ב-29 ביולי 2010 מונה למפקד חטיבת גולני, ושימש בתפקידו עד 19 ביולי 2012. בספטמבר 2012 הועלה לדרגת תת-אלוף ומונה למפקד עוצבת נתיב האש, אוגדת מילואים משוריינת בפיקוד הצפון. בינואר 2014 שונה יעודה ושמה של האוגדה לאוגדה מרחבית, אוגדת הבשן, שאחראית לגזרת הגולן והחרמון, וב-9 בספטמבר 2015 סיים את תפקידו כמפקד האוגדה. בספטמבר 2014 הוחלט למנותו למפקד המכללה הבין-זרועית לפיקוד ולמטה. במהלך שנת 2015 נכנס לתפקידו.
בסוף שנת 2015 הוחלט על מינויו לראש חטיבת המבצעים באמ"ץ, מינוי שלא יצא אל הפועל.
הרשעה בפלילים.
חיילת, ששירתה תחת פיקודו של בוכריס בתקופת שירותו כמפקד חטיבת גולני, הגישה בפברואר 2016 תלונה שהובילה לפתיחת חקירת מצ"ח נגדו בחשד לאונס ולהשעייתו מצה"ל. בתחילה, בוכריס הכחיש את כל המיוחס לו.
ביולי 2016 הגיש נגדו הפצ"ר תא"ל שרון אפק כתב אישום, בעבירות אונס, מעשה סדום, מעשה מגונה והתנהגות שאינה הולמת, בחיילת ובקצינה ששירתו תחת פיקודו. כשבוע לאחר מכן, ב-31 ביולי 2016, פרש בוכריס מצה"ל והודיע שינהל את המערכה על חפותו כאזרח.
בדצמבר 2016 חתם בוכריס על הסדר טיעון, שבמסגרתו מחקה הפרקליטות מכתב האישום את סעיף האונס ובוכריס הודה בהתנהגות שאינה הולמת ובבעילה אסורה בהסכמה. בהתאם להסדר בוכריס הורשע ונידון לתשעה חודשי מאסר על תנאי ולהורדה בדרגה אחת, לדרגת אלוף-משנה. הסדר הטיעון ספג ביקורת ציבורית רבה בתקשורת ובמדיה החברתית. חרף הודאתו במסגרת הסדר טיעון, טענה אשתו כי הוא חף מפשע.
השכלה וחיים פרטיים.
בוכריס בעל תואר ראשון במדע המדינה ולימודי המזרח התיכון ותואר שני במנהל עסקים ולימודי המזרח התיכון עם התמחות באסטרטגיה מהאוניברסיטה העברית בירושלים.
בוכריס נשוי לנעמה ואב לשישה ילדים. מתגורר במצפה נטופה. בנו נשוי לבתו של תא"ל עופר וינטר.
עיצורים חבוטים
עיצור חבוט
עיצור מקיש
פסטיבל רידינג ולידס
יחס אנטי-סימטרי
במתמטיקה, יחס אנטי-סימטרי (קרוי גם יחס אנטי-סימטרי חלש או יחס אנטי-סימטרי במובן הרחב) הוא יחס בינארי R, שעבורו אם formula_1 ו- formula_2 אז formula_3. כל יחס סדר חלקי (חלש או חזק) הוא אנטי-סימטרי.
יחס אסימטרי (או יחס אנטי-סימטרי חזק) הוא יחס שעבורו לא ייתכן ש-formula_1 ו- formula_2 בו זמנית כלל. בפרט, לא ייתכן ש-formula_6. יחס אסימטרי הוא אנטי-סימטרי ואי-רפלקסיבי. כל יחס סדר חזק הוא אסימטרי. יחס הזהות הוא אנטי-סימטרי, אבל אינו אסימטרי.
טנזור אנטי-סימטרי
במתמטיקה, טנזור אנטי-סימטרי הוא טנזור שעבורו החלפת זוג אינדקסים מחליפה את הסימן; לכן מתקיים formula_1 לכל תמורה formula_2. מטריצה אנטי-סימטרית היא טנזור אנטי-סימטרי דו-ממדי.
לדוגמה, טנזור לוי-צ'יויטה וטנזור השדה האלקטרומגנטי הם טנזורים אנטי-סימטריים.
אנטי סימטריות
אדווקט
סימן של תמורה
קשב - מרכז להגנת הדמוקרטיה בישראל
עמותת "קשב – מרכז להגנת הדמוקרטיה בישראל" במטרה לאתר, לחקור ולפעול מול תופעות הפוגעות לטענתה בצביונה הדמוקרטי של מדינת ישראל. היא הוקמה בשנת 1998 על ידי קבוצה של אנשי ציבור, בראשה העיתונאי לשעבר יזהר באר, המשמש כמנכ"ל העמותה מיום היווסדה.
העמותה הוקמה בעקבות רצח יצחק רבין. החל משנת 2005, עיקר פעילות העמותה הוא בפרויקט "מעקב תקשורת", המתמקד, לדברי העמותה, בניטור ובניתוח של הסיקור התקשורתי בישראל בנושאי הקונפליקט הישראלי-פלסטיני בקבוצות מיעוט אוכלוסיות מוחלשות בחברה. חברי העמותה מצהירים כי מטרתם העיקרית היא להביא לשינוי בדפוסי הסיקור התקשורתי הקיימים כיום בנושאים אלו. דפוסים שלטענתם מאופיינים לעיתים קרובות בתופעות של הטיה, הסתה, דעה קדומה ודה-לגיטימציה של האחר.
מאז הקמתה פרסמה העמותה כ-40 דו"חות ומחקרים בתחום התקשורת. מרביתם על סיקור הסכסוך הישראלי-פלסטיני.
בשנים האחרונות לא פרסמה העמותה מחקרים חדשים.
פעילות העמותה.
מראשית הקמתה ועד שנת 2004 התמקדה העמותה בחקר ובמיפוי קבוצות המאיימות כהגדרתה על הדמוקרטיה בישראל. בתקופה זו פרסמה העמותה מספר תחקירים ודו"חות בנושאים כגון פעילות הרדיו הפיראטי בישראל, מיפוי מגמות ותהליכים בקרב קבוצות יהודיות הקוראות לשימוש באלימות ממניעים אידאולוגיים, קבוצות הקוראות להקים את בית המקדש השלישי בהר הבית ועוד.
בשנת 2003, על פי הזמנת קשב, כתב דר' דניאל דור ספר שכותרתו "מאחורי חומת מגן - תקשורת ישראלית תחת אש" שניתח את הסיקור התקשורתי של מבצע חומת מגן.
משנת 2004 החלה העמותה להתמקד בעיקר בתחום חקר התקשורת וסיקור הסכסוך הישראלי-פלסטיני במסגרת פרויקט "מעקב תקשורת". בפרויקט זה מתנהל מעקב וניתוח יומיומי של התוצרים החדשותיים, בהתבסס על מתודולוגית מחקר תקשורתית שפיתח הארגון. המחקר הראשון אותו פרסם "קשב" במסגרת הפרויקט, עסק באופן הסיקור התקשורתי של מחלתו ומותו של יאסר ערפאת בכלי התקשורת המרכזיים בישראל. מחקרים אחרים עסקו בניתוח הסיקור התקשורתי של ההתנתקות מרצועת עזה, בסיקור מלחמת לבנון השנייה, בסיקור מבצע עופרת יצוקה, בסיקור נושאים הקשורים לשאלת ירושלים, וסיקור קבוצות מיעוט ומה שהיא מכנה אוכלוסיות מוחלשות בישראל, כגון סיקור מלחמת לבנון השנייה מנקודת מבט מגדרית וסיקור קהילת יוצאי אתיופיה. בנוסף, פרסמה העמותה מספר חוברות, מערכי שיעור ולומדות, ללימוד קריאה ביקורתית של תקשורת.
פעילות העמותה מבוססת על תרומות. בעבר נתמכה העמותה בעיקר על ידי הקרן USAID - הסוכנות האמריקנית לפיתוח בינלאומי.
פעילות ציבורית.
לימוד קריאה ביקורתית של תקשורת - העמותה מקיימת סדנאות תקשורת לתלמידים, סטודנטים ומורים, יהודים וערבים. באמצעות הסדנאות מבקש הארגון לחשוף בפני המשתתפים את פרקטיקת העבודה העיתונאית ולהקנות כלים לקריאה ביקורתית ומושכלת לתפיסתו.
פניות וקבילות לגופי תקשורת - העמותה יוזמת פניות לגופי תקשורת - עורכים, כתבים, ונציבי פניות הציבור - שעל פי תפיסתה כשלו בסיקור מוטה, במטרה להביא לשינוי בדפוסים אלו.
סדנאות לאנשי תקשורת - חברי "קשב" מעבירים סדנאות לעורכים ולעיתונאים, במטרה להעלות את מודעותם לדפוסי סיקור מוטים, לשיטת העמותה, ולהציע אופני סיקור אלטרנטיביים.
שיתוף פעולה עם ארגונים פלסטינים.
עמותת "קשב" החלה לשתף פעולה עם ארגונים פלסטיניים בשנת 2004, כחלק מ"פרויקט מעקב תקשורת". מטרתו של שיתוף הפעולה, כפי שמציגים זאת חברי הארגון, לבחון כיצד מסקרת התקשורת אירועים הנוגעים לסכסוך הישראלי-פלסטיני משני עברי קו העימות ולפעול יחדיו לשינוי דפוסי סיקור מוטים ומסיתים בתקשורת הישראלית ובתקשורת הפלסטינית.
בין השנים 2004-2009 קיים "קשב" פרויקט משותף עם ארגון "מפתאח – היוזמה הפלסטינית לקידום דמוקרטיה ודיאלוג פלסטיני", במסגרתו פרסמו שני הארגונים דו"חות ומערכים לקריאה ביקורתית בעברית, אנגלית וערבית על הסיקור התקשורתי של אירועים הקשורים לקונפליקט.
במאי 2010 "קשב" החל "פרויקט מעקב תקשורת" משותף עם הארגון הפלסטיני IPCC- International Peace and Cooperation. בנובמבר 2012 פרסמו שני הארגונים את "סבל ועוצמה" - ניתוח משותף של הסיקור התקשורתי של מבצע עמוד ענן בעיתונות הישראלית והפלסטינית.
צוות והנהלה.
מאז שנת 2004 מכהן הסופר דויד גרוסמן בתפקיד נשיא העמותה. יו"ר העמותה בשנים האחרונות הוא העיתונאי דני רובינשטיין והמנכ"ל המייסד הוא יזהר באר. בין השנים 1999-2004 כיהן כיו"ר המשפטן וחוקר התקשורת ד"ר יובל קרניאל. בשנים 2004-2007 כיהן חוקר התקשורת והבלשן ד"ר דניאל דור כיו"ר וכמפקח אקדמי של העמותה.
עם חברי הוועד המנהל של העמותה נמנים בין השאר: פרופ' גליה גולן, מנואלה דבירי, צביה ולדן, פרופ' רם לוי, ענת סרגוסטי, חגית עופרן, פרופ' פרנסס רדאי, פרופ' דב שנער.
תקציב.
מימון פעילות קשב מבוססת על תרומות. בשנת 2007 עמד מחזור הפעילות של העמותה על כ-800,000 שקלים ובשנת 2008 על כ-1.5 מיליון שקלים. תורם מרכזי לעמותה הוא האיחוד האירופי שהעביר ב-2008 כ-800,000 שקלים. תרומה נוספת בסך 485,000 יורו התקבלה מהאיחוד בשנת 2006. תורמים נוספים ב-2008 היו: קרן פורד, קרן אברט, DIESENHAUS, קרן USIP, השגרירות הקנדית והקרן למען השלום. בעבר נתמכה העמותה על ידי הקרן החדשה לישראל.
ניקולאס אוטמנדי
ניקולאס הרנאן אוטמנדי (בספרדית: Nicolás Hernán Otamendi; נולד ב-12 בפברואר 1988 בבואנוס איירס) הוא כדורגלן ארגנטינאי המשחק בעמדת הבלם בבנפיקה ליסבון ובנבחרת ארגנטינה.
קריירת המועדונים.
אוטמנדי גדל במחלקת הנוער של ולס סארספילד, ועלה לקבוצה הבוגרת של המועדון ב-2008, עת ערך את הופעת הבכורה שלו במשחק מול רוסאריו סנטראל, כאשר מאמן הקבוצה הוא הוגו טוקאלי. תחת טוקאלי קיבל אוטמנדי דקות משחק מועטות והיה לבחירה חמישית בלבד בעמדת הבלם, אחרי מריאנו אוגלסיץ', ואלדו פונס, פרננדו טוביו ומרקו טורסיגליירי.
תפקידו בקבוצה הפך למשמעותי יותר עם הגעת המאמן ריקרדו גארקה, לקראת ליגת הקלאוסורה ב-2009. במשחק השלישי של ולס באותה עונה החליף אוטמנדי בעמדת הבלם את פונס, שנפצע במסגרת משחקיו עם נבחרת צ'ילה. הוא הפגין יכולת מרשימה במשחקיו הראשונים ובמהרה הפך לפותח קבוע כבלם בהרכב הקבוצה. הוא היה שחקן מפתח בזכייתה של ולס באליפות, בקבוצה שהתבססה על משחק הגנה חזק שאפיין אותו.