באוקטובר 2019 הוכרז כי בילי ריי יכתוב ויביים מיני-סדרה שהופקה על ידי אולפני הטלוויזיה של CBS שיהוו עיבוד לאוטוביוגרפיה "נאמנות עליונה" מאת ג'יימס קומי, כשג'ף דניאלס יגלם את קומי. ברנדן גליסון היה אמור לגלם את דונלד טראמפ, עם מייקל קלי, ג'ניפר אילי, הולי האנטר, סטיבן פסקוואלה, אונה צ'פלין, סקוט מק'ניירי, וויליאם סדלר וטי אר נייט בין השחקנים הנוספים שהוכרזו שיככבו, עם פיטר קויוטי כרוברט מולר. בילי ריי נפגש עם קומי מספר פעמים במהלך שנה לקראת הפקת הסדרה. הצילומים החלו בטורונטו בנובמבר 2019. תקציב הסדרה עמד על 40 מיליון דולר.
ביוני 2020 התגלתה הסדרה בשם "חוק קומי" והיא מורכבת משני פרקים בהיקף של ארבע שעות. הסדרה אמורה הייתה במקור לעלות לשידור ברשת Showtime לאחר הבחירות לנשיאות ארצות הברית 2020. עם זאת, בעקבות ביקורת מצד ריי בנוגע לתאריך השידור, תוכננה הסדרה לעלות לשידור במשך שני לילות, החל מ-27 בספטמבר 2020. בבריטניה הסדרה שודרה בארבעה חלקים ברשת Sky Atlantic ב-30 בספטמבר 2020. באוסטרליה הסדרה שודרה באותם תאריכים כמו בארצות הברית בשירות הסטרימינג Stan. הסדרה שודרה ברשת WOWOW ביפן ב-1 בנובמבר 2020.
הילה קרח
יעקב בנאי (&quot;מזל&quot;)
Fifteen (שיר)
פרסי אינגציוס ויזלי
פרסי אינגציוס וויזלי
פצלי שמן בישראל
פצלי השמן בישראל הם משאב טבע קיים אך לא מפותח, פצלי שמן הם סלע משקע עשיר בחומר אורגני המכונה קרוגן. מסלעים אלו ניתן להפיק אנרגיה על ידי שריפתם בתנורים מיוחדים או דלק נוזלי באמצעות חימום או מיצוי כימי. דלק זה מקביל בתכונותיו לתזקיקי נפט גולמי. את אנרגיית החום ניתן לנצל להסקה או להפקת חשמל. על אף הפוטנציאל שטמון בפיתוח משאבים אלו, בישראל ענף זה לא מפתוח בעיקר בשלל אילוצים כלכליים וטכנולוגיים.
בישראל קיימים מרבצים גדולים של פצלי שמן במספר אתרים בנגב, בעיקר במישור רותם-ימין, וכן בנגב הצפוני, בנחל צין, בהר טוב ובשפלה (במיוחד באזור חבל עדולם) והם מוערכים בכ-20-15% משטחה של המדינה, רובם בתת-הקרקע. כמות פצלי השמן בישראל נאמדת בכ-400 מיליארד טון בקירוב, מהם ניתן להפיק יותר מ-30 מיליארד טון של שמן פצלים. הפצלים בישראל מכילים כ-7% פחמן אורגני המאפשר להפיק כ-20 גלון לטון, כאשר הסלע המארח הוא על פי רוב קירטוני. פוטנציאל ההפקה בישראל עומד על כ-250 מיליארד חביות. מרבצים משמעותיים של המשאב קיימים גם במדינות נוספות במזרח התיכון, ביניהן ירדן.
עד לגילוי שדות הגז הטבעי בים ליד חופי ישראל, היו פצלי השמן משאב האנרגיה המאובן המשמעותי ביותר בישראל (כמות השווה תאורטית לכ-60 שנות צריכה לאומית, בהנחה שכל הכמות ניתנת להפקה מהסלעים).
היסטוריה.
עם הקמתו, פעל משרד התשתיות הלאומיות ליצירת תנאים שיאפשרו את ניצול הפצלים כתחליף לנפט ולפחם. הפעילות כללה הן פעולות לאיתור המחצב (פרוספקציה) והן פיתוח הטכנולוגיות לניצולו. הפרוספקציה ההתחלתית נעשתה בעיקר באמצעות המכון הגיאולוגי לישראל. לפי חוק הנפט (1952), חיפוש נפט מצריך אישור ממשרד התשתיות. על כן, בשנות ה-80 וה-90 השקיע משרד התשתיות מאמץ וסכומי כסף גדולים בבדיקה טכנו-כלכלית של ייצור חשמל מפצלי שמן. הבדיקה נעשתה באמצעות חברת פמ"א (פיתוח משאבי אנרגיה), שהקימה והפעילה מתקן פיילוט לייצור חשמל מפצלי שמן במישור רותם. חברת פמ"א נסגרה בשנת 2000 וחברת רותם אמפרט נגב המשיכה את פעילות המתקן. בשנת 2011 החליטה כימיקלים לישראל, החברה האם של רותם אמפרט, לסגור את המתקן עקב זיהום האוויר שהוא גורם וחוסר כדאיות כלכלית בהפעלתו.
ביולי 2008, העניק הממונה על ענייני הנפט במשרד התשתיות לחברת IEI) Israel Energy Initiatives), חברה ישראלית העוסקת בפיתוח מיזם מיצוי דלקים וגז טבעי בתת-הקרקע (In Situ) מפצלי שמן, וחברת בת של חברת IDT האמריקאית, רישיון בלעדי להפקה ניסיונית של נפט מפצלי שמן באזור השפלה הדרומית. במסגרת הניסוי חברת IEI התכוונה לפעול בחבל עדולם, לייצר שם במשך 3 שנים חבית נפט אחת ביום לאחר שתת-הקרקע תחומם לכ-300 מעלות. החימום התת-קרקעי אמור היה להפוך את פצלי השמן המוצקים לנוזלים וגז.
החל משנת 2011 מחזיקה חברת Northwood Exploration Israel Ltd ברישיון רותם מזרח לפצלי שמן באזור ייעודי הסמוך לאזור התעשייה מישור רותם, בשטח כולל של למעלה מ-2,900 דונם. בשנת 2016 הוקמה על ידה שותפות רותם אנרגיה מחצבים, אשר קיבלה ממשרד האנרגיה כעבור שנתיים תעודת תגלית לפצלי השמן במישור רותם.
פצלי השמן באזור מישור רותם נמצאים קרוב לפני הקרקע, בעומק של עד 50 מטרים, ועל כן מאפשרים כרייה פתוחה ללא חימום הקרקע או סדיקה הידראולית והפקת נפט וחשמל מהם בשיטת ה-ex-situ. בשיטה זו, לאחר כריית הפצלים במכרה פתוח, הם מועברים במצבם הגולמי למתקני הפקה תעשייתיים ומעובדים בתנאים סגורים ומבוקרים לשם הפקת נפט וחשמל. ההפקה עצמה מבוססת על תהליך פירוליזה, בו מתבצע פירוק של חומר אורגני על ידי חימומו לטמפרטורה גבוהה ללא נוכחות חמצן (להבדיל משריפה). בתהליך המוצע על ידי רותם אנרגיה מחצבים יתווספו לפצלי השמן כ-200,000 טונות של פסולת פלסטיק, אשר יהוו גם פתרון סביבתי לבעיית הטמנת פסולת פלסטיק בלתי מתכלה, פתרון שיתאפשר מבחינה כלכלית-טכנית באמצעות השילוב עם פצלי השמן המהווים כנושא חום בתהליך.
הקמת המתקנים במישור רותם מתוכננת להתחיל בשנת 2021 ותחילת ההפקה המסחרית של רותם אנרגיה מחצבים צפויה בשנת 2024.
תהליך ההפקה של פצלי השמן במישור רותם.
עתודות פצלי השמן בשטח תגלית רותם מזרח נאמדות בכ-245 מיליון טון, מהם ניתן להפיק כ-135 מיליון חביות נפט. רותם אנרגיה מחצבים מתעתדת להקים במישור רותם מתקנים להפקת נפט וחשמל, אשר יוזנו בכ-1.8 מיליון טון פצלי שמן שייכרו בשטח ובכ-200,000 טון פסולת פלסטיק המיועדת להטמנה.
בשונה מהפקת פצלי השמן בעמק האלה, שם מדובר בשכבות עמוקות שאינן מאפשרות כרייה פתוחה, ובשונה ממקומות שונים בארצות הברית, שם הנפט הנוזלי לכוד בשכבות עמוקות ונדרש ביצוע סידוק הידראולי (Fracking) בפצלים לשם שחרור הנפט הלכוד ולאחר מכן ביצוע קידוחים להפקתו – במישור רותם מצויים הפצלים קרוב לפני הקרקע דבר המאפשר כרייה פתוחה.
התנגדות לניסוי פצלי השמן בישראל.
מאז קיבלה IEI רישיון לחיפוש נפט בישראל, נשמעה ביקורת חריפה מצד גורמים רבים מתחום איכות הסביבה, ביניהם אדם טבע ודין, קק"ל, גרינפיס, מגמה ירוקה, החברה להגנת הטבע, וכן ממספר רשויות מקומיות בשפלת יהודה. המתנגדים מזהירים מפני תוצאות הרסניות ובלתי-הפיכות, ביניהן: זיהום אוויר, פגיעה בבריאות הציבור, פגיעה בשכבת הקרקע, פגיעה בצומח והחי, סכנה למי האקוויפר, הרס שטחים פתוחים, ושינוי אפשרי באיכות הגשמים. בנוסף, המיזם ידרוש אנרגיה רבה לחימום שכבות הסלע. על מנת לקיים את ההפקה המסחרית, ככל הנראה תידרש בנייה של תחנת כוח אחת, אם לא שתיים. המתנגדים מציינים, שעדיין לא ברור היכן יתקיים זיקוק הפצלים.
חברת IEI טוענת שהפיילוט המתוכנן הוא רק ניסוי, שבמהלכו יבדקו ההשלכות של המיזם. מנגד, מטה המאבק בפצלי השמן טוען, שעל פי חוק הנפט, מרגע שהוכרזה תגלית, לא ניתן לעצור את הניסוי, והוא יעבור באופן כמעט אוטומטי מהפקה ניסיונית להפקה מסחרית. "תגלית" מוגדרת על פי חוק הנפט בתור יכולת הפקה של 500 חביות. היו שביקרו את רצון החברה לעשות פיילוט באזור מרכזי ורגיש כמו חבל עדולם, וטענו שהחברה יכלה לעשות את הפיילוט באווירה ציבורית נוחה יותר באזור הנגב, במרחק מאוכלוסייה. לעומתם, טענה החברה שהתנאים האופטימליים לניסוי נמצאים דווקא בחבל עדולם, מכיוון שבנגב, העורקים של פצלי השמן נמצאים בעומק רב יותר, המקשה על בחינת הניסוי.
החל משנת 2010 נוהל מאבק ציבורי-משפטי-תכנוני עיקש לביטול ניסוי פצלי השמן של חברת IEI - תושבים רבים המתגוררים בסמוך לאזור המיועד לניסוי בחבל עדולם פעלו יחד עם ארגונים סביבתיים, בדגש על אדם טבע ודין בכנסת, בבית המשפט העליון, במוסדות התכנון ובתקשורת.
באוגוסט 2014 פורסם כי המשרד להגנת הסביבה מתנגד לניסוי הפקת נפט מפצלי שמן בשפלה.
בסופו של דבר, המאבק הציבורי הצליח וב-3 בספטמבר 2014, ועדת התכנון של מחוז ירושלים החליטה על ביטול הניסוי.
מיוריאל פרואט
גדעון פרואט
פביאן פרואט
דורניה Do 17
דורניה Do 27
המחאה באום אל-פחם
עוקץ פלדה
עוקץ פלדה היא פצצת מרגמה (פצמ"ר) מונחית תוצרת אלביט מערכות, שעתידה להיכנס לשירות בצה"ל ב-2021. מדובר בפצמ"ר 120 מ"מ המתאים למרגמות "קשת" ו"חנית" שבשירות חיל הרגלים של צה"ל. הפצמ"ר בעל הנחיה כפולה: הנחיית לייזר והנחיית GPS. "עוקץ פלדה" היא ארטילריה של צה"ל ברמת הגדוד שתפאשר לגדודי החי"ר פגיעה מדויקת במטרות איכות, כולל במטרות בתוך שטח בנוי, תוך הפחתת הסיכון לפגיעה בבלתי מעורבים. פיתוח "עוקץ פלדה" החל בתע"ש ב-2011 והמשיך באלביט מערכות עם מכירת תעש מערכות לאחרונה. ב-14 במרץ 2021 עברה "עוקץ פלדה" סדרת ניסויים מוצלחים שחתמו את שלב הפיתוח והגדירו אותה כמוכנה למסירה לצה"ל. צה"ל אמור להצטייד ב"עוקץ פלדה" במהלך שנת 2021.
Whistle
אותות יום הולדת
תוכנית הרמזור
ג'ורג'ה סמית'
ג'ורג'ה סמית' (באנגלית: Jorja Smith; נולדה ב-11 ביוני 1997) היא זמרת-יוצרת אנגליה. אלבום הבכורה שלה, "Lost &amp; Found", שיצא לאור בשנת 2018, זכה לשבחי המבקרים והגיע למקום השלישי במצעד האלבומים הבריטי. בשנת 2019, היא נבחרה לאמנית הבריטית הטובה ביותר בטקס פרסי המוזיקה הבריטית לשנת 2019 והייתה מועמדת גם לפרס גראמי לתגלית השנה.
ביוגרפיה.
1997–2014: ילדות וחיים אישים.