לוחות דומים, המתרגמים את הכתובת לאנגלית ולפרסית חדשה.
משפט קיון וזיכרון שלם
פורמט מיכל
ריצ'ארד רמירז
דניאל הורוביץ
דניאל (דני) הורוביץ (נולד ב-25 באוקטובר 1941) הוא מחזאי, במאי ותסריטאי ישראלי.
ביוגרפיה.