בשנת 2005 קיבל ה-Library Connection, קונסורציום שלא למטרות רווח של 27 ספריות בקונטיקט, מכתב לביטחון לאומי מה-FBI, בדרישה לקבלת רשומות הפטרונים של הספרייה. ג'ורג' כריסטיאן, מנכ"ל Library Connection ושלושה חברי הוועד הפועל של מועצת המנהלים, עירבו את האיגוד האמריקאי לחירויות אזרחיות להגיש תביעה על מנת לערער על תוקפו החוקתי של מכתב הביטחון הלאומי. מכיוון שסעיף 505 של חוק הפטריוט, אשר מסמיך את ה-FBI לדרוש רשומות ללא אישור מראש של בית המשפט, גם אוסר על כל מי שמקבל מכתב ביטחון לאומי מלספר לכל אחד אחר על קבלת המכתב, הם ערערו גם על תוקפו של צו איסור הפרסום. במשך כמעט שנה נלחם האיגוד האמריקאי לחירויות אזרחיות להסיר את צו איסור הפרסום, כשעירער על כוחו של הממשל לפי סעיף 505 להשתיק ארבעה אזרחים שביקשו לתרום לדיון הציבורי על חוק הפטריוט. במאי 2006 ויתר הממשל בסופו של דבר על המאבק המשפטי שלו כדי לשמור על צו איסור הפרסום. ב-26 ביוני 2006 הודיע האיגוד האמריקאי לחירויות אזרחיות כי לאחר שזנח את ההגנה על הוראת איסור הפרסום המלווה את הבקשה למכתב הביטחון הלאומי, נטש ה-FBI את התביעה לחלוטין. הארבעה מקונטיקט כובדו על ידי איגוד הספריות האמריקאי בפרס פול האוורד ל-2007 על אומץ לבם לאתגר את מכתב הביטחון הלאומי והוראת איסור הפרסום של חוק הפטריוט.
היבט נוסף של חוק הפטריוט השנוי במחלוקת הוא הוראת ההגירה המאפשרת מעצר בלתי מוגבל בזמן של כל זר אשר התובע הכללי סבור שהוא עלול לגרום לפעולת טרור. לפני שנחקק חוק הפטריוט, אניטה רמססטרי, פרופסור למשפטים ומנהלת מרכז שידלר למשפט, מסחר וטכנולוגיה באוניברסיטת וושינגטון שבסיאטל, האשימה כי החוק שולל זכויות יסוד ממהגרים לאמריקה, כולל תושבי קבע חוקיים. היא הזהירה כי "מעצר לפרק זמן בלתי מוגבל תחת ראיות חסויות - אשר חוק הפטריוט מאפשר - נשמע יותר כמו הצדק של הטליבאן מאשר הצדק שלנו. הטענה שלנו שאנו מנסים לבנות קואליציה בינלאומית נגד הטרור תיפגע בצורה קשה אם נעביר חקיקה המאפשרת מצב בו אפילו אזרחים של בעלות הברית שלנו כלואים בלי ערבויות יסוד אמריקאיות של הגינות וצדק". גורמים רבים אחרים הפגינו ביקורתיות כלפי ההוראה. ראס פיינגולד הצהיר בסנאט, כי ההוראה אינה עומדת אפילו בסטנדרטים החוקתיים הבסיסיים ביותר של הליך הוגן והגינות [כשהיא] ממשיכה לאפשר לתובע הכללי לעצור אדם על בסיס חשד בלבד. אוניברסיטת קליפורניה קיבלה החלטה המגנה (בין היתר) את הוראת החוק המאפשרת מעצרים ללא הגבלת זמן, בעוד שהאיגוד האמריקאי לחירויות אזרחיות האשים את החוק שהוא נותן לתובע הכללי "כוח חדש חסר תקדים לקבוע את גורלם של המהגרים... גרוע מכך, אם לזרים אין מדינה שתהיה מוכנה לקבל אותם, הם יכולים להיות במעצר ללא הגבלת זמן, ללא משפט".
היבט נוסף השנוי במחלוקת של חוק הפטריוט, הוא השפעתו על פרטיותם של קנדים החיים בפרובינציית קולומביה הבריטית. נציב הפרטיות של קולומביה הבריטית העלה חששות כי חוק הפרטיות יאפשר לממשל האמריקאי לקבל גישה למידע פרטי אודות קנָדים, כמו רשומות רפואיות אישיות, שמנוהלות במיקור חוץ על ידי חברות אמריקאיות. אף על פי שממשלת קולומביה הבריטית נקטה באמצעים שמטרתם למנוע מרשויות ארצות הברית לקבל מידע, הסמכויות הרחבות של חוק הפטריוט יכולות להתגבר על החקיקה הקנדית. נציב הפרטיות של קולומביה הבריטית, דייוויד לוקידליס, הצהיר בדו"ח אודות ההשלכות של חוק הפטריוט, "ברגע שמידע נשלח אל מעבר לגבולות, זה קשה, אם לא בלתי אפשרי, לשלוט בו".
במאמץ לשמור על הפרטיות, הציבה קולומביה הבריטית תיקונים בחוק חופש המידע והגנת הפרטיות (FOIPPA) אשר התקבל כחוק ב-21 באוקטובר 2004. תיקונים אלו נועדו להציב מגבלות מוצקות יותר על "אחסון, גישה וגילוי נתוני המגזר הציבורי של קולומביה הבריטית על ידי ספקי השירות". חוקים אלו מתייחסים רק לנתונים במגזר הציבורי ואינם מכסים נתונים חוצי גבולות או נתונים של המגזר הפרטי בקנדה. מוסדות המגזר הציבורי כוללים כ-2,000 "משרד ממשלה, בתי חולים, מועצות בריאות, אוניברסיטאות ומכללות, מועצות בתי ספר, ממשלות מקומיות וסוכנויות ותאגידי כתר מסוימים". בתגובה לחוקים אלו, חברות רבות בוחרות לאחסן את הנתונים הרגישים שלהן מחוץ לארצות הברית.
צעדים משפטיים מבוצעים בנובה סקוטיה כדי להגן על הפרובינציה משיטות איסוף הנתונים של חוק הפטריוט. ב-15 בנובמבר 2007 העבירה ממשלת נובה סקוטיה חקיקה שנועדה להגן על המידע האישי של נובה סקוטיה מפני חוק הפטריוט. החוק נחקק תחת הכותרת “The new Personal Information International Disclosure Protection Act”. מטרת החוק היא לקבוע דרישות להגנה על מידע אישי מפני חשיפתו, כמו גם ענישה במקרה של כישלון מהשגת מטרה זו. שר המשפטים מארי סקוט הצהיר: "חוק זה יעזור להבטיח כי המידע האישי של נובה סקוטיה יהיה מוגן". החוק מתאר את תחומי האחריות של גופים ציבוריים, רשויות מקומיות וספקי שירות, ואת ההשלכות אם תחומי אחריות אלו לא יתקיימו.
המתקפה המצרית ב-8 במרץ 1968
מרוקו במשחקים הפאראלימפיים
מרוקו השתתפה לראשונה במשחקים הפאראלימפיים באולימפיאדת הנכים סיאול (1988), ומאז משתתפת במשחקים דרך קבע. במשחקי החורף לא נטלה מרוקו חלק מעולם.
לאורך השנים זכו ספורטאיה הנכים של מרוקו ב-27 מדליות פאראלימפיות (12 מדליות זהב, 7 מדליות כסף ושמונה מדליות ארד). בקרב הספורטאים המרוקאים בלטה האצנית צנעא בן חאמה שזכתה בשלוש מדליות זהב באולימפיאדת הנכים בייג'ינג (2008) במרוץ ל-100, 200 ו-400 מטרים (קטגוריה T13). במירוץ ל-100 מטרים שברה בן חאמה את השיא הפאראלימפי במקצה המוקדמות והעמידה אותו על 12.38 שניות. במקצה הגמר היא שברה את השיא שנית, והעמידה אותו על שיא עולם בקטגוריית הנכות שלה עם 12.28 שניות. גם במקצה הגמר של התחרות ל-400 מטר קבעה בן חאמה שיא פאראלימפי כשהשיגה במקצה הגמר תוצאה של 55.56 שניות.
אופיר דוידזאדה
אופיר דוידזאדה (נולד ב-5 במאי 1991) הוא כדורגלן ישראלי המשחק בעמדת המגן השמאלי במכבי תל אביב ובנבחרת ישראל.
קריירת מועדונים.
נולד בבאר שבע, לשמעון דודזאדה, צבר ממוצא פרסי, ולרחל (לבית עמרני), צברית.
החל את דרכו במחלקות הנוער של הפועל באר שבע וב-6 בפברואר 2010 ערך את הופעת הבכורה בקבוצה הבוגרת, במשחק מול מכבי חיפה באצטדיון קריית אליעזר. בעונת 2010/2011 הפך לשחקן הרכב קבוע בקבוצה. ב-7 בפברואר 2012 הבקיע את שערו הראשון בקריירה, בניצחון 4–1 על בני יהודה בגביע המדינה. ב-24 במרץ 2012 הבקיע את שער הבכורה שלו בליגת העל, בהפסד 1–2 להפועל חיפה.
בעונת 2013/2014 היה דוידזאדה שותף לחזרתה של הפועל באר שבע לצמרת הכדורגל הישראלי, וסיים עמה במקום השני בליגה. בעונה שלאחר מכן סיים עמה במקום השלישי, והגיע עמה לגמר גביע המדינה, שם פתח בתבוסת קבוצתו 6-2 למכבי תל אביב. בעונת 2015/2016 היה שותף לזכייתה של הפועל באר שבע באליפות השלישית בתולדותיה.
ב-5 באוגוסט 2016 חתם דוידזאדה על חוזה לארבע עונות בגנט מליגת העל הבלגית, אולם נשאר בב"ש עד לתום משחקי המוקדמות באירופה. ב-11 בספטמבר 2016 ערך את הופעת הבכורה שלו בגנט, בניצחון 3–0 על לוקרן, אך לא הצליח להשתלב בהרכב הקבוצה ועד תום העונה שותף בשלושה משחקי ליגה.
ב-19 ביוני 2017 הושאל דוידזאדה למכבי תל אביב וערך את הופעת הבכורה שלו במועדון ב-29 ביוני 2017 במסגרת מוקדמות הליגה האירופית במשחק נגד קיי אף טירנה האלבנית. ב-6 בינואר 2018 כבש את שערו הראשון במועדון, בניצחון 3–0 על מ.ס. בני ממב"ע במסגרת סיבוב ח' של גביע המדינה. בסך הכל כבש דוידזאדה שלושה שערים ב-30 משחקי ליגה במכבי תל אביב, ובתום עונת 2017/2018 תמה השאלתו והוא חזר לגנט, אך הורד לקבוצת המילואים של המועדון והתבקש למצוא קבוצה חדשה.
ב-7 בספטמבר 2018 חזר דוידזאדה למכבי תל אביב וחתם על חוזה לארבע שנים במועדון. בעונת 2018/2019 שותף בשמונה משחקי ליגה, ובסופה זכה עם הקבוצה באליפות. עונה לאחר מכן זכה עמה באליפות נוספת, ובעונת 2020/2021 זכה עם הקבוצה בגביע המדינה, אך לא שותף במשחק הגמר בו ניצחה מכבי 2-1 את הפועל תל אביב.
נבחרות ישראל.
ביוני 2013 היה דוידזאדה חלק מסגל הנבחרת הצעירה של ישראל לטורניר אליפות אירופה לנבחרות צעירות שנערך בישראל, ובסך הכל ערך 14 הופעות במדי הנבחרת הצעירה.
ב-7 בספטמבר 2013 ערך את הופעת הבכורה שלו בבוגרים של נבחרת ישראל, במשחק מול נבחרת אזרבייג'ן במסגרת מוקדמות מונדיאל 2014, שנערך באצטדיון רמת גן והסתיים בתיקו 1–1, ובאותו משחק בישל לאיתי שכטר את שער השוויון של הנבחרת. דוידזאדה שותף בשלושה משחקים במהלך מוקדמות מונדיאל 2014, ובמשחק אחד במסגרת מוקדמות יורו 2016.
חיים בוגרצ'וב
חיים בוגרצוב
א. ברוידס
א' ברוידס
פ' ליפובצקי
פ. ליפובצקי
מ. זגורודסקי
מ' זגורודסקי
ולאדיסלב השני
דייוויד ויינברגר
דייוויד ויינברגר (באנגלית: David Weinberger; נולד ב-1950 בניו יורק) הוא טכנולוג אמריקאי, דוקטור לפילוסופיה מאוניברסיטת טורונטו, מרצה לאינטרנט, חבר בבית הספר למשפטים של אוניברסיטת הרווארד ואחד מהחוקרים המכוננים של האינטרנט. עבודתו של ויינברגר מתרכזת בהשפעותיו של האינטרנט וביכולתו לשנות מערכות יחסים, תקשורת וחברות.