מלבד כוחות אלה כללה הארמייה חטיבת שריון עצמאית אחת, חטיבת חיל רגלים עצמאית ואגד קומנדו עצמאי.
הארמייה המצרית השלישית כללה 4 דיוויזיות, מהן שתי דיוויזיות חיל רגלים (הדיוויזיה המצרית השביעית והדיוויזיה המצרית ה-19) שכל אחת מהן כללה שתי חטיבות חיל רגלים וחטיבה ממוכנת, דיוויזיה ממוכנת (הדיוויזיה המצרית השישית) שכללה חטיבה ממוכנת אחת בלבד וחטיבת שריון אחת וכן דיוויזיית שריון אחת (הדיוויזיה המצרית הרביעית) שכללה שלוש חטיבות שריון.
כמו כן כללה הארמייה השלישית כוחות שהוקצו לזירת ים סוף וכוחות עצמאיים, סך הכל שתי חטיבות ממוכנות, אגד ארטילרי עצמאי, חטיבה פלסטינית, חטיבת חי"ר, גדוד קומנדו וכן חטיבת טנקים אחת.
בעתודה ניצבה דיוויזיה ממוכנת (הדיוויזיה המצרית השלישית) שכללה שתי חטיבות ממוכנות (חטיבות 10 ו-114) וחטיבת שריון אחת (חטיבה 23) וכן שתי חטיבות שריון עצמאיות (אחת מהן בתקן מוקטן והיה בה גדוד שריון אחד בלבד)
סך הכל כלל הצבא המצרי 650,000 חיילים, 2,200 טנקים, 2,900 נגמ"שים, 2,400 קני ארטילריה, 800 מערכות לשיגור טילי נ"ט, 12 משגרי טילי קרקע קרקע מסוג פרוג ו-9 משגרי טילי קרקע קרקע מסוג סקאד, שלא היו מבצעיים.
אמצעי לחימה.
ספקית הנשק העיקרית של הצבא המצרי מאז אמצע שנות החמישים הייתה ברית המועצות, שאף פרסה כוחות קרביים ומדריכים רבים בתקופה שקדמה למלחמה.
חיל הרגלים המצרי במלחמה היה חמוש ברובה סער AK-47 ומקלעים. מלבד הנשק הקל סופק לחיל הרגלים המצרי נשק נגד טנקים בכמות גדולה משני סוגים: מטול רקטות RPG-7 - נשק פשוט, אך יעיל בטווחים של מספר מאות מטרים. נשק מתוחכם יותר היה טיל הסאגר. מדובר בטיל מונחה בכבלים חשמליים והוא יעיל בטווח של 500 עד 3,000 מטר. אמצעי נ"ט אלה היו יעילים מאוד בלחימה נגד השריון הישראלי במלחמה.
חיל השריון המצרי התבסס על טנקי T-54, שהוא טנק פשוט אך יעיל שסופק בכמויות גדולות הן למצרים והן לבעלת בריתה סוריה. חטיבות שריון מובחרות אחדות צוידו בטנק החדיש יותר מדגם T-62. השריון המצרי היה מרוכז בעוצבות משוריינות או בדיוויזיות החי"ר. בנוסף הצטייד צבא מצרים בטנקים אמפיביים מדגם PT-76, אך אלה לא הוכיחו את עצמם במלחמה ובנגמ"שים.
חיל האוויר המצרי היה נחות באיכות מטוסיו מחיל האוויר הישראלי. מטוסי היירוט המצריים המתקדמים ביותר היו מדגם מיג-21. מטוסי תקיפה העיקריים היו מסוג מיג 17 וסוחוי 7. חיל האוויר המצרי יצא למטס הפצצה גדול על מטרות איכות בסיני, אך לאחר מכן הסתפק בעיקר בגיחות הגנתיות והמעיט לחדור לשטח האווירי של ישראל. כמו כן, כלל חיל האוויר המצרי מסוקי סער רבים שסיפקו ניידות לכוחות הקומנדו המצריים. מרבית יחידות הקומנדו שהוטסו במסוקים לשטח ישראל הופלו באוויר או הושמדו על הקרקע.
הגנת הנ"מ המצרית הסתמכה בעיקר על מערך צפוף ומגוון של סוללות טילי קרקע אוויר מדגם SA-2, SA-3 וSA-6. וכן גדודי נ"מ קני בקטרים שונים שהנפוץ בהם היה ZSU-23-4 להגנה מפני תקיפות ביעף נמוך וכן טילי כתף מדגם 9K32 סטרלה-2 שסופק לחיל הרגלים המצרי. מערכת הנ"מ המצרית הייתה יעילה עד כדי כך שמטוסי חיל האוויר הישראלי התקשו לפעול באזור שהוגן על ידה. רק לאחר פריצת הקו המצרי במבצע אבירי לב והשמדת חלק מסוללות הטילים על ידי כוחות קרקעיים יכול היה חיל האוויר הישראלי להעניק סיוע אפקטיבי לכוחות היבשה.
חיל התותחנים המצרי הכלל קני ארטילריה רבים בקטרים שונים. מרבית הנפגעים של צה"ל היו מאש הארטילריה המצרית שהייתה יעילה מאוד הן בהגנה והן בהתקפה. במיוחד השתמשו המצרים בארטלריה בשלבים הראשונים של המלחמה והן בעת חציית התעלה על ידי צה"ל.
אנדרדוס
אנדרדוס הוא הרכב קומי ישראלי, שהחל את פעילותו ביוטיוב, בשנת 2012. סרטוני הקבוצה פונים לציבור הדתי לאומי וכוללים התייחסויות מגזריות רבות.
נכון ליולי 2022, לערוץ היוטיוב של ההרכב יש מעל ל-62 מיליון צפיות ביוטיוב וכ-70 אלף מנויים.
ב־9 בפברואר 2013 חברי ההרכב השיקו מופע חי על במה. מאז העלו חברי ההרכב עוד 4 מחזות ועשרות מופעים ברחבי הארץ.
חברי ההרכב.
חברי ההרכב הם מתן צור, יאיר יעקבי ונדב נוה – שלושתם בוגרי ישיבת ההסדר קריית שמונה, ואשר בן-אבו – בוגר ישיבת מעלות.
תחילתו של ההרכב הייתה בשנת ה'תשס"ז (2007), כאשר נוה פנה לצור והציע לו להקים ביחד הרכב קומי. צור, נוה ויעקבי הציגו אז ביחד במספר הזדמנויות בישיבת ההסדר בקריית שמונה ובעקבות זאת נוה חשב על הרעיון. למרות זאת, הרעיון לא התפתח לכדי מעשה ודבר לא נעשה בעקבותיו.
בשנת ה'תשע"א (2011) נוה חידש את היוזמה, והציע שוב את ההצעה לצור. צור הסכים והרעיון החל לקרום עור וגידים. לדבריו של נוה, יעקבי צורף לחבורה מכיוון ש"היה לי ברור שאם ארצה לעשות משהו כזה, האדם הראשון שאני אעבוד איתו הוא יאיר, כי בישיבה הוא היה על תקן המצחיקן". את בן אבו, היחיד מבני החבורה שלא למד בישיבה בקריית שמונה, צירף לקבוצה יעקבי. נוה הכיר את בן אבו לאחר שבן אבו שיחק בסרטים שנוה צילם אז, כחלק מלימודי הקולנוע שלו.
בנוסף לחברי ההרכב הרגילים, כאשר נדרשה דמות נשית במערכון, שיחקו אותה נעמה קלינמן, שרלין חזיזה, תמר שילה, אביטל בן-גד, תמר אלקן ועוד.
עיסוקים נוספים.
לבד מהמשחק בסרטונים, נדב נוה גם אחראי לבימוי ולעריכה שלהם, יעל נוה-הרשברג, אשתו של נדב, מסייעת בצילום, נעם, אחיו של נדב, מסייע בכתיבת מערכונים ורון אביטל משמש כעוזר הפקה וכאיש הטכני במופע של אנדרדוס.
ההרכב אינו העיסוק היחידי של החברים בו:
בן אבו כותב טור בעולם קטן, עובד בערוץ מאיר לילדים, ולומד באקדמיה למוזיקה;
צור עובד ככתב במקום בעולם ובמקומות נוספים;
יעקבי עובד כבמאי ותסריטאי בחברת רוגטקה, כותב טור קבוע בעיתון בשבע ומופיע גם לבדו בהופעת סטנד-אפ; ונוה כותב מדור קבוע באותיות וילדים ועוסק בצילום ועריכת וידאו לגופים שונים, בהם ידיעות ספרים וגופים נוספים.
לדבריו של נוה, "הכיוון לא היה להיפגש ולעשות צחוקים. מלכתחילה לא רצינו שזה יסתכם בכך שהחברים שלנו יצפו ביוטיוב וייהנו. כיוונו גבוה ורצינו שזה יהיה יותר מסתם תחביב. לכן מלכתחילה היה ברור שכולנו הולכים להיות טוטליים על הפרויקט. יצרנו השקעה גדולה בקונספט, בדמויות, בצד הטכני ובשם הקבוצה, לפני שבכלל התחלנו לצאת עם זה". בנוסף, נוה טען שהוא לא הופתע מההצלחה של ההרכב, אלא רק מהעובדה שהדבר קרה כל כך מהר.
ציוני דרך.
ב-9 בינואר 2012 העלה ההרכב את הסרטון הראשון, "אנדרדוס – מספר הודעות", שנכון ליולי 2022, יש לו כ-300,000 צפיות.
פריצתם של אנדרדוס לתודעה הציבורית החלה ב-10 בינואר 2012, כאשר ההרכב העלה ליוטיוב סרטון פארודי בשם "אנדרדוס – המירוץ למיליון 3". הרקע להעלאתו של הסרטון היה לאחר שבעונה השנייה של המירוץ למיליון השתתפו זוג דתי בשם עקיבא וענהאל. בסרטון הוצגו זוגות פיקטיביים שונים שכביכול משתתפים במירוץ למיליון 3 ושחלקם הגדול קשור בדרך כלשהי להווי החיים הדתי על מגוון זרמיו, כגון קורא בתורה והמתקן שלו, רווק מבוגר ואמו המיואשת, מדריך ומדריכה מבני עקיבא, חברותא של בני ישיבה, זוג חברים חרדים ועוד. הסרטון נצפה כ-635,000 פעמים, נכון ליולי 2022, זכה לפופולריות רבה בציבור הדתי לאומי, והגיע לתפוצה נרחבת דרך הרשת החברתית פייסבוק ודרך הדואר האלקטרוני. בעקבות הסרטונים התפרסמו חברי ההרכב בציבור הדתי לאומי ורואיינו בערוץ 7, בעולם קטן, ערוץ 10 (צינור לילה), חדר החדשות, במגזין מוצש ובמקומות נוספים. בעקבות הצלחתו של הסרטון המשיכו חברי ההרכב להעלות סרטונים חדשים מדי שבוע.
ב-2 באוגוסט 2012 העלה ההרכב שיר פרודי בשם "אחלה חסודה" על סצנת הדייטים בציבור הדתי-לאומי. השיר הוא פרודיה על השיר הפרודי "אחלה חמודה" של הזמר בני בשן. הקליפ זכה להצלחה רבה ותוך כחודש הגיע לכ-240,000 צפיות. הצלחתו של הסרטון סוקרה גם בתקשורת הכללית. מספר הצפיות בקליפ, נכון ליולי 2022, עומד על כ-900,000.
לקראת סוף דצמבר 2012, פחות משנה מאז העלאת הסרטון הראשון, הגיע ערוץ הווידאו של ההרכב ל-5 מיליון צפיות.
ההרכב הכניס בין סרטוניו מספר פרסומות בתשלום. פרסומות עבור בית ספר מעלה, ידיעות ספרים וכן קידום מכירות עבור ספר של הרב חיים נבון. ב-3 בינואר 2013 חברי ההרכב הנחו את טקס הגמר של מעלה, הנחיה ששילבה גם מערכונים חיים ומצולמים של ההרכב שעסקו בנושאים הקשורים ללימודי קולנוע ולקולנוע הדתי. המערכונים המצולמים הועלו לאחר מכן גם לערוץ של ההרכב ביוטיוב.
ב-9 בפברואר 2013 השיקו חברי ההרכב מופע חי על במה.
ב-30 באוגוסט 2013 התארח יו"ר הבית היהודי ושר הכלכלה באותה עת, נפתלי בנט, במערכון של אנדרדוס לכבוד ראש השנה. הסרטון זכה ללמעלה מחצי מיליון צפיות ביוטיוב נכון ליולי 2022.
ב-20 בפברואר 2014 העלה ההרכב שיר פרודי בשם "שיר הסמס" העוסק בתופעת שו"ת SMS בציבור הדתי לאומי. לחן השיר נלקח מהשיר "Fifty Ways to Say Goodbye" של טריין. השיר זכה להצלחה ובתוך פחות משבועיים עבר את רף 300,000 צפיות, וב-9 באפריל 2014 הפך לסרטון הנצפה ביותר של אנדרדוס עם למעלה מ-800,000 צפיות, ונכון ליולי 2022 יש לו כ-2 מיליון צפיות. סרטון זה גם נכנס לרשימת עשרת הסרטונים הבולטים של יוטיוב בישראל לשנת 2014.
בפברואר 2015 הסתיימה הצגת המופע הראשון, לאחר כמאה הופעות, ובפורים ה'תשע"ה השיק ההרכב מופע חדש שנקרא "אנדרדוס 2". באוגוסט אותה השנה העלה ההרכב שיר פרודי שנקרא "סנדלים" העוסק בערכם של הסנדלים בעונת הקיץ והוא פרודיה על השיר "Chandelier" של הזמרת האוסטרלית סיה פרלר. הסרטון זכה ליותר מ-1,300,000 צפיות נכון ליולי 2022.