תחום ה-EPM מורכב מאוסף של תהליכי ניהול וניתוח מבוססי טכנולוגיה המאפשרים לארגון להגדיר מטרות אסטרטגיות ואחרי כן למדוד ולנהל את הביצועים מול המטרות האסטרטגיות הנ"ל. תהליכי הליבה של EPM כוללים תכנון פיננסי ותכנון ניהולי, קונסולידציה ודווח, מידול עסקי, ניתוח ומעקב אחרי KPI.. מטרת המדידה היא שיפור ביצועי הארגון.
הגדרה וטווח.
EPM הוא תחום בינה עסקית המשווה בין המטרות והיעדים העסקיים שנקבעו, לבין הביצוע בפועל כפי שהוא נמדד. מטרתו לגלות פערים בין הביצוע בפועל לבין הביצועים הנגזרים מהאסטרטגיה והיעדים.
ביצועו דומה לביצוע בינה עסקית תפעולית. שני תחומים אלה של בינה עסקית עוסקים בעיקר במידע תפעולי בזמן אמת ופחות במידע היסטורי שהועבר לבסיס נתונים ייעודי לצורך ניתוח ודיווח. השוני נובע מכך ש EPM מתמקד באסטרטגיה וביעדים, בעוד בינה עסקית תפעולית, עוסקת גם בנושאים שאינם כאלה. הבדל משמעותי יותר הוא שבינה עסקית בכלל ובדומה לכך בינה עסקית תפעולית מתמקדת בנתונים (Data), בעוד EPM מתמקד בתהליכים.
בגלל המספר הקטן של מדדים או KPIs המוצגים בדווחי EPM, התצוגה היא באמצעות Dashboard או Score Card. תוכנו של Dashboard או Score Card זה עשוי למעשה להיות זהה או דומה למקבילו במערכות Business Activity Monitoring, המציגות את סטטוס ביצוע התהליכים הכלל ארגוניים במערכת BPM.
מגבלות.
במצב הנוכחי השיטה הנפוצה למדידה היא Balanced Score Card ומקור המידע העיקרי לצורך מדידות הוא מחסן הנתונים. במידע הנמצא בו מודגשים המדדים הקשורים בהיבטי לקוח כגון: שביעות רצון לקוחות ושימור לקוחת ובהיבטים פיננסיים כמו: ROI ועלויות. אין במחסן הנתונים מדדים המתייחסים לתהליכים וללמידה וגידול. הגישה של Balanced Score Card פחות מתאימה לטיפול במדדי תהליכים..
מוחמד רניים
הבשורה על פי ניקודמוס
Key performance Indicator
ניקודמוס
ניקודמוס (בלטינית: Nicodemus; ביוונית: Νικόδημος) היה יהודי פרוש וחבר בסנהדרין, המוזכר בבשורה על-פי יוחנן שלוש פעמים. בפעם הראשונה, הוא מבקר את ישוע בלילה כדי ללמוד ממנו על הטבילה לנצרות ו"לידה מחדש". שנית, הוא מצטט את החוק שעל בסיסו נעצר ישוע בחג הסוכות. ולבסוף, הוא מסייע ליוסף הרמתי להכין את גופתו של ישוע לקבורה.
הדעה הרווחת היא שניקודמוס היה אדם מוכר בחברה היהודית, וסביר שזהו נקדימון בן גוריון הנזכר בתלמוד. ניקודמוס נחשב למרטיר, והוכרז כקדוש על ידי הכנסייה. יום חגו הוא ה-3 באוגוסט.
דיר אל-עדס הוא שמה הערבי של כנסיית ניקודמוס הקדוש, השייכת לפטריארכיה היוונית אורתודוקסית, ונמצאת באזור הרובע המוסלמי של העיר העתיקה בירושלים.
על שמו ועל שם יוסף הרמתי קרוי מנזר ניקודמוס הקדוש בעיר רמלה. שמו נפוץ במוזיקה ובספרות נוצרית פופולרית.
פנייה לרחמים
איימי ראיין
אמי ראיין (באנגלית: Amy Ryan; נולדה ב-3 במאי 1968) היא שחקנית קולנוע ותיאטרון אמריקאית, הייתה מועמדת לפרס אוסקר לשחקנית המשנה הטובה ביותר ולפרס גלובוס הזהב בשנת 2007 על תפקידה בסרט "נראתה לאחרונה".
ביוגרפיה.
ראיין נולדה ברובע קווינס, ניו יורק ולמדה בתיכון אומנויות המשחק בעיר. בשנת 1988 במחזה "החרוזים של אולדריץ'", והמשיכה להופיע במופעים קטנים במסגרת אוף ברודוויי, בהם "טירונות".
ראיין הופיעה לראשונה בברודוויי בשנת 1992 במחזה "האחיות רוזנסוויג", לאחר מכן הופיעה בהצגות "שלוש האחיות" ו"האישה".
במהלך קריירת התיאטרון המגוונת שלה הייתה ראיין מועמדת פעמיים לפרס טוני, על תפקידה במחזה "הדוד ואנייה" ועל הופעתה במחזה "חשמלית ושמה תשוקה".
ראיין הופיעה בסדרות הטלוויזיה "ER", "שפץ ביתך", "הסמויה" ו"שיקגו הופ". בתחום הקולנוע פרצה לתודעה בשנת 2000 עם תפקידה בדרמה מועמדת שני פרסי אוסקר "מישהו לסמוך עליו". ב-2005 השתתפה בדרמה הביוגרפית זוכת אוסקר "טרומן קפוטה".
שנת 2007 הייתה השנה המוצלחת ביותר בקריירה של ראיין עם ביקורות נלהבות ומועמדויות לפרס אוסקר לשחקנית המשנה הטובה ביותר ולפרס גלובוס הזהב, על תפקידה בדרמת הפשע של בן אפלק "נראתה לאחרונה". בסרט גילמה ראיין את דמותה של הלן מק'רידי, אמה המסוממת של אמנדה מק'רידי, ילדה שנחטפה. בנוסף באותה שנה השתתפה ראיין גם בדרמת המתח של סידני לומט "לפני שהשטן ידע", ובקומדיה "החיים על פי דן".
בשנת 2010 גילמה את אדל בעונתה השלישית של סדרת הדרמה האמריקאית "בטיפול" ברשת HBO, אשר מבוססת על סדרת ישראלית באותו שם מאת חגי לוי.
בשנת 2013 שיחקה לצד קולין פירת' ריס וית'רספון בסרט הפשע "קשר שטני" של הבמאי אטום אגויאן.
בשנת 2016 שיחקה בדרמת הפשע "המסתנן" לצידם של בריאן קראנסטון, ג'ולייט אוברי, בנג'מין בראט, ג'ייסון אייזקס ודיאן קרוגר.
החל משנת 2021 משתתפת בסדרת הטלוויזיה של הולו, "רק רוצחים בבניין".
לראיין בת מהשחקן אריק סלובין.
גידול טבעי
אפרת (פירושונים)
Panzerschreck
רחל שלון
רחל שלון (1904–1988) הייתה פרופסור להנדסת בניין בטכניון והמהנדסת הראשונה בארץ ישראל.
ביוגרפיה.
שלון נולדה בקאליש שבפולין למשפחת הניך זנמירובסקי, משפחה חסידית. את לימודיה התיכוניים סיימה בוורשה, לאחריהם למדה הנדסה כימית בפוליטכניון העירוני. בשנת 1925 עלתה לארץ ישראל ולמדה הנדסת בניין בטכניון. היא הייתה חברת ההגנה ומפקדת הבנות בה, ולימים שירתה בחיל נשים של צה"ל, כקצינה בדרגת רב-סרן. הייתה מפקדת גדוד 202 בחטיבת כרמלי.
בין השנים 1931–1973 הייתה חברת סגל בפקולטה להנדסה אזרחית של הטכניון. במהלך עשורים אלו, שימשה משנה לנשיא הטכניון לענייני מחקר, משנה לנשיא לעניינים אקדמיים, ודיקן בית הספר ללימודי מוסמך. בשנת 1952 מונתה לפרופסור חבר ובכך הייתה לאישה הראשונה שמונתה לפרופסור בטכניון. בשנת 1956 הוענקה לה דרגת פרופסור מן המניין.
עם קום המדינה מונתה ליו"ר ועדת המומחים לבנייה במסגרת המועצה המדעית שליד משרד ראש הממשלה. בשנת 1956 הגישה את התפטרות הוועדה במחאה על העדר תקצוב לחקר הבנייה. באותה תקופה, הוקמה על ידה התחנה לחקר הבנייה, אשר נועדה למלא תפקיד זה של חקר משק הבנייה בישראל ופעלה בראשות שלון לאורך עשרים שנה.
בפעילותה הציבורית הייתה מראשוני החברים במועצה להשכלה גבוהה ובועדה לתכנון ולתקצוב של המועצה. בשנת 1954 ייסדה את הסניף הישראלי של ארגון סורופטימיסט לנשים עובדות ובעלות מקצוע ובארגון הבינלאומי נבחרה לנשיאת הפדרציה האירופית. בשנת 1959 נבחרה לנשיאת הארגון הבינלאומי של מעבדות מחקר של חומרים וקונסטרוקציות (RILEM) ובשנת 1962 לחברת הוועד המנהל של המועצה הבינלאומית לחקר הבנייה. בשנת 1960 מונתה לחברת המועצה הלאומית למחקר מדע ופיתוח טכני במשרד ראש הממשלה, ולחברת המחלקה לעובד האקדמאי בהסתדרות העובדים הכללית.
בשנת 1980 נמנתה עם מדליקי המשואות בטקס יום העצמאות. בשנת 1988 הוענק לה תואר דוקטור לשם כבוד בטכניון. שלון זכתה אף בתואר אזרחית כבוד של העיר חיפה.
בשנת 1929 נישאה שלון למהנדס אוריאל שלון (פרידלנד), מנהל בית החרושת "שמן", יו"ר אגודת המהנדסים והארכיטקטים בישראל ויו"ר ועד הדר הכרמל. יחד עמו ייסדה קרן למימון הקמת מעונות לסטודנטים בעיר חיפה.
ישראליות
נוה יוסף
קרב הקיסר
מתקפת לודנדורף
פלפול
פִּלְפּוּל הוא מונח נפוץ במשנה ובתלמוד, המתאר חריפות יתרה והבנה עמוקה בדברי הלכה. בניגוד לשיטת הפלפול לה קמו מתנגדים רבים במהלך ההיסטוריה היהודית, הפלפול מובא בתלמוד לרוב בהקשרים חיוביים. המילה "פלפול" מציינת חריפות, ומקובל לחשוב כי מקורה האטימולוגי הוא מהמילה פלפל, כפי שנכתב במסכת סופרים: ; אך דעה זו כנראה שגויה, והמשמעות של הביטוי הוא "פל-פל", כלומר, צמד הברות המבטאות היפוך לכאן ולכאן; הלוך ושוב, קושיה ותירוץ, הבעת דעה וחזרה ממנה.
מאפייני הפלפול המדרשי.
הפלפול לבש צורות שונות ומאפיינים שונים לאורך הדורות. הפלפול התנאי-מדרשי אופיין בדרך חשיבה הפכפכה; כשמו כן הוא, "פל-פל", הטיית הדעה אנה ואנה. צורת חשיבה שאינה מתמקדת במהותם של הדברים, אלא ביכולת הלוגית המופשטת לטעון אותם, וכתוצאה מכך לכל A תמיד ניתן לטעון לא-A. ביטוי נפוץ בספרות התנאית המדגים צורת חשיבה זו הוא "או אינו אלא"... או ביטוי דומה אחר: "או כלך בדרך זו"; שני ביטויים המדגימים את היכולת האינטלקטואלית לחשוב את היפוכה של ה"הוא-אמינא" (בארמית, בתרגום חופשי: 'ההנחה המוקדמת'). מאפיין עיקרי נוסף, הוא שהדיון בשורשו לרוב הכיל יסוד מעשי והושתת על שאלה הלכתית פרקטית - בניגוד לפלפולים המאוחרים - אך באמצעו ובמהלכו סטה המפלפל ממטרתו המקורית ודן בשאלות תאורטיות, אך לבסוף כמעט תמיד נקבעה הלכה למעשה.
חומרי הגלם של פלפול זה היו לרוב פסוקים, בעיקר מהמקרא אך גם בתנ"ך, וכן סתירות בין סוגיות הלכתיות שונות.
פלפול בעל מאפיינים מעט שונים, שנפוץ במשנה ובתלמוד, התבסס בעיקרו על מעין שעשוע בדברי הלכה; כלומר, שימוש בנימוקים אנטי-הלכתיים באופן שברור היה כי על-אף שהם עוסקים בנושא מעשי - אין כל ספק שאין ביכולתם לשנות הלכה פסוקה, כך לדוגמה: . לכולם היה ברור כי הטמא - טמא והטהור - טהור, אך לשם הפלפול השתמש רבי מאיר בחריפותו כדי להבהיר את ההפך, המעשי - כביכול. דוגמה נוספת המדגימה שעשוע אינטלקטואלי לשמו, היא טיהור השרץ: .
פלפול כשבח.
לפי התלמוד ב, אחת השאלות שאדם נשאל לאחר מותו היא . כלומר הפלפול אינו רק שבח אלא אפילו חובה.
בתלמוד מופיעים סיפורי-הלל על אודות חכמים לאורך ההיסטוריה שהפליאו לפלפל. כך לדוגמה נכתב על עתניאל בן קנז: . תנא שבלט בחריפותו היה רבי מאיר, שעליו נאמר: . מגמה זו של הצגת פנים הפוכות מן ההלכה הפסוקה, נמצאת בתלמוד באותו מקום גם לגבי סומכוס, תלמידו של רבי מאיר: .