בני ישראל בכל זאת התיישבו בסופו של דבר בשַׁעַלְבִים, וכך נזכר "אֶלְיַחְבָּא הַשַּׁעַלְבֹנִי" בין גיבורי דָוִד, ושַׁעַלְבִים נכללה בנציבות השנייה של הממלכה המאוחדת בימי שְׁלֹמֹה (יחד עם בֵּית-שֶׁמֶשׁ ואַיָּלוֹן):
זיהוי האתר.
שַׁעַלְבִים נזכרת כאמור מספר פעמים במקרא ביחד עם אַיָּלוֹן, ולכן מקובל הזיהוי שלה עם התל עליו שכן בעבר הכפר הערבי סַלְבִּית (כיום קיבוץ שַׁעַלְבִים), אשר שימר ע"פ המשוער את שם העיר המקראית, ואשר שוכן כ-4.5 ק"מ מצפון-מערב לתל איילון. היישוב נזכר בצורה "סעלב", כמקום מוצאה של אישה ושמה מרים ברת יעקוב, בשטר יהודי הכתוב ארמית ממדבר יהודה, המתוארך לשנת 140 לספירה. אוסביוס מזכיר את העיר "סעלבה" שהתקיימה בימיו באוֹנוֹמַסְטִיקוֹן (ספר גאוגרפי של ארץ ישראל מהתקופה הביזנטית) מבלי לציין את מקומה, והירונימוס מזכיר את העיר "Selebi" שבנחלת דן.
בגבעה של סַלְבִּית נמצאו ממצאים מתקופת הברונזה הקדומה, ולאורך כל תקופות המקרא, כולל התקופה הכנענית, הישראלית (ברזל), תקופת שיבת ציון (הפרסית), ההלניסטית, וגם מתקופות מאוחרות יותר. הממצאים כוללים חרסים רבים וכלי צור, מטבעות, בורות פעמון, מערות מסתור וקבורה, גתות חצובות ושרידי מבנה ופסיפס של בית כנסת שומרוני מהמאות ה-4–5 לספירה (ראו תמונה).
יחסי הונגריה–תאילנד
יחסי הונגריה–תאילנד הם יחסי החוץ בין הונגריה לבין תאילנד.
היסטוריה.
שתי המדינות כוננו יחסים דיפלומטיים בשנת 1973. שגרירות הונגריה נפתחה בבנגקוק בשנת 1978 ושגרירות תאילנד בבודפשט הוקמה בשנת 1989. ב-26 בספטמבר 2018 חתמו שתי המדינות על הסכם הסגרה.
הסכמים דו-צדדיים.
שתי המדינות חתמו על כמה הסכמים: הסכם להימנעות ממס כפול (1989); הסכם הגנת השקעות (1991);
הסכם תעופה (1993); הסכם לשיתוף פעולה מדעי וטכנולוגי (1999); הסכם לשיתוף פעולה חקלאי (2000); הסכם לשיתוף פעולה כלכלי (2004).
יחסים כלכליים.
בשנים 2013 ו-2014 תאילנד הייתה השותפה הגדולה ביותר של ASEAN בהונגריה, ואילו בשנת 2015 היא הייתה השנייה אחרי סינגפור. בשנת 2015 הסתכם היבוא ההונגרי מתאילנד ב-508.73 מיליון דולר, ואילו היצוא ההונגרי לתאילנד הסתכם ב-52.25 מיליון דולר.
וירג'יל אקסנר
וירג'יל אקסנר (באנגלית: Virgil Exner; 24 בספטמבר 1909, אן ארבור – 22 בדצמבר 1973, רויאל אוק) היה מעצב מכוניות, שעבד עבור קרייזלר וסטודיבייקר.
ביוגרפיה.
וירג'יל אקסנר נולד באן ארבור וגדל במשפחה מאומצת. כבר בגיל צעיר הוא התעניין באמנות ועיצוב. הוא התחיל ללמוד באוניברסיטת נוטרדאם, אך בשנת 1928 נשר מחוס יכולת לשלם עבור שכר לימוד.
בשנת 1931 וירג'יל אקסנר התחתן ובשנת 1933 נולד בנו הראשון. באותה תקופה הוא התחיל לצייר פרסומות עבור סטודיבייקר.
בשנת 1938 הוא התחיל לעבוד בעיצוב מכוניות עבור ג'נרל מוטורס, בעיקר עבור מכוניות צבאיות. בשנת 1944 וירג'יל אקסנר פוטר והתחיל לעבוד בסטודיבייקר. הוא היה המעצב הראשי של סטודיבייקר סטארליט. תוך זמן קצר, בעקבות חילוקי דעות עם ריימונד לואוי אקסנר עזב ועבר לקרייזלר. בשנת 1952 הוא היה מעצב של קרייזלר C-200, מכונית קונספט של היצרן. בהיותו בקרייזלר הוא התקדם והיה אחראי על כמה סדרות של מכוניות. בשנת 1956, בזמן שעבד על מודלים של שנת 1961 וירגיל אקסנר עבר התקף לב. בעקבות כך, הוא עזב תפקידי ניהול אך המשיך לעבוד כיועץ. בין המכוניות האחרונות שהוא עיצב היה Lincoln Continental.
בהמשך הוא פתח משרד עיצוב פרטי ביחד עם בנו. וירג'יל אקסנר נפטר בשנת 1973 בעקבות התקף לב.
מחסום קלנדיה
שמעון ברוך אוחיון
רבי שמעון ברוך אוחיון (1906–1990), היה ראש ישיבת "כתר-תורה", ראש השוחטים והבודקים בעיר קזבלנקה שבמרוקו, ורבה של יפו. מחבר הספר "הליכות-שב"א".
ביוגרפיה.
ראשית חייו.
אוחיון נולד, בכ"ב בסיון ה'תרס"ו (יוני 1906), לרבי אברהם וסולטנה, בעיר אסואירה שבמרוקו. עד גיל 11 למד בבית הספר אליאנס בעיר, אז ביקר בביתם יעקב איפרגן ששכנע את הוריו לשלוח אותו לישיבה. היות שבאסואירה לא היו ישיבות נשלח ללמוד בישיבות מרקש. במרקש קיבל את פניו מי שיהיה רבו, רבי יוסף נחמיאש. ביום הגעתו סידר לו הרב נחמיאש לינה ואכילה בבית הגביר דוד מור יוסף, אצלו התגורר כשנתיים.
כר"מ באספי.
באותה התקופה נוסדה ישיבה בשם "עץ-חיים" באסואירה עיר מולדתו, ואביו העביר אותו אליה. בישיבה זו למד אצל רבי דוד אבן עטר כשלוש שנים (ה'תרפ"א - ה'תרפ"ד). במהלך תקופה זו עזבו הוריו את אסואירה לקזבלנקה ואוחיון התגורר בבית שותפו של אביו לעסקים, רבי אברהם הלוי בן שושן.
בשנת ה'תרפ"ד נוסדה בעיר אספי ישיבה חדשה, שאף היא נקראה בשם "עץ-חיים". מנהליה פנו להנהלת "עץ-חיים" באסואירה שימליצו להם על ר"מ. המנהלים באסואירה המליצו על אוחיון וכך הוא התקבל ללמד בישיבה באספי. הוא שימש כר"מ כשנה וחצי וכל אותה התקופה הוא התגורר בביתו של מי שכיהן כרב העיר, רבי ברוך אסבאג.
כתלמידו של רבי אברהם אביטבול.
בשנת ה'תרפ"ה ביקר בישיבה באספי רבי אברהם אביטבול. הרושם שהותיר עליו רבי אברהם גרם לרבי שמעון לעזוב את משרתו באספי ולנסוע עם רבי אברהם על מנת ללמוד בישיבתו במרקש. יחד עם רבי אברהם, שבו הוא ראה את רבו המובהק, למד במשך שעות תלמוד, רמב"ם, ארבעה טורים ושולחן ערוך. באותה התקופה התגורר בבית רבי יעקב הכהן.
בברית הנישואין.
בשנת ה'תרפ"ז (בהיותו כבן 21) נשא את סולטנה בת רבי יהודה צרפתי. באותה התקופה המשיך את לימודיו כשהוא נתמך כלכלית על ידי גיסו הגביר שמעון צרפתי.
כראש ישיבת כתר תורה וראש השוחטים בקזבלנקה.
בשנת ה'תרצ"א מונה לר"מ בישיבת "כתר-תורה" בקזבלנקה, אותה ייסד והנהיג רבי משה מאיר חי אליקים. בשנת ה'תרצ"ז מונה ידידו רבי שמעון אביקציץ שכיהן אז כראש הישיבה לדיין, ואוחיון מילא את מקומו בראשות הישיבה. בשנת ה'תש"ח מונה על ידי הקהילה והרבנות הראשית למרוקו לשוחט ובודק. לשם השתלמות והכנה לתפקיד נשלח למקנס שם שהה כארבעה חודשים, כשהוא מתגורר שם בבית דוד בן שימול. לאחר שנסמך לשוחט ובודק בשנת ה'תש"י, שב לקזבלנקה שם שימש בתפקיד. לאחר תקופה נחשב לראש השוחטים בעיר, כשבמקביל עמד בראשות ישיבת "כתר-תורה".
בשנת ה'תש"ז הופיע בקזבלנקה רבי רפאל עבו מטעם רשת מוסדות החינוך אוצר התורה. פעולותיו עשו רושם טוב על הרב אליקים והוא נאות לצרף את ישיבת כתר תורה תחת חסות הרשת. הרושם לטובה התקבל גם אצל אוחיון, והוא הפקיד את משרת ראש ישיבה בידי הרשת לטובת עבודתו כראש השוחטים והבודקים בעיר. תקופה קצרה לאחר שעזב את "כתר-תורה" נקרא ללמד בישיבת "אם-הבנים" בקזבלנקה.
בארץ ישראל.
בשנת ה'תשט"ו קיבל כרטיס הלוך חזור לישראל מהסוכנות היהודית, כפרס הצטיינות על פיקוח הכשרות באוניות העלייה. בהגיעו לארץ החליט להתפטר מתפקידיו במרוקו ולעלות לישראל. הוא ניגש לבחינה ברבנות הראשית לישראל, עבר אותה בהצלחה והוסמך לרבנות. בתחילה כיהן כרב במגדים ואחר כך כרב, שוחט ובודק בקריית מלאכי. בשנת ה'תשי"ח התקבל כרבה של יפו, באישור רבי יעקב משה טולידאנו ורבי איסר יהודה אונטרמן.
נפטר בי"ג בטבת ה'תשנ"א (שלהי דצמבר 1990) ונטמן בהר הזיתים בירושלים.
חיבוריו.
ספר "הליכות-שב"א" - שלושה כרכים ובהן שו"ת, יצאו לאור בתל אביב בשנת ה'תשל"ב.
המכביה האירופית הראשונה
המכביה האירופית הראשונה נערכה באוסטרבה, צ'כוסלובקיה, ב-29 וב-30 ביוני 1929.
במסגרת קונגרס מכבי עולמי שנערך, באוסטרבה נערכו תחרויות ספורט שניקראו המכביה האירופית הראשונה.
המתחרים והזוכים.
אתלטיקה.
נערכו תחרויות אתלטיקה לגברים ונוער בלבד.
הוקי שדה.
מכבי אוסטרבה 1 - 1 הכח וינה
כדורגל.
מכבי פרוסניץ 1 - 0 הגיבור פראג
המכביה האירופית השנייה
המכביה האירופית השנייה נערכה באנטוורפן, בלגיה, מ-4 ביולי ועד 6 ביולי 1930
היסטוריה.
בתחרויות המכביה האירופית השנייה שנערכו באנטוורפן השתתפו כ-900 ספורטאיות וספורטאים מרחבי העולם. התחרויות נערכו במענד ראש עירית אנטוורפן ונפתחו רשמית על ידי יו"ר מכבי אנטוורפן ד"ר ליליוור. תחרויות האתלטיקה נערכו באצטדיון בירקום לעיני 4000 צופים.
המתחרים והזוכים.
התעמלות.
לא ידוע על תוצאות
טניס.
נערך טורניר בין מועדון בין בר כוכבא לונדון לבין מועדון ספורט מכבי אנטוורפן. הטורניר כלל יחידים גברים, יחידים נשים, זוגות גברים, זוגות נשים וזוגות מעורבים, כל אחד עם ארבעה משתתפים. לונדון ניצחה בטורניר.
נערך משחק ראווה בין דניאל פרן () מול שחקן מבלגיה (). פרן ניצח בקלות.
כדורגל.
בר כוכבא ברלין 6 - 1 בר כוכבא לונדון (מחצית: 2 - 0)
מועדון ספורט מכבי אנטוורפן 5 - 0 מכבי פריז (מחצית: 0 - 0)
בר כוכבא ברלין 2 - 1 מועדון ספורט מכבי אנטוורפן (מחצית: 0 - 0)
קהילת יהודי רימנוב
קהילת יהודי רימנוב, (בפולנית: Rymanów; ביידיש: רימאנאוו) הייתה בעיר רימנוב בפרובינציית פּוֹדְקַרְפָּאטִי שבפולין. זו הייתה אחת הקהילות היהודיות העתיקות בדרום פולין. התיעוד הראשון לישיבת יהודים ברימנוב הוא מהמחצית השנייה של המאה ה-16. בשנת 1593 התקיימו בעיר קהילה יהודית, בית כנסת ובית עלמין. בשנת 1898 מנתה הקהילה היהודית של רימנוב 2,861 נפש, כאשר 1,751 מהם גרו בעיר והאחרים בכפרים הצמודים לעיר. בשנים אלה הקהילה היהודית היוותה 47.2% מכלל האוכלוסייה בעיר. בשנת 2005 בית הכנסת ובית הקברות ההרוסים שבעיר נרכשו על ידי אברהם רייך מהקהילה החרדית "מנחם ציון", מניו-יורק, ארצות הברית, מידי הוועדה לשימור המורשת היהודית בפולין.
היסטוריה.
המאות 16–17.