סטנקה סטויצ'בה הייתה מיילדת תושבת העיר טרגובישטה אשר בבולגריה. ב-1943, לאחר גירוש יהודי סופיה לערי השדה, הגיעה לאה פרחי ההרה לטרגובישטה ומצאה בה מסתור. בהתאם לתקנות החוק להגנת האומה, אסור היה ליהודים לשנות את מקום מגוריהם ובכך עברה לאה פרחי על החוק. למרות זאת, סטנקה סטויצ'בה הסתירה אותה בביתה. במהלך ההריון חשה לאה ברע וסטויצ'בה נאלצה ליילד אותה בביתה באמצעים הפשוטים שברשותה. גם לאחר הולדת התינוקת, המשיכה סטויצ'בה להסתיר את לאה ומדי פרחי בביתה.
ב-2005 הוכרה סטויצ'בה כחסידת אומות העולם. בטקס שנערך ביד ושם קיבלה את אות חסידי אומות העולם נכדתה, כאשר בקהל נכחה מדי הלל, התינוקת אותה הצילה סטויצ'בה.
סת' תומאס
סת' תומאס (אנגלית: Seth Thomas; ) היה שען ויצרן שעונים אמריקני. חלוץ הייצור ההמוני של שעונים.
ביוגרפיה.
תומאס נולד בוולקוט, קונטיקט ב-1785. בשנת 1807 החל לעבוד ביצור שעונים, אצל השען אלי טרי. ב-1810 קנה את עסק השעונים של טרי, וייצר שעונים עם מנגנון עץ. ב-1813 עבר לפלימות' הולואו, קונטיקט, שם הקים בית חרושת בשם "החברה לשעונים של סת' תומאס" (Seth Thomas Clock Company) והחל לייצר שעונים עם מנגנונים ממתכת. ב-1817 החל לייצר שעוני אח, ובשנות ה-40 של מאה ה-19 עבר כל היצור למנגנונים מפליז.
תומאס מת ב-1859. בנו אהרון ירש את החברה, בניהולו נוספו סגנונות חדשים והוכנסו שיפורים בתהליך היצור. החברה הפסיקה לייצר שעונים בשנות ה-80 של המאה העשרים אבל המותג "סט' תומאס" מיוצר עד היום על ידי יצרנים אחרים.
תומאס מאן (שחקן)
תומאס רנדל מאן, ג'וניור (באנגלית: Thomas Randall Mann, Jr.; נולד ב-27 בספטמבר 1991) הוא שחקן קולנוע אמריקאי שהתפרסם בקומדיה "פרויקט X" ובסרט "סיפור מצחיק".
ביוגרפיה.
מאן נולד בפורטלנד שבארצות הברית, למשפחה נוצרית. הוא גדל בדאלאס. שיחק בתקופת התיכון שלו בקבוצת ההוקי המקומית. החל לשחק לראשונה כנער מתבגר בקומדיית המצבים של ערוץ ניקלודיאון "iCarly".
ב-2010 השתתף לראשונה בתור שחקן קולנוע בדרמה הקומית "סיפור מצחיק", בתפקיד ארון חברו של גיבור הסרט הצעיר קרייג גילנר (קיר גילכריסט). באותה שנה לוהק מאן על ידי הבמאי והמפיק הקומי המצליח טוד פיליפס לקומדיית הנעורים הפרועה "פרויקט X". מאן שנבחן לתפקיד גיבור הסרט הנער תומאס קאב לא היה אמור להתקבל מכיוון שהמלהקים רצו לבחור נער חסר ניסיון משחק מוקדם.
הסרט שיצא בתחילת 2012 זכה להצלחה רבה בקופות עם רווח של 100 מיליון דולרים. מאן זכה לביקורות טובות על הופעתו ולהצעות משחק רבות כשבראשן תפקיד משני בפנטזיית האימה הקומית בהפקתו של ויל פרל "".
ב-2012 שיחק בסרט הקומדיה "גודל מצחיק" ("Fun Size") לצד ג'יין לוי וויקטוריה ג'סטיס.
בשנת 2015 שיחק לצד מויסס אריאס בסרט "ניסוי הכלא של סטנפורד" אשר מבוסס על אירוע אמיתי. באותה שנה שיחק גם בסרט הנעורים "משימה סוף", לצד היילי סטיינפלד, סופי טרנר, דאב קמרון, ג'סיקה אלבה וסמואל ל. ג'קסון.
בשנת 2016 שיחק בסרט הפעולה "נמלטת" לצד מל גיבסון ודייגו לונה, ובסרט הדרמה "הנס של סוזנה" לצד קלואי גרייס מורץ. ב-2017 השתתף בסרט ההרפתקאות "", אשר מהווה אתחול לסדרת סרטי קינג קונג, והתארח בסדרה "פארגו".
בשנת 2019 שיחק בסרט הרומנטי "היפהפייה והיחפן".
בשנת 2020 שיחק בתפקיד אורח את דמותו של קופר בסדרה הקומית "Moonbase 8" שיצרו וכתבו ג'ון סי. ריילי, פרד ארמיסן וטים היידקר עבור רשת שואוטיים.
ג'וש קארטר
ביו-שבב
ביו-שבב (Biochip) הוא מצע קשיח בסדר גודל מאקרומטרי בו מתבצעות פעולות כימיות, עם מולקולות הנפוצות בחומר החי, בסדר גודל ננומטרי ובנפחים קטנים. הביו שבב מאפשר תהליך בו-זמני של פעולות רבות לשם קבלת תוצאות בתפוקה גבוהה וזמן קצר. הביו- שבב משמש בביולוגיה מולקולארית כלי מתקדם, נייד וקל לשימוש המסוגל לבצע מגוון רחב של פעולות ביוכימיות כמו ריצוף גנים, סריקה וחקירת קשרי חלבון-חלבון (Screening) בזמן קצר ובמהירות גבוהה, בדומה לאופן בו מתקבל הספק גבוה של חישוב מיליוני פעולות מתמטיות על ידי שבב מחשב.
רקע.
הביו-שבב הוא מערך מתוכנן של אתרים זעירים שמסודרים על משטח קשיח עליו קשורים בצפיפות רבה מספר רב של ביו-מולקולות. המונח ביו-שבב (Biochip) נגזר ממושגים המגיעים משני עולמות: הביולוגיה, והמיקרואלקטרוניקה. בדומה לשבב מחשב המסוגל לבצע מיליוני חישובים מתמטיים בשברי שניות, כך הביו-שבב מאפשר בו-זמנית אלפי אנליזות של ריאקציות ביולוגיות כמו ריצוף גנים במספר שניות.
טכנולוגיית הביו-שבב נוגעת במספר רב של תחומים כגון: גנומיקה, פרוטאומיקה, גליקומיקה, פרמקולוגיה וטוקסיקולוגיה. אחד השימושים היותר נפוצים בביו-שבב הוא בדיקה של ביטוי גנים בתאים/רקמות, לדוגמה אפיון ביטוי גנים ומסלולי סיגנל של גידולים סרטניים.
התקדמות טכנולוגית משמעותית נרשמה בתחום המזעור של כלים או מכשירים והביאה בכך בשורה לעולם המדעי. הפיזיקה והביולוגיה משתפים פעולה בשימוש ברכיבים בטווח גדלים של ננומטרים למילימטרים, כאשר תחום הפיזיקה מספק כלים לבנייתם של מכשירים חשובים מאוד במדעי הביולוגיה התאית והמולקולרית שימדדו ויאפיינו תכונות של תאים ומרכיביהם. תחום הביולוגיה מאפשר חלון הצצה לכמה מהננו-מבנים המתוחכמים ביותר הקיימים.
התקדמות טכנולוגית זו מופנית בעיקר לכיוונם של שבבי-דנ"א אך גם למרכיבים ביו-מולקולריים אחרים. ההתקדמות הטכנולוגית בתחום הביו-שבבים מאפשר לחוקרים להעצים באופן דרמטי את היכולת לחקור את העולם הביולוגי בכלל ולהבין את הבסיס המולקולארי של מחלות בפרט. הביו-שבב מאפשר לבצע אלפי אנליזות מולקולאריות במקביל בתמיסות בעלות נפחים זעירים ובתפוקה גבוהה.
הרעיון המרכזי בטכנולוגיית הביו-שבב הוא להמיר את התכונות הכימיות של מרכיבי התאים מהמערכת הפיזיולוגית בה הם נמצאים למערכת סטטית נשלטת ומתוכננת, לנטר גנים, חלבונים ואת הקשרים ביניהם. ביו-שבב שמתוכננים בתוכו רצפים ידועים של דנ"א/רנ"א/חלבונים יוכל להכיר רצפים משלימים להם. ביוסינתזה והרכבה של רצפי דנ"א/רנ"א על השבב מאפשרת ניטור של ביטוי רנ"א שליח (mRNA) או התרחשות של רב-צורתיות (Polymorphisms) בדנ"א גנומי. סוגי שבבי הדנ"א הקיימים כיום הם כאלה המשמשים לריצוף, ביטוי והשוואה של גנים. המטרה של השבב היא לזהות מספר עצום של גנים/חלבונים הנוכחים בדגימה בניסוי אחד ולא במספר רב של ניסויים.
ביו-שבב הוא סוג של מעבדה ביולוגית מוקטנת המונחת על שבב בשטח של מספר סנטימטרים רבועים. הצעד הראשון לקראת פיתוח הביו-שבב הייתה המצאתו של W.S Hughes בשנת 1922, המאפשרת למצע קשיח לבצע תהליכי חישה בתמיסות וכך לאמוד את תכונותיהן הכימיות. הוא הדגים אלקטרודת p.H שאפשרה מעבר של תמיסות כימיות בתוך ממברנה דקה מזכוכית ובכך זיהוי של רמות ה-p.H שלהם.
בשנת 1953, גילו ווטסון וקריק (Watson and Crick) את מבנהו הספירלי המפורסם של הדנ"א וב-1977 כבר הצליחו מדענים, גילברט וסנגר (Gilbert, Sanger) להתחיל לפתח שיטות לזיהוי רצפי הדנ"א ובכך יצרו את הבסיס לפיתוח מתקדם יותר של מערכות המסוגלות לזהות ולרצף מולקולות דנ"א במגוון רחב של כמויות. שתי דוגמאות למערכות כאלה הן ה-PCR שפותחה על ידי קארי מוליס ב-1983 (Kary Mullis) ואפשרה להגדיל כמויות של דנ"א ממספר רצפים מועטים ומעבודתו של Hood ב-1986 שאפשרה זיהוי פלואורוסצנטי של מולקולות דנ"א.
במהלך השנים שלאחר מכן, בעקבות הרצון לפתח כלי יעיל יותר שיאפשר לאמוד את התהליכים הכימיים בתוך התאים ולרתום אותם לטובת פיתוחים רפואיים/טכנולוגיים, קבלה הביוטכנולוגיה את השראתה מתהליכי המזעור שבתעשיית המוליכים-למחצה. השילוב בין שני תחומים אלה הוליד את הביו-שבב המשמש ככלי לביצוע מספר רב של ריאקציות בו-זמנית ואנליזה מהירה ביותר של חומרים ביולוגיים. הביו-שבב מתמחה בשילוב בין מבנים ביולוגיים אורגנים או איאורגנים מלאכותיים הקיימים בממדים קטנים מגודל אברוני התא באמצעות תהליכי מזעור. ביו שבבים מסוימים הם בעלי ממשק לחומרת מחשב המאפשרת לקרוא את האינפורמציה המתקבלת מפעולתו.
כבר בשנות ה-80 של המאה הקודמת נחקרו חד-שכבות מולקולריות המרכיבות את עצמן (SAM-Self-Assembled Monolayers) על משטחים מתכתיים, מחקרים שהיוו את הבסיס למדע הננו-טכנולוגיה ובתוכו גם יישומים ביולוגיים. יתרונן הגדול של חד-שכבות אלו הוא ביכולת מדויקת להציב קבוצות כימיות שונות על משטח קשיח או אורגני ברמת דיוק של גבוהה במיוחד. חד-שכבות המולקולריות קשורות באופן חזק ויציב למשטח עליו הן נמצאות על ידי קבוצות כימיות מסוימות כגון: תיול, די-סולפיד וסילאן. עיגונן של חד-שכבות אלו למשטח נשלט במדויק על ידי תכונותיהן ותכונות המשטח כגון: סידור המולקולות במרחב ופעילותן הפונקציונלית, וצפיפות המשטח.
יישומים.
סיכום של יישומי הביו-שבב:
תחזיות להמשך פיתוח.
קיימים שני תחומים בעלי פוטנציאל רב בתחום הביו-שבבים: האחד הוא תחום המיון והפרוגנוסטיקה בסרטן והשני הוא בתחום הפרמקוגנטיקה הקשור להתפתחות הרפואה האישית, כאשר כל פרט יקבל טיפול תרופתי ספציפי המתאים לפרופיל הרפואי האישי.
בתחום הסרטן, פרופיל הביטוי הגנטי מאפשר דיוק דיאגנוסטי ופרוגנוסטי, אך מדענים נתקלו בקשיים רבים בחקירתו. הביו-שבב ייכנס בקרוב לתחום זה ויקל מאוד על תהליכים אלה.
תחום הפרמקוגנטיקה גם הוא דורש אבחון וחקירה רבים של מערכות גנטיות וגם כאן כניסתו של הביו-שבב תקל מאוד על תהליכים אלה ואף תוזיל אותם בהרבה. לדוגמה, חקירת הבסיס הגנטי של מחלות רבות ושכיחות תאפשר למדענים לחזות עבור כל פרט את מצבו הרפואי ולתת לו טיפול רפואי הייחודי רק לו.
פיתוחים נוספים בעולם הביו-שבבים:
פלגה 921