אורקל נוסדה בשנת 1977 על ידי לארי אליסון ביחד עם שותפיו בוב מיינר ואד אוטס, לאחר שהושפע ממאמרו החלוצי של אדגר קוד, בו הוצג הרעיון של מסד נתונים רלציוני. אליסון ייסד את החברה בשם Software Development Laboratories. בשנת 1979 הוחלף שמה ל־Relational Software, Inc ובשנת 1983 הוחלף שוב, הפעם ל־Oracle Systems Corporation, כשם מוצר הדגל שלה. במרץ 1986 הפכה החברה לחברה ציבורית. בשנת 1995 שינתה החברה את שמה לשמה הנוכחי, Oracle Corporation.
חלק מהצלחתה המוקדמת של החברה נובע מכתיבת התוכנה שלה בשפת C, שאיפשרה התקנה של התוכנה בשלל מערכות הפעלה שתמכו בשפה זו.
בשנת 2005 רכשה אורקל את חברת PeopleSoft, יצרנית מערכת ERP ובעלות זכויות על מוצרים של חברת Vantive. בשנת 2006 נרכשה חברת Siebel, יצרנית מערכת לניהול קשרי לקוחות. בשנת 2008 רכשה את חברת BEA Systems.
ב־20 באפריל 2009 נחתם הסכם בין אורקל לבין סאן מיקרוסיסטמס, לפיו תקנה אורקל את סאן מיקרוסיסטמס תמורת 7.4 מיליארד דולר. רכישה זו מבצרת את מעמדה של אורקל כשחקנית משמעותית בעולם ה־Java וכמתחרתה הגדולה של מיקרוסופט. הרכישה הסתיימה ב־27 בינואר 2010 לאחר אישור רשות ההגבלים העסקיים של האיחוד האירופי.
בדצמבר 2021 הודיעה החברה על רכישת חברת הנתונים הרפואיים תמורת 28.3 מיליארד דולר.
נכון לשנת 2022, מועסקים בחברה כ־132,000 עובדים ביותר מ־145 סניפים ברחבי העולם.
מוצרים.
בין מוצריה הבולטים ניתן לציין את:
בעקבות רכישת סאן מיקרוסיסטמס עברו לבעלותה כל מוצרי סאן ובהם:
תביעות.
באוגוסט 2010 הגישה חברת אורקל תביעה משפטית כנגד חברת גוגל. על פי אורקל, גוגל הפרה את קניינה הרוחני של אורקל בטכנולוגיית Java, בכך שהשתמשה בה במערכת ההפעלה אנדרואיד שגוגל פיתחה. מנגד טענה גוגל כי אין קניין רוחני על שפה, ולא ניתן להחיל זכויות יוצרים על ממשקי API. במאי 2016 קבע חבר המושבעים בבית המשפט הפדרלי בסן פרנסיסקו כי השימוש של גוגל בשפת התכנות נחשב שימוש הוגן. באפריל 2021 קיבל בית המשפט העליון של ארצות הברית את עמדתה של גוגל בסכסוך זה.
בישראל.
חברת הבת Oracle Israel הוקמה ב־1996 ומשמשת כזרוע השיווק, התמיכה, היישום וההדרכה לסל הפתרונות המלא של Oracle. כיום מונה Oracle ישראל למעלה מ־500 עובדים ב־3 מרכזי פעילות; בפתח תקווה, הרצליה ובאר שבע. מרכז הפיתוח המקומי, המעסיק מעל 250 מקצועני תוכנה, התגבש סביב גרעין הצוות המקורי של חברת Demantra, שמוזגה ב־2006. מאז נוספו חטיבות פיתוח התוכנה של Sun ישראל, מומחי פיתוח ה־BI של HyperRoll, מומחי אינטגרציית התקשורת של convergin ומומחי ניהול הפרויקטים של Primavera.
כמו כן, התפתחה בישראל קהילת מפתחים עצמאיים בטכנולוגיות Oracle, המונה מעל ל־12,000 מקצוענים. קהילה זו משרתת בסיס לקוחות של יותר מ־2,500 חברות וארגונים, ומקבלת תמיכה רצופה מהחברה במידע, השתלמויות, קורסים ותמיכה ארגונית – הכוללת ערוץ תקשורת ישיר בין המפתחים והמיישמים לבין מומחי החברה העולמית.
בספטמבר 2019 הודיעה אורקל כי תקים בישראל חוות שרתים בעלות של כ-200 מיליון דולר, שתתפרש על פני שני מתקנים – מסיבות של יתירות ושרידות. מתקן אחד נחנך באוקטובר 2021 בהר חוצבים בירושלים בשיתוף עם חברה ישראלית – בינת תקשורת. התשתית תהיה זמינה הן לשוק הפרטי והן לשימוש ממשלתי. בכך, אורקל נהפכת לשחקנית הבינלאומית הראשונה מתחום הענן שפותחת אתר ישראלי, שכן למתחרותיה אמזון, מיקרוסופט, גוגל ו־IBM אין בשלב זה נוכחות בארץ והלקוחות הישראלים שלהן מקבלים שירות מאתרים באירופה.
רכישות.
במאי 2006 נודע כי אורקל רוכשת את חברת דימנטרה הישראלית ב-45 מיליון דולר. דימנטרה מפתחת מערכות לחיזוי ביקושים למוצרים של חברות.
באוקטובר 2008 עם רכישת חברת פרימוורה לניהול פרויקטים, אורקל קיבלה מרכז פיתוח בישראל. חברת פרוסייט הישראלית שנרכשה ב-2006 על ידי פרימוורה תמורת כ-45 מיליון דולר.
בספטמבר 2009 רכשה אורקל את חברת הייפרול הישראלית שעוסקת בתחום הבינה העסקית ופיתחה אלגוריתם לביצוע סיכומים אנליטיים במסדי נתונים.
בפברואר 2016 רכשה אורקל את החברה הישראלית "ראבלו", שנתנה לחברות שירות של מפעיל וירטואלי במחשוב ענן, תמורת 430 מיליון דולר. ב-2019 אורקל לאחר כשלוש שנות פעילות, סגרה את הפעילות של חברה זו.
באפריל 2016 רכשה אורקל את חברת Crosswise הישראלית, העוסקת בניתוח נתוני משתמשים ברשת, תמורת כ־50 מיליון דולר.
.NET Framework
NET Framework. (״דוט נט פריימוורק״ או ״תשתית דוט נט״) היא שכבת תוכנה של מיקרוסופט שבאמצעותה מקודדות ומורצות תוכנות אחרות. שכבה זו מספקת לתוכנות שרצות מעליה סט כלים ושירותים כגון: ניהול זיכרון, שליטה בהתקני קלט/פלט, הצפנת הודעות וכולי, כך שהמתכנתים אינם צריכים לכתוב ספריות עזר המספקות שירותים אלה, אלא רק את הלוגיקה העיקרית של התוכנה. בנוסף, שימוש בשכבת תוכנה זו (הנקראת גם "סביבה וירטואלית") מאפשר להריץ תוכנות על פלטפורמות שונות: חלונות, לינוקס, יוניקס, טאבלטים, טלפונים סלולריים וכולי, בלי צורך בשינוי קוד התוכנה, כי התוכנה "מדברת" רק עם הסביבה הווירטואלית, וסביבה זו כבר יודעת איך לדבר עם הפלטפורמה הספציפית. הושקה ב־11 בפברואר 2002.
הפלטפורמה מספקת ממשק פיתוח אחיד הן לתוכנות שולחניות, לפיתוח אתרי Web, והן לתוכנות לסמארטפונים המריצים Windows Phone ואף מאפשרת לקשור ביחד התקני מחשוב שונים ולשתף ביניהם יישומים ומידע. היא פותחה כמענה תחרותי לארכיטקטורת J2EE מבית סאן מיקרוסיסטמס. בתחום התוכנות השולחניות, מספקת ספרייה אחידה לפיתוח על כל משפחת מערכת ההפעלה חלונות, החל מגרסת Windows 98, במקום ממשקי תכנות היישומים של מערכות ההפעלה עצמן, או ספריית MFC.
עד שנת 2016, יצאו אחת עשרה גרסאות של פלטפורמה זו. בראש צוות הפיתוח עמד הישראלי יובל נאמן, לשעבר סגן נשיא חטיבת כלי הפיתוח במיקרוסופט העולמית.
שמה של הטכנולוגיה נלקח מסיומת האינטרנט שמציינת אתרים רשתיים, וזאת מכיוון שהטכנולוגיה פותחה בשיא בועת האינטרנט (אם כי גרסתה הרשמית הראשונה, גרסה 1.0, הוכרזה לאחר התפוצצות הבועה, בתחילת 2002). פלטפורמת פיתוח זו תומכת במגוון רב של שפות תכנות, ביניהן:
וגם מחוללי יישומים כדוגמת PowerBuilder וסביבות כמו דלפי, מאפשרים עבודה בסביבה זו.
פריסה ושכיחות.
מיקרוסופט הגישה את טכנולוגיית לגופי תקינה בינלאומיים, והיא תוקננה בתקן ECMA-335. טכנולוגיה זו שואבת חלק ניכר מעקרונותיה ואף מעיצוב מערכת האובייקטים שלה, מטכנולוגיית Java. בין היתר, היא משתמשת ברכיב החוצץ בין התוכנית המתבצעת לבין מערכת ההפעלה, המכונה Common Language Runtime, ושפתו נקראת Common Intermediate Language (בקיצור CIL, "שפת ביניים משותפת"). רכיב זה מהווה למעשה מכונה וירטואלית, המפרידה בין החומרה לתוכנה. רכיב זה מאפשר לפתח בשפות שונות ועבור מעבדים שונים, כל עוד השפה מהודרת לקובץ היכול לרוץ על ה־CLR. רכיב נוסף מהדר בדיוק בזמן (JIT – Just In Time) מהדר בזמן ריצה את קוד הביניים של המכונה הווירטואלית לקוד מכונה טבעי של המחשב הנוכחי, ומעניק ליישום יכולת להתבצע במהירות הקרובה למהירות של יישום שהודר לקוד מכונה טבעי, וזאת בדומה לשפת Java.
מיקרוסופט עצמה פיתחה את שפת , וכמו כן יצרה מחדש את שפת Visual Basic תוך התאמתה באופן מלא לעקרונות תכנות מונחה עצמים, והיא מכונה Visual Basic .NET עבור סביבת כמו כן יצרה מיקרוסופט גרסה של Java המכונה , גרסה של JavaScript המכונה JScript ואף גרסה "מנוהלת" (Managed) ל- המכונה . יצירת גרסאות לשפות קיימות נועדה להקל על מפתחים שכבר היו מורגלים בשפות אלה, להגר אל סביבת בנוסף, חברות אחרות יצרו גם הן גרסאות של שפות אחרות שניתן להדר אל סביבת CLI, כמו למשל גרסת של שפת דלפי. כמו כן פותחה שפה XSharp.
אחת מתוצאות תקנונו של ה־CLI היא שגם גופים אחרים רשאים לפתח מימוש של תקן זה. ואכן, קיימים לפחות שני פרויקטים בקוד פתוח לפיתוח סביבות שלא יהיו קשורות למערכות החלונות דווקא – פרויקט מונו של חברת נובל ופרויקט דוט-גנו (GNU.). שני פרויקטים אלה מפתחים גרסאות של ה-CLI עבור מערכות לינוקס ומק, ומערכות אחרות, כך שבדומה לטכנולוגיית ג'אווה, תוכנה שפותחה על פלטפורמה אחת תרוץ על כל פלטפורמה אחרת עליה מותקנת ה־CLI. במקביל שפות פיתוח אופייניות לקוד הפתוח יצאו בגרסאות שעברו התאמה לסביבת הפיתוח של ה-, כך למשל PHP יצאה בגרסה העונה לשם Phalanger.
גרסאות.
בשנת 2020 הוכרז כי לא יפותחו עוד גרסאות משמעותיות של NET Frameowrk, ושהפיתוח הפעיל יעבור לNET., ממשיכתה של NET Core.
מהדרים.
ב-2 באפריל 2014 מיקרוסופט הוציאה לאור גרסת בטא למהדר חדש בשם DotNET Native, המאפשר להדר קוד בשפת #C ו-VB.NET לקוד מכונה באופן ישיר (Native Code), ללא שימוש ב-JIT (מהדר דינמי – Just-In-Time Compiler). לפי מיקרוסופט, מהדר זה מתבסס על המהדר של ויז'ואל סטודיו לשפת ++C, והוא מהדר סטטי. מהדר זה מיועד ליישומי Windows Store בלבד (יישומים למחשבי לוח של מיקרוסופט), אך לפי מיקרוסופט, בעתיד המהדר יתמוך גם ביישומי "חלונות" למחשבים נייחים (Desktop Applications), אך הדבר לא התממש עד הרבעון הראשון של 2016.