סכין עגבניות היא סכין מטבח משוננת קטנה המיועדת לחתוך עגבניות. הקצה המשונן מאפשר לסכין לחדור לקליפת העגבניות במהירות ובמינימום לחץ מבלי לכתוש את הבשר. לסכיני עגבניות רבים יש קצוות מזלג המאפשרים למשתמש להרים ולהזיז את פרוסות העגבנייה לאחר חיתוך.
אין צורך להפוך סכין עגבניות למשונן. במקום זאת, משתמשים בלהב חדה במיוחד. הפיכת הסכין למשונן מאפשרת לו לחתוך עגבניות וסוגי אוכל אחרים, כשהם קהים: רוב פעולות החיתוך מבוצעות באמצעות שיני הסכין בעצמן. לחלק מהסכינים יש שיניים בשני צדדיהן, ואלו מאפשרים לחתוך בקלות, הן עבור אלה שיד ימין היא היד החזקה אצלם והן עבור איטרי יד ימינם. גם סכיני לחם וסכיני סטייק מסוימים משוננים בדרך דומה.
חוק קליטת חיילים משוחררים
חוק קליטת חיילים משוחררים, תשנ"ד-1994 אושר בכנסת ה-13 ב-19 באפריל 1994 ונועד לקבוע הטבות שונות לחיילים שהשתחררו משירות חובה בצה"ל ולמסיימי שירות לאומי.
הוראות החוק.
חייל משוחרר לעניין חוק זה הוא מי שסיים שירות חובה (בצה"ל, במשמר הגבול, במשטרת ישראל), שירות לאומי או שירות לאומי–אזרחי, אף אם שוחרר כדין לפני תום התקופה שהוא חייב בה, ובלבד ששירת 12 חודשים לפחות, וכן מי ששוחרר לפני תום התקופה כאמור מטעמי בריאות או מחמת נכות; לעניין חוק זה נחשב כל חודש של שירות לאומי–אזרחי במסלול מפוצל (שירות בהיקף של 20 שעות שבועיות בממוצע) כמחצית חודש שירות, וכל חודש של שירות לאומי–אזרחי במסלול ביניים (שירות בהיקף של 30 שעות שבועיות בממוצע) כשלושת רבעי חודש שירות. גם חייל שבתום שירות החובה ממשיך בשירות קבע הוא חייל משוחרר לעניין חוק זה, כלומר זכאי להטבות שבחוק.
החוק מורה על הקמת קרן לקליטת החייל המשוחרר. קרן זו מופעלת על ידי האגף והקרן לחיילים משוחררים שבמשרד הביטחון.
החייל המשוחרר מקבל מהקרן מענק, שגובהו הוגדל בהדרגה במשך השנים (בנוסף להצמדתו למדד המחירים לצרכן (כל הסכומים הם בערכי אפריל 2022):
בנוסף נרשם בקרן פיקדון לזכותו של החייל המשוחרר לפי הכללים הבאים (כל הסכומים הם בערכי אפריל 2022):
את כספי הפיקדון ניתן לנצל למטרות הבאות:
סעיף 7(א) קובע שבמסגרת הקרן תפעל, בנוסף לפיקדונות, קרן לסיוע נוסף, שתשמש למתן סיוע לחיילים משוחררים מעבר לפיקדון למטרות של לימודים במכינה קדם־אקדמית או במוסד להכשרה מקצועית ודמי קיום ללומדים כאמור.
סעיף 7א לחוק מורה על הקמת קרן לעידוד לימודים של חיילים משוחררים במוסדות להשכלה גבוהה באזורי עדיפות לאומית.
בתיקון עקיף לפקודת מס הכנסה נקבע שהפיקדון, המענק וכספים נוספים שמקבל החייל המשוחרר מהקרן פטורים ממס הכנסה.
בתיקון עקיף לחוק הביטוח הלאומי ניתנו לחייל המשוחרר תנאים משופרים בזכאות לדמי אבטלה.
חייל משוחרר הזכאי, לפי הכללים המקובלים, להלוואה מאת המדינה או מטעמה לצורכי דיור, יהיה זכאי להלוואה מוגדלת.
היסטוריה חקיקתית.
החוק נחקק ביוזמתו של חבר הכנסת רענן כהן, ואושר בכנסת ה-13 ב-19 באפריל 1994. החוק ביטל חוקים אחדים למטרה דומה שקדמו לו:
דברי ההסבר להצעת לחוק מציגים את ההבדל בינו ובין חוק חיילים משוחררים, התשמ״ד–1984 שקדם לו:
מאז אישורו תוקן החוק 24 פעמים. תיקונים עיקריים:
פיקדון לחייל משוחרר
עדיטל בן-ארי
עדיטל (עדי) בן-ארי (נולדה ב-1953) היא חוקרת בתחומי העבודה הסוציאלית ומכהנת כפרופסור מן המניין בבית ספר לעבודה סוציאלית באוניברסיטת חיפה.
ביוגרפיה.
נולדה בשם עדיטל (עדי) תירוש לחיה ומרדכי תירוש, ילידי ירושלים גם הם, וגדלה בשכונת בית הכרם בירושלים. ביסודי למדה בבית ספר בית הכרם, ובתיכון למדה בתיכון ליד האוניברסיטה (סיימה ב-1971). בשנים 1971–1974 שירתה בנח"ל במסגרת גרעין של תנועת הצופים, והייתה קצינה באזור הערבה.
לאחר סיום שירותה הצבאי עברה לחיפה, ולמדה לתואר ראשון ושני באוניברסיטת חיפה: בשנים 1975–1978 למדה פילוסופיה וחינוך לתואר ראשון. בשנים 1979–1980 למדה לתואר שני בייעוץ חינוכי. בשנים 1984–1989 נסעה לארצות הברית, ולמדה לתואר שלישי באוניברסיטת קליפורניה בברקלי. במקביל ללימודיה עבדה גם כעוזרת הוראה וכעוזרת מחקר. עבודת הדוקטור שלה עסקה בתהליך "יציאה מהארון" של צעירים הומוסקסואלים, ונכתבה בהדרכתה של פרופ' איילין גמבריל. בשנים 1990–1991 שהתה באותה אוניברסיטה לפוסט-דוקטורט, במקביל לימדה קורסים בבית הספר לרווחה חברתית שם, והייתה חלק מקבוצת מחקר שעסקה בעבודה סוציאלית בתחום בריאות הנפש.
ב-1993 חזרה לישראל, והחלה לעבוד באוניברסיטת חיפה. ב-1994 קיבלה מינוי כמרצה, וב-2012 התמנתה לפרופ' מן המניין.
במהלך השנים הדריכה 25 סטודנטים בעבודות מ.א., וכ-15 סטודנטים בעבודות דוקטור.
מחקרה.
מחקריה של בן-ארי מתמקדים בנושאים הבאים:
תפקידי ניהול אקדמי.
במקביל לעיסוקה במחקר ובהוראה מילאה בן-ארי תפקידי ניהול באוניברסיטת חיפה. בין הבולטים שבהם:
חיים אישיים.
אם לשניים. מתגוררת בתל אביב.
פרסומיה.
מאמריה.
בן-ארי כתבה כ-90 מאמרים מדעיים ופרסומים מחקריים. להלן מבחר מהם:
רחוב אחוזה
רחוב אחוזה הוא רחובה הראשי של העיר רעננה, וחוצה אותה מקצה המזרחי בצומת רעננה עד לקצה המערבי שבפארק רעננה שם מסתיים הרחוב. הרחוב הוא חלק מכביש 541.
הרחוב נסלל בשנת 1927, על ידי חברת ההתיישבות היהודית ציונית מארצות הברית, אחוזה א' ניו יורק, ועולים מארצות הברית שהקימו את המושבה רעננה.
מבנים בולטים ברחוב:
הווינצ'סטרים
הווינצ'סטרים (באנגלית: The Winchesters) היא סדרת דרמה-על-טבעית המהווה פריקוול לאירועי "על טבעי", המגוללת את סיפור היכרותם ואהבתם של ג'ון ומרי, הוריהם של סם ודין.
הסדרה עתידה לעלות לשידור בסתיו 2022.
עלילת הסדרה.
עלילת הסדרה נפרשת מנקודת מבטו של דין וינצ'סטר, המביא בפני הצופים את סיפור אהבתם האפי, שטרם סופר, של ג'ון ומרי וכיצד הם נאלצו לסכן את הכל על מנת להציל לא רק את אהבתם, אלא את העולם כולו.
הפקה.
פיתוח.
ביוני 2021, הוכרז כי סדרת פריקוול המתמקדת בהוריהם של סם ודין, ג'ון ומרי, נמצאת בתהליכי פיתוח ברשת "The CW". עוד נמסר כי את הסדרה הפוטנציאלית יפיקו ג'נסן אקלס, אשתו דניל אקלס, ותסריטאי הסדרה המקורית, רובי תומפסון, וכי אקלס ישוב לגלם את דמותו של דין וינצ'סטר כמספר העלילה. בפברואר 2022, נמסר כי "The CW" הזמינה פיילוט עבור הסדרה. במאי 2022, נמסר כי "The CW" הזמינה רשמית את הסדרה, וכי היא תעלה לשידור בסתיו 2022.
ליהוק.
במרץ 2022, נמסר כי לגילום דמויותיהם של מרי וג'ון לוהקו מג דונלי ודרייק רודג'ר. בנוסף, לצוות השחקנים לוהקו נידה חורשיד, ג'וג'ו פלייטס וביאנקה קאיליך לוהקה לתפקיד מילי וינצ'סטר. באפריל 2022, נמסר על ליהוקה של דמטריה מקיני.
פיקדון (בנקאות)
בבנקאות, פיקדון הוא סכום כסף המופקד בבנק לתקופה קצובה, בתנאים שנקבעו מראש, כגון גובה הריבית שתינתן על הפיקדון. בדרך כלל לא ניתן למשוך את הפיקדון לפני תום התקופה שנקבעה בו, אך לעיתים פיקדון לטווח ארוך כולל נקודות יציאה (למשל פיקדון לחמש שנים עם נקודת יציאה מדי שנה).
דוגמאות לסוגי פיקדונות בבנקאים בישראל:
סכומי הפקדונות משמשים את הבנק למתן הלוואות או אשראי, אך חלק מהם עליו להשאיר במזומן במסגרת חובת הנזילות. לפי הוראת בנק ישראל שיעור הנזילות תלוי במשך הפיקדון: 6% על פיקדונות עו"ש, 3% על פיקדון לטווח של שבוע עד שנה; לפיקדונות מעל שנה אין חובת נזילות.
בקששאמשון
נינה מיכואלס
נינה סולומונובנה מיכואלס (ברוסית: Нина Соломоновна Михоэлс. 15 בספטמבר 1925 - 26 בנובמבר 2014) הייתה במאית תיאטרון, דוקטור לתולדות התיאטרון ומורה בכירה למשחק בבית צבי.
ביוגרפיה.
מיכואלס נולדה במוסקבה. אביה, שלמה (סולומון) מיכאילוביץ מיכאלס, היה מנהל התיאטרון היהודי במוסקבה. אימה, שרה לבובנה קנטר, מתה כשהייתה בת 6. על אף שלא קיבלה חינוך ציוני בילדותה, סיפרה מיכואלס כי חונכה "ללאומיות גאה, לגאווה יהודית ולקבלת מורשת העם", ובנעוריה הצטרפה לתנועת הנוער של המפלגה הקומוניסטית, בניגוד לרצונו של אביה. ב-1948 חוסל אביה בפקודת סטלין, ולאחר מכן ועד למותו של המנהיג הסובייטי ב-1953 היו בנות המשפחה נתונות למעקב מתמיד וזכויותיהן נשללו. כדי להתקיים נאלצו למכור את אוסף הספרים של האב.
בנובמבר 1972 עלתה לישראל עם אחותה נטליה, לאחר ששלטונות ברית המועצות מנעו מהן ארבע פעמים לקבל "דרישות קרובים" שנשלחו מישראל. תמורת אשרת היציאה נאלצו האחיות לוותר על אזרחותן הסובייטית ולשלם 4000 רובל (שווה ערך ל-33 אלף דולר ב-2022), שאותם נאלצו לגייס בתרומות תוך שבעה ימים בלבד.
מיכואלס ביקרה מספר פעמים בשטחי ברית המועצות לאחר שעלתה לישראל. בשנת 1989 הגיעה למוסקבה במסגרת הפקה של ההצגה "אקווס" שהעלו סטודנטים מבית צבי, ושנה לאחר מכן ליוותה את ההפקה של ההצגה "עקומים" בלנינגרד. בשנת 2012 השתתפה באירועים לציון 122 להולדתו של אביה, שנערכו בעיר הולדתו דאוגבפילס.
קריירה מקצועית.
מיכואלס סיימה לימודי בימוי באקדמיה הרוסית לאמנויות התיאטרון (גיטיס) ולאחר מכן עבדה בתיאטרון העירוני במוסקבה. בין השנים 1962–1968 לימדה משחק בגיטיס, וביימה כ-50 הצגות בתיאטרון הרוסי. לאחר עלייתה ביימה הצגות בצוותא, הבימה ובית צבי, שם לימדה כמעט עד יומה האחרון. בין תלמידיה נמנים אלונה קמחי, מיכאל טפליצקי וטטיאנה חזנובסקי. מאז שנת 2017 מוענקת בבית הספר מדי שנה מלגה על שמה.
ראש ממשלת סרי לנקה
ראש ממשלת הרפובליקה הדמוקרטית הסוציאליסטית של סְרִי לַנְקַה הוא ראש הממשלה של סרי לנקה, והשר הבכיר ביותר בקבינט של סרי לנקה. זהו התפקיד השני בחשיבותו ברשות המבצעת של סרי לנקה אחרי הנשיא, שהוא לפי חוקת סרי לנקה ראש הרשות המבצעת .