בשנת 1950 חוקק החוק הציבורי 808 אשר ייסד את הרובע ההיסטורי של ג'ורג'טאון הישנה. החוק דרש כי יש להיוועץ בוועדה האמריקנית לאמנות יפה בכל שינוי, הרס או בנייה בתחומי הרובע.
בעת שהייתה העיירה היחידה במחוז קולומביה, הייתה ג'ורג'טאון למרכז האופנה והתרבות של המחוז. לאורך השנים התגוררה חלק מן האליטה של וושינגטון בג'ורג'טאון, לרבות ג'ון קנדי. גם כיום ג'ורג'טאון היא מהשכונות האמידות של וושינגטון, ומתגוררים בה פוליטיקאים ושתדלנים רבים. באזור קו המים של ג'ורג'טאון הופחה רוח חיים חדשה בשנת 2003, והוקמו בו מלונות יוקרה. בחלקיה המסחריים של ג'ורג'טאון חנויות סוחרים מתמחות וחנויות בוטיק.
גאוגרפיה.
ג'ורג'טאון גובלת בשכונת בורליית ובפארק גלובר בצפון ותחומה על ידי נחל רוק במזרח ונהר פוטומק בדרום. בקצהה המערבי משתרע הקמפוס של אוניברסיטת ג'ורג'טאון. חלקים גדולים מהשכונה מוקפים בפארקים ירוקים המהווים אזור חיץ בינה לבין הפיתוח בשכונות הסמוכות לה ומספקים אזורים של פנאי ובילוי. השכונה ממוקמת על סלעים המשקיפים אל הנהר, אשר יוצרים מדרונות די תלולים ברחובותיה ההולכים מצפון לדרום. רחובות המסחר הראשיים של ג'ורג'טאון הם רחוב M ושדרת ויסקונסין, שחנויותיהם מושכות תיירים לאורך השנה.
תחבורה.
חשיבותה התחבורתית של ג'ורג'טאון התבססה לאורך השנים בזכות מיקומה בנקודה הרחוקה ביותר שבה יכלו לשוט סירות במורד זרם נהר הפוטומק. גשר אמת המים, ובשלב מאוחר יותר גשר פרנסיס סקוט קי, חיבר בין ג'ורג'טאון לווירג'יניה. בטרם נבנה הגשר קישרו נתיבי מעבורת בין שני צדי הנהר. בשנת 1788 הוקם גשר מעל נחל רוק כדי לחבר בין רחוב הגשר, לימים רחוב M, לעיר הבירה הפדרלית. הגשר העתיק ביותר בעיר, גשר אבן החול, הממשיך את שדרת ויסקונסין לאורך תעלת צ'ספיק ואוהיו ואשר נבנה בשנת 1831, נפתח מחדש לתנועת רכב ב-16 במאי 2007, לאחר שיקום בעלות של 3.5 מיליון דולר. זהו הגשר היחיד שנשאר עומד על תלו מבין חמישה שנבנו בג'ורג'טאון על ידי חברת תעלת צ'ספיק ואוהיו.
בעבר פעלו בג'ורג'טאון מספר קווי רכבת קלה ורכבות בין עירוניות. כמו כן, בשכונה אין תחנות של הרכבת התחתית של וושינגטון.
אתרים.
בג'ורג'טאון מספר אתרים היסטוריים אשר רשומים במרשם הלאומי של מקומות היסטוריים ומוגדרים כאתרים לאומיים היסטוריים. עם האתרים ההיסטוריים נמנים:
טיפול באמנות חזותית
אקוצנטריות
אֶקוֹצֶנטְרִיוּת - גישת ערך היקום בסביבתנות. (מיוונית: οἶκος, 'אויקוס' - בית, וκέντρον, 'קנטרון' מרכז) היא גישה במדעי הסביבה ובהגות המדינאית שביסודה של מערכת ערכים מוסרית, המדגישה את הטבע כולו, על נופיו, והקיים בו, בין אם הוא חי או צומח ובין אם הוא דומם.
גישה זו שונה מעט מהגישה הביוצנטרית - גישת ערך החיים, המדגישה את החיים כבסיס למחויבות מוסרית, שלפיה יש לשמר בתי גידול ואת מגוון המינים, מכיוון שיש ערך לחיים - לחי ולצומח.
שתי הגישות, האקוצנרית והביוצנטרית מנוגדות לגישה האנתרופוצנטרית - "גישת ערך האדם", על פיה המוסר צריך להתחשב באדם ובצרכיו בלבד, ורק כנגזרת מכך לשמר את הטבע או להגן עליו.
יסודות גישת 'ערך היקום'.
ההצדקה לגישת ערך היקום נשענת בדרך כלל על מערכת אמונית ותפישת עולם (אונטולוגיה) הרואה בכל הקיים בעולם החומר, ישות אחת או ישויות הקשורות ואחוזות אלו באלו, עד שאין להפריד בין גבולות ורמות כמו רמת בני-אדם לעומת שאר החי והצומח, או אפילו בין החי-והצומח לדומם. משום כך מערכת הערכים המוסרית והאחריות האנושית אינה עוצרת באדם, אלא חלה על כלל היקום, באופן שוויוני. תפיסה זו של שוויון המחויבות וערכי המוסר כלפי העולם כולו, שוויון גם עם רכיבים ממנו, שאינם בני אדם, נקראת "שוויונות ביוספרית".
על פי פרופסור סטאן רווה (Rowe) המנוח, בספרו 'מקום הבית, מאמרים במדעי הסביבה':
כמו כן הוא כתב:
מקורות המושג.
רעיון ה'אקוצנטריות' בשם זה, גישת המוסר על פי ערך היקום, נהגה לראשונה בידי אלדו ליאופולד בשנת 1949, במאמר בירחון מאוניברסיטת אוקספורד. תפישה זו מכירה בכך שכל המינים כולל האדם הם תוצר של תהליך התפתחותי ארוך, וקשורים זה בזה בתהליכי חייהם. כתבי אלדו ליאופולד מרכזיים לגישה זו, ומושגי יסוד בה הם הרעיונות שלו בעניין מוסר האדמה וניהול סביבתי מוצלח.
אקוצנטריות - גישת ערך היקום - מתמקדת ב"קהילה הביוטית" - כלומר קהילת חומרי החיים - כשלמות אחת, ומנסה לשמר את הרכב מערכת הסביבה, כולל אפילו נופים, ואת התהליכים הסביבתיים.
המושג מתבטא גם בעקרון הראשון של תנועת האקולוגיה העמוקה, כפי שהוגדרו בידי ארן נאס וג'ורג' סשונז ב-1984, שם הדגישו שגישה על פיה האדם במרכז היקום, אנטרופוצנטריות, אותה גישה לפיה האדם הוא בחיר היצירה ומטרת הבריאה, היא גישה המהווה אויב קשה לתפישת המוסר של ערך היקום.
רקע.
נוהגים לסווג את המחשבה הסביבתנית והענפים השונים בתנועה הסביבתנית לשני מחנות: אלו הנחשבים אנטרופוצנטרים - 'האדם במרכז', ואלו הנחשבים ביוצנטרים - גישה על פיה 'החיים במרכז'. יש המשתמשים במושגי אקולוגיה "שפלה" (מוסר החיים) לעומת אקולוגיה "עמוקה" (מוסר יקומי), או טכנוצנטריות לעומת אקוצנטריות.
גישת 'ערך היקום' מוכרת כזרם מחשבתי בסביבתנות, אותה תנועה מדינית ומוסרית השואפת להגן ולשפר את איכות הסביבה הטבעית כנגד שינויים מעשה ידי האדם הפוגעים בסביבה. ההגנה על הסביבה ושיפור תנאי הסביבה נעשה על ידי אימוץ דפוסי פעולה מדיניים חברתיים וכלכליים המכירים ביחסי הגומלין עם הטבע. בדרכים שונות, הסביבתנות טוענת שיש להתחשב בייצורים שאינם בני אנוש, ובסביבה הטבעית כולה, בתחשיבים כלכליים, מדיניים, חברתיים ומוסריים, ובתוכניות אלו.
השוואה לגישות דומות.
אנתרופוצנטריות - גישת המוסר האנושני (האדם במרכז).
גישת 'ערך היקום' - האקוצנטריות - נתפסת בידי תומכיה כגישה המנוגדת באופן קיצוני לתפישות בהן האדם במרכז, ולמערכות ערכים על פי גישת 'ערך האדם'. לדבריהם, התפישות על פיהן האדם במרכז הן תפישות מסורתיות מושרשות של התרבות המערבית - בכלכלה, במדע ובחיים המדיניים. גישת ערך האדם, לטענתם, היא גישה המותירה את הגנת הטבע הכללי לגחמות האדם בהתאם לצרכיו, וכך הטבע עלול ליפול קרבן לדרישות הנוחיות האנושית. לעומת זאת, על פי דעתם, גישת 'ערך היקום' היא הכרחית על מנת לבסס מערכת חסרת פניות להגנה על הסביבה.
יש המבקרים את הגישה היקומית בכך שהיא פותחת את הדלתות למוסר הפועל נגד האנושות, והמסכן את הקיום האנושי תמורת קיומו ורווחתו של מושג של "טוב עליון" שמעולם לא הוגדר כראוי.
הוגה שיטת האקולוגיה עמוקה, ארן נאס, טען, שהמשבר הסביבתי האנושי, התפוצצות האוכלוסין, והכחדת מינים רבים נובעים כולם מהשיטה האנתרופוצנטרית, גישת 'ערך האדם', לעומת הגישה היקומית.
רווה ואחרים השוו את ההכרה ההדרגתית בכך שהאדם אינו במרכז היקום, להכרה האיטית של המערב, בכך שכוכבי הלכת השמש והכוכבים אינם סובבים סביב הארץ. "ובקצרה ניתן לומר, בדעותנו ומושגינו, אף שאי אפשר להיפטר מההקשר האנושי ומההאנשה שלהם, שאין צורך שיהיו דווקא אנתרופוצנטריים".
טכנוצנטריות - שליטת האדם בסביבה על ידי המדע והטכנולוגיה.
מרבים גם להשוות את גישת 'ערך היקום' מול הגישה הטכנוצנטרית - שבמרכזה היכולת לטפל בסביבה באופן מלאכותי.
לרוב רואים בהן שתי גישות מנוגדות, הנתונות במחלוקת לגבי יחסם ליכולת הטכנולוגיה האנושית לשלוט בסביבה, להשפיע עליה לטובה לאורך זמן ואף להגן עליה. סוברי גישת 'ערך היקום', כולל תנועת "ירוק עמוק" (אקולוגיה עמוקה) רואים עצמם בדרך כלל כנתונים לחסדי הטבע ומשועבדים לו, ולא כשליטים על טבע. אין להם אמון בטכנולוגיה המודרנית, ולא במוסדות הקשורים בה. לטענתם, יש להעדיף ולכבד תהליכים ותוצרים טבעיים, ולדעתם, השימוש בתצרוכת עצמית וטבעית ובטכנולוגיה מעוטת השפעה רצוי יותר, על פני שליטה טכנולוגית בטבע.
לעומתם, לטכנוצנטרים אמון מלא בטכנולוגיה ובתעשייה, והם מאמינים בכך שהאנושות מסוגלת ואולי אף שולטת כעת בטבע. אף שייתכן שהם מקבלים את קיומם של בעיות סביבתיות כתוצאה מהתעשייה והטכנולוגיה, אין הם רואים את הפתרון בהצרת השימוש בטכנולוגיה ובצמצום התעשייה, להפך, לדעתם רק על ידי המדע והטכנולוגיה ניתן לפתור את הבעיות הללו, וזוהי הדרך הנכונה לפיתוחן של המדינות המתפתחות והמפותחות כאחד.
ביוצנטריות - גישת ערך החיים (החיים במרכז).
הבדל דק קיים בין גישת 'ערך החיים' - ביוצנטריות, לגישת 'ערך היקום' - האקוצנטריות. גישת ערך היקום מכירה בחשיבותן של מערכות סביבה שאינן חיות בנוסף על מערכות החיים בהן מכירה גישת 'ערך החיים' הביוצנטרית.
המונח שימש בעבר בידי תומכי גישת "השמאל הביוצנטרי" - המשלב אקולוגיה עמוקה עם גישות המתנגדות לתעשייה ולכלכלת שוק חופשי, כמו דויד אורטון.
דגל קהילת מדריד
פנאי (פירושונים)
מס&quot;ש
תסחיף שומן
תסחיף שומן הוא תסחיף שנוצר בדרך כלל בעקבות טראומה גופנית כגון שברים בעצמות ארוכות, חבלה ברקמות רכות וכוויות.
בניגוד לתסחיף הנוצר מקריש דם, תסחיפי שומן הם קטנים ומרובים ולכן גורמים להשפעה גופנית רחבה. התסמינים בדרך כלל מופיעים 1-3 ימים לאחר פציעה טראומטית ומתחלקים לתסמינים ריאתיים (קוצר נשימה, היפוקסמיה), נוירולוגים (אי שקט, דליריום או תרדמת) והמטולוגים (אנמיה, טסיות נמוכות). הסינדרום מופיע לעיתים קרובות יותר בשברים סגורים של האגן ושל עצמות ארוכות. הופעת פטכיות על העור נחשב תסמין מאפיין בלעדי של הסינדרום אבל מופיע רק ב-20-50% מהמקרים.