הפילוסוף האקזיסטנציאליסטי, ז'אן פול סארטר, כינה את האמונה שיש משהו טוב באופן מהותי, בפני עצמו, שטמון בעולם כערך מוחלט, ושאנשים יכולים לגלותו, "רוח הרצינות" (), שלטענתו מובילה לחוסר תום לב. הוא טען שאנשים נופלים ל"רוח הרצינות" משום שהם לוקחים את ערכיהם ברצינות רבה מדי, ושוכחים שערכים הם באופן מהותי לא-הכרחיים, מותנים, נבחרים ומוקצים באופן סובייקטיבי. כלשונו של סארטר, "לרוח הרצינות יש שני מאפיינים: היא מחשיבה ערכים כנתונים טרנסצנדנטיים, ללא תלות בסובייקטיביות האנושית, והיא מעבירה את האיכות של ה'רצוי' מהמבנה האונטולוגי של הדברים אל המבנה החומרי הפשוט שלהם.
פסיכולוגיה.
פסיכולוגים הציעו תשובות שונות לשאלה עד כמה אשליה עצמית בתום לב יכולה להיות אפשרית.
"טרופיזם", בהשאלה מביולוגיה, היא פעולה הנעשית ללא מחשבה מודעת. בעוד שהונאה עצמית עשויה להיות "טרופיזם", שלא נעשה במודע, היא עשויה להיות מונחית על ידי "פרויקטים" או מטרות שיש לאדם, כמו רצון להנאה אישית, עושר, כוח, הנאות עולם הבא (גן עדן) או הישארות הנשמה. למשל, לבריאתן יש מטרה להגיע לגן עדן, ולגזען עם תחושות של חוסר שייכות או מסוגלות, יכול להיות פרויקט אישי להיות עליון על אחרים או להרגיש שיש לו כוח. הפרויקט עצמו, המטרה, עשויים לגרום להונאה עצמית, ללא התערבות המחשבה המודעת, שכן "טרופיזם" יוצר פעולה ללא מחשבה מודעת. פרויקט עלול להיות אנוכי, להציף את ההצדקות, ולהדחיק את העובדות, אך האדם לא בהכרח מתכוון ישירות לתוצאות השליליות של הפרויקט. במקרים אחרים, אדם בוחר בפרויקט עצמו באופן מודע, בכוונה, ובצורה אנוכית. בחירה כזו מניחה את התנאים להיווצרות חוסר תום לב כתוצאה מבחירה שהיא מלכתחילה אנוכית או רעה.
הומונקולוס הוא אדם קטן (או מפה של האדם) בתוך האדם, והומונקולריות היא התיאוריה בפסיכולוגיה שיש תתי מערכות של התודעה המבצעות פעולות שונות; התשובה ההומונקלריסטית לשאלה האם ייתכן תום לב בהונאה עצמית היא כי תיתכן משום שתת-מערכת כזו יכולה להטעות או להוליך שולל תת-מערכת אחרת הנמצאת בתוך גבולות של תודעה אחת, מפוצלת, באופן אינהרנטי.
בפסיכולוגיה הומניסטית, הכרה של אדם בחוסר תום לב במעשים שלו עצמו גורמת לו לאשמה וחרטה.
פסיכולוגים בחנו את חוסר תום הלב של פסיכולוגים המפקחים על עינויים ומנחים אותם, כאשר הם יודעים שמעשים אלה אינם ראויים, למשל, בבית המעצר בגואנטנמו.
ערך האמת.
קיימת מחלוקת האם טענות שנעשות בחוסר תום לב הן אמיתיות או שקריות, כמו למשל כאשר להיפוכונדר יש תלונה ללא סימפטום פיזי.
פסאודו-מדע.
חוסר תום לב יכול להתקיים לא רק אצל אדם פרטי, אלא גם במערכות ידע שלמות.
במסגרת הפסאודו-מדע של האיגניקה הגזעית, חוסר תום לב מוצע כמניע לפעולה הגנתית כנגד גזע חזק מבחינה מסוימת על מנת לספק את השאיפה לעליונות גזעית ולשמר את הבדלי הגזע; למשל, קבוצת מיעוט של לבנים שמאמינים כי שחורים נחותים בחוסר תום לב כדי לשמר את ההבדלים בין הגזעים, מתוך חשש שהבדלים אלו יתפוגגו בתוך רוב של אנשים מגזע אחר. חוסר תום לב באמונות של עליונות גזעית נחקרות בחוגי הלימוד האפרו-אמריקאים (). בגרמניה הנאצית, חברות מסחריות התחרו ביודעין על ייצור תנורים יעילים עבור מחנות הריכוז. היצרנים הצדיקו מעשה זה בצורך להתפרנס, אך הונאה עצמית זו, נעשתה בחוסר תום לב. אדם יכול להונות את עצמו בכוונה על ידי היותו לא אותנטי או לא כנה, כפי שעשו ארגוני הנאצים, שהחזיקו באמונה באיגניקה על מנת להצדיק רצח עם.
זן בודהיזם.
אנשים העוסקים בזן טוענים כי אינם מושפעים מחוסר תום הלב בהונאה עצמית, מכיוון שאינם מצדיקים את הפעולות במוטיבציות, בדומה לרציונליסט; רציונליסט חייב לתת פשר לתשוקה או רצון לא רציונליים, שמקורם למעשה בגוף ובלא מודע, שאינם רציונליים, בעוד הרציונליסט מתייחס אליהם ככאלה.
פילוסופיה אנליטית.
עבור פילוסופים במסורת האנליטית, האנגלו-אמריקאית, אמירות הכרוכות בערכים מוסריים עוררו דאגה בגלל הדמיון שלהן לאמירות על אובייקטים ואירועים בעולם הפיזי. לְהַשְׁווֹת:
לשתי הטענות יש מבנה דקדוקי זהה, אך הדרך בה אנו מאמתים את הטענה הראשונה שונה לחלוטין מהדרך בה אנו מאמתים את הטענה השנייה. אנו יכולים לאמת את ההצהרה הראשונה על ידי תצפיות שנערכו בעולם הפיזי, אך, על פי דייוויד יום, שום כמות של תצפיות עולמיות במימד הפיסי לא יכולה לאמת הצהרות מהסוג השני. השקפתו של יום היא שלא ניתן להסיק מתוך מצב העניינים הקיים מהו מצב העניינים הראוי או הרצוי. בעוד שאמירות מהסוג הראשון חייבות להיות אמיתיות או שקריות, ישנם פילוסופים שטענו כי אמירות מוסריות אינן אמיתיות או שקריות. ריצ'רד הר () טוען כי אמירות מוסריות הן למעשה ציווי (פקודות). מבחינתו, האמירה "השלכת פסולת אסורה" פירושה "אל תשליכו פסולת", והאמירה "אל תשליכו פסולת" אינה אמיתית ואינה שקרית.
בניגוד חריף לאנשים כמו ריצ'רד הר, ג'ון מקי () טוען כי אמירות מוסריות הן שקריות. תפיסתו של מקי מרתיעה את קריספין רייט () שאומר שהוא "מסיט את השיח המוסרי לעבר חוסר תום לב". רייט לא אומר שכל ההצהרות המוסריות נעשות בחוסר תום לב. מה שהוא אומר הוא שאם מקי צודק, ומישהו מסוים מאמין שמקי צודק, אז אותו אדם מאמין יהיה אשם בחוסר תום לב בכל פעם שהוא אומר אמירה מוסרית.
תורת המשפט.
בתורת המשפט, ישנן הגדרות לא עקביות של חוסר תום לב, כאשר הגדרה אחת מבין אלה, הפכה רחבה יותר מאשר זו שנמצאת בשימוש בתחומי הידע האחרים שנדונו בסעיפים הקודמים. מילון החוק של בלאק () משווה הונאה לחוסר תום לב, אך מדגיש שלרוב נכנסים לכלא בגלל הונאה ולא בהכרח בגלל חוסר תום לב. מילון החוק המקוון של דוהיים (Duhaime) מגדיר חוסר תום לב באופן דומה - "אדם שמנסה בכוונה להונות או להטעות אחר כדי להשיג יתרון כלשהו". בורר לענייני עבודה, קנדי, כתב כי חוסר תום לב קשור לרציונליות של הנימוק או ההצדקה, בדומה לאופן שבו משמש המונח בתחומי ידע אחרים, אך אינו מוגדר היטב בחוק.ככל הנראה, לא ניתן לכייל במדויק את המונח חוסר תום לב, ובוודאי שלא הוגדר באותו האופן על ידי כל השופטים. בבסיסו, המונח חוסר תום לב מרמז על כוונת זדון או רצון רע. החלטה שהתקבלה בחוסר תום לב מבוססת, לא על קשר רציונלי בין הנסיבות לתוצאות, אלא על אנטיפתיה כלפי אדם מסיבות לא רציונליות... היעדר בסיס רציונלי להחלטה מרמז כי גורמים אחרים נחשבו רלוונטיים. במובן זה, החלטה בחוסר תום לב היא גם החלטה שרירותית. הערות אלה לא נועדו לסיים את הדיון על הגדרת חוסר תום לב. במקום זאת, יש לציין כי חוסר תום לב, שביסודו כוונת זדון ורצון רע, נוגע לפחות, אם לא חובק לחלוטין, מושגים של חוסר סבירות, אפליה ושרירותיות.מה שכונה על ידי המילון המשפטי של דוהיים "ההגדרה המשפטית הטובה ביותר של קנדה לחוסר תום לב" תואם לשימוש במונח בתחומים אחרים שנדונו לעיל.
תום לב והיפוכו, חוסר תום לב, מעוררים מצב נפשי סובייקטיבי, הראשון מונע על ידי מטרה כנה והאחרון על ידי רצון רע.דוהיים מתייחס גם להגדרה אחרת, "... חוסר תום לב מתייחס למצב נפשי סובייקטיבי... המונע על ידי רצון רע... או אפילו מטרות מרושעות".
ההגדרה המשפטית הסטנדרטית הקיימת כיום ל"חוסר תום לב" בחוק אנגליה וויילס היא ההגדרה של לינדזי ג'יי (Lindsay J) במשפט של חברת גרומקס פלסטיקטור בע"מ (Gromax Plasticulture Ltd) נגד חברת דון ולואו נונווברס בע"מ (Don and Low Nonwovens Ltd): "ברור שזה כולל חוסר יושר, והייתי אומר, כולל גם כמה עסקאות שנופלות מהסטנדרטים של התנהגות מסחרית מקובלת בתחום העסקי המדובר, כפי שהעריכו אנשים מנוסים בתחום ומיושבים בדעתם. הפרלמנט, בחוכמתו, לא ניסה להבהיר בפירוט מהו תום לב בהקשר זה; כמה נמוך עסקה חייבת להגיע על מנת שתוגדר כחוסר תום לב, זהו עניין שראוי לו להישפט, לא על ידי פרפרזה כלשהי של בתי המשפט (מה שיוביל לסכנה שבתי המשפט יפרשו לא את החוק אלא את הפרפרזה) אלא על ידי התייחסות לדברי החוק ובהתייחסות לכל הנסיבות המהותיות הקשורות בעסקה זו".
ביטוח בחוסר תום לב.
ביטוח בחוסר תום לב הוא תביעת נזיקין שעלולה להיות למבוטח כנגד המבטח בגין מעשיו. למשל, דחיית תביעה במתכוון על ידי מתן ציטוטים מזויפים של פטורים בפוליסה על מנת להטעות מבוטח, שינוי התביעה באופן לא הגון, כישלון בעיבוד מהיר של תביעה, או התנהגות פסולה אחרת בעיבוד התביעות שנעשתה במתכוון. השימוש במונח ביטוח בחוסר תום לב הורחב לתחומים אחרים, וכולל חוסר תגובה מוחלטת ו/או סירוב להשיב לתביעה בכל דרך שהיא.
בתי משפט יכולים לפסוק פיצויים עונשיים, מעבר לנזקים בפועל כנגד כל חברת ביטוח שנמצא כי שינתה תביעה בחוסר תום לב; הפסיקה לגבי גובה הנזקים יכולה להוות כלי להרתעת חברות הביטוח מפני חוזים ביטוחיים הנערכים בחוסר תום לב, ולפיכך הפיצויים עשויים לחרוג בהרבה מסכום הנזק המגיע מכוח פוליסת הביטוח. בקנדה, מקרה אחד מסוג זה הביא לפסיקת פיצויי עונשין של מיליון דולר קנדי, סכום שמהווה שיא בפסיקות הפיצויים בנושא זה, כאשר חברת ביטוח שינתה תביעה להצתה גם לאחר שמומחיה והמתאמים שלה הגיעו למסקנה כי השריפה הייתה מקרית; לחברה הומלץ על ידי היועץ המשפטי שהמבוטחים הנואשים יהיו מוכנים להסתפק בהרבה פחות ממה שמגיע להם.
חוסר תום לב במשפט העברי.