ספרו של היינליין "The Puppet Masters" משנת 1951 היה מספרי המדע הבדיוני הראשונים שתורגמו לעברית. תרגומו הראשון בשם "פלישה לכדור הארץ" הופיע בשנת 1961 בהוצאת "מצפן" (הוצאה שהוציאה את ראשוני תרגומי ספרי המדע הבדיוני בראשית שנות ה-60). הספר יצא לאור שנית בשם "השליטים" בהוצאת "מסדה" בשנת 1979. הספר עוסק בפלישת חייזרים מטיטאן, ירחו של שבתאי. הוכחה לחזונו ולעומק המחקר שביצע היינליין בטרם כתב את ספריו, היא כי ב-15 בינואר 2005 נחתה גשושית חלל אירופית על הירח טיטאן, ירחו של כוכב הלכת שבתאי, ושיגרה צילומים שאישרו את ההנחה כי כוכב זה הוא בעל אטמוספירה, ומכאן כי ייתכנו עליו חיים.
רוב ספריו של היינליין תורגמו לעברית, בהוצאות מרכזיות ומוכרות. סדרת המדע הבדיוני היוקרתית של עם עובד, והוצאת כתר, אחראיות להוצאה לאור בעברית של מיטב ספריו, אך ספריו הופיעו גם בהוצאות קטנות יותר. היינליין זכה לתרגומים של מיטב מתרגמי המדע הבדיוני לעברית.
נמלולים
נמלולים (באנגלית: Lemmings) היא סדרת משחקי מחשב שבהם השחקן צריך להוביל יצורים קטנים (נמלולים) עד ביתם, דרך סדרת מכשולים. על פי עלילת המשחק, הנמלולים הם יצורים מוגבלים ההולכים רק ישר, ללא קשר למה שהם רואים. באמצעות כלים מוגבלים שמקבל השחקן, הוא מעניק לנמלולים מסוימים יכולות שונות האמורות לפרוץ את הדרך אל הבית ולאפשר לכוון את כל הנמלולים אל ביתם.
המשחק מבוסס על מיתוס ידוע לפיו הלמינגים, מין מכרסם הנפוץ בסמוך לאזור הארקטי, קופצים בהמוניהם אל מותם כאשר אוכלוסייתם גדלה.
המשחק פותח על ידי חברת DMA Design (לימים Rockstar North, שעתידה לפתח את סדרת משחקי Grand Theft Auto) והופץ על ידי חברת Psygnosis למחשב האמיגה. המשחק הפך למשחק חשיבה ממוחשב פופולרי, ונמכר ב-15 מיליון עותקים על מגוון גרסאותיו והיסביו למחשבים ולקונסולות השונות (כולל אב טיפוס של מכונת ארקייד אשר פיתוחה בוטל בטענה של חוסר פופולריות, בשל החשש שעיצוב המשחק לא מותאם לארקייד). למשחק נוצר מספר שיא של גרסאות לפלטפורמות השונות ביחס להיותו משחק מחשב ביתי ולא משחק ארקייד (משחק המחשב הביתי היחיד שיש לו כמות גדולה יותר של גרסאות לפלטפורמות השונות, הוא טטריס), וכן ביחס להיותו משחק שנשלט על ידי עכבר מחשב (רוב היסביו וגרסאותיו של המשחק היו לקונסולות המשחקים השונות ולמחשבי 8 ביט נעדרי עכבר כדוגמת קומודור 64, ספקטרום סינקלייר וכן Amstrad CPC שהמשחק לא הותאם אליהם במקור, ורק מעטים מהיסביו, כדוגמת DOS, חלונות 95, מקינטוש, Apple IIGS, Atari ST וכן Acorn Archimedes תמכו בעכבר מחשב) ביחס לתקופה שבה המשחק יצא.
למשחק יצאו גרסאות נוספות, משחקי המשך ושני משחקי ספין-אוף במהלך השנים.
למרות קנה ההצלחה הגדול של המשחק, משחק ההמשך, Lemmings 2: The Tribes, שיצא שנתיים בלבד לאחר המשחק המקורי, לא הצליח לשחזר את קנה המידה של הצלחת המשחק המקורי, ונמלולים הפך בתוך מספר שנים לאופנה חולפת כאשר המשחק השלישי בסדרה, All New World of Lemmings, נחל כישלון גדול ויצא רק לאמיגה ולמחשב האישי ואז DMA Design נטשה את המותג לטובת Grand Theft Auto.
משחקי הסדרה.
הערה: החל מ-3D Lemmings משחקי הסדרה אינם מיוצרים יותר על ידי DMA Design שעברה לפתח את Grand Theft Auto.
בשנת 1996 יצאו שני משחקי ספין אוף של נמלולים: אחד בשם "The Adventures of Lomax", אשר מציג את לומאקס כגיבור הנמלולים, ואף מציג משחקיות שונה לחלוטין בסגנון פלטפורמה, והשני, "Lemmings Paintball" משחק איזומטרי בסגנון פיינטבול.
מטר מעוקב לשנייה
מטר מעוקב לשנייה (מקל"ש) הוא יחידת מידה במערכת SI למדידת ספיקה של מערכת להובלת נוזל או גז, והיא מציינת ספיקה שבה זורם במערכת מטר מעוקב אחד של נוזל או גז במשך שנייה אחת. מטר מעוקב לשנייה שקול לאלף ליטרים לשנייה.
המערכת הנמדדת עשויה להיות מערכת טבעית, כגון נהר, או מעשה ידי אדם, כגון צינור מים.
יחידת מידה קטנה יותר, אך משקפת ספיקה על פני תקופה ארוכה יותר, היא מלמ"ש – מיליון מטר מעוקב לשנה. אומנם המדידה היא ביחידות של מיליון מטר מעוקב, אך בשנה (כ-365 ימים) יש יותר מ-31 מיליון שניות, לכן מקל"ש אחד הוא 31.356 מלמ"ש.
אמזונה
אמזונה במיתולוגיה היוונית היא אישה לוחמת, חלק משבט האמזונות שמונה נשים בלבד. על פי המיתולוגיה, מקום משכנן של האמזונות ב"ארץ האמזונות" שבקצה האויקומנה.
המקור לשם.
מקור השם אמזונות (Ἀμαζόνες "Amazónes", singular Ἀμαζών "Amazōn)" לא היה ידוע גם ליוונים הקדומים וידועים מספר פירושים שניתנו לו. המקור הכתוב הקדום ביותר לכך הוא ההיסטוריון הלניקוס מלסבוס (395 - 480 לפנה"ס). לדבריו השם "אמזונה" (αμασονεσ) מורכב משני רכיבים: α = נגד, שלילה ו-μασα= חזה, שדיים (מאסא). התאור של האמזונות כחסרות שד היה רווח בקרב כותבים יווניים. וקשורה בסיפור שהן כרתו את שדן הימני כדי להיטיב להשתמש בקשת או בכידון. פירוש אחר לשם מתייחס לרכיב Amazo, שמה של כוהנת לאלת הציד ארטמיס, המקושרת לאמזונות במיתולוגיה היוונית. חוקרי מיתולוגיה והיסטוריונים מודרניים ניסו למצוא את מקור השם בשפות של העמים ה"ברבריים" - העמים שאינם יוונים, כמו החתים או התראקים, שבארצותיהם לכאורה חיו האמזונות. לפי אחת הסברות מקור השם בשפה הפרסית, והוא גירסה של המילה "לוחמים".
מאפיינים.
על פי המיתולוגיה היוונית, האמזונות חיו לחופיו הדרומיים והמערביים של הים השחור ולאורך נהר הדון, ולבסוף הובסו בידי צבא גברים בקרב הנודע בשם קרב האמזונאכיה, שם הן מתוארות כברבריות פראיות ונחותות לעומת אנשי הציוויליזציה היוונית המתורבתים.
כנראה מקור האגדה הוא במפגשים היוונים עם הנשים הלוחמות מקרב הסקיתים סרמטים, אולם יש סברה שמקורה הוא מזרחי יותר מאזור פרס, בשל תיאור האמזונות בלבוש פרסי. היוונים הקדמונים התפלאו בכל פעם מחדש מהיפוך התפקידים חסר התקדים ואף כינו את האמזונות ברבריות.
יש המאמינים כי קיימת אמת מסוימת באגדות הקיימות על האמזונות. בשנת 1950 מדענים אשר עבדו בחפירות מהשנה ה-4 לפנה"ס מצאו אתרי קבורה בדרום אוקראינה ושם גילו קברי נשים רבות שהכילו חרבות, חיצים ושריון.
מסורות מיתיות קושרות בין מלחמת האמזונות והרקולס.
האמזונות מתוארת כפרשיות מעולות, בעלות מיומנות גבוהה בקשתות, שמשלח ידן היה ביזה ושוד. לפי האגדה נהגו האמזונות לכרות את שדן הימני, כיוון שהפריע להן לירות בקשת, ולעיתים נלחמו בזמן שהן מיניקות. מלבד היותן לוחמות אמיצות ונועזות הן נחשבו גם כנשים בעלות כבוד, יושר והגינות. הן היו מוכנות לסכן את חייהן כדי להציל בשעת צרה את חברותיהן.
אורח חייהן של האמזונות כלל מלחמות, ציד וחקלאות. כל גבר אשר חי בקרב קהילה זו היה במעמד נותן שירות בלבד.
האגדות היוונית המתייחסות אליהן תיארו לרוב את יחסן אל גברים כמשפיל ואדנותי: הגברים שימשו להם כעבדים, משרתים ומרביעים. לפי האגדה כל הילדים הזכרים שנולדו לאמזונות ננטשו למוות, והבנות גודלו להיות לוחמות. לפי גרסה אחרת, לבנים שנולדו שברו האמזונות את הידיים והרגליים, על מנת למנוע מהם אפשרות להילחם או לטייל בעולם בעתיד, אולם הגרסה הנפוצה ביותר היא זו שלפיה היו האמזונות שולחות את בניהן הזכרים לגדול עם אבותיהם.
המלכות האמזוניות.
לאמזונות היו שתי מלכות אשר חלקו יחדיו את המלוכה. האחת הייתה אחראית על ענייני חוץ כגון מלחמות והשנייה על ענייני פנים הקהילה. שתי מלכות אמזוניות מתוארות במיתולוגיה היוונית. הראשונה, היפוליטה, נהרגה על ידי הרקולס, כאשר נשלח כחלק מ-12 משימותיו להביא את חגורתה, שניתנה לה על ידי ארס. לפי המסופר במיתולוגיה, אסף הרקולס צבא של מתנדבים ונחת עימם בנמל תמיסקירה, שם פגש את היפוליטה שניאותה לתת לו את החגורה, אולם הרה אויבתו הוותיקה של הרקולס הפיצה שמועה בקרב האמזונות, כשהיא מחופשת לאחת מהן, שהרקולס וצבאו הגיעו לכבוש את ארץ האמזונות ולחטוף את מלכתן. האמזונות תקפו את צבא הרקולס ובקרב שנוצר הרקולס הרג את היפוליטה ונטל את חגורתה.
הדמות השנייה, היא המלכה האמזונה פנתסיליאה שערכה דו-קרב עם הגיבור ההלני של מלחמת טרויה אכילס, והפסידה. אכילס, לאחר שהסיר את שריונה בעת שגססה, הספיק להתאהב בה לפני מותה, וזו לחשה לו "אין דבר, ניפגש במהרה אצל האדס". סיפורים מיתולוגיים על גיבורים שביקרו בשאול, מתארים את השניים מאוחדים שם. היינריך פון קלייסט כתב מחזה בשם "פנתיסליאה" על פגישתם של פנתיסליאה ואכילס. במחזה התחלפו התפקידים ופנתיסליאה היא שרוצחת את אכילס, לאחר שלקח אותה בשבי. מלכתחילה פנתיסליאה נוטה להענות לדברי האהבה והחיזור של אכילס. מאחר שהיא תחת הזיות שהפציעה שלה גרמה לה היא סבורה שהוא השבוי שלה ומרגיעה אותו שאל לו לחשוש מפניה, שכן אין לה כוונה לפגוע בו. אכילס מגלה לה שהיא הוזה ולמעשה היא השבויה, אולם מבטיח שלא יאונה לה כל רע. גאוותה של פנתיסליאה נפגעת ויחסה לאכילס הופך לעוין. אכילס שאינו מבחין בשינוי, משחרר את פנתיסליאה ומבטיח לבוא לבקרה בארץ האמזונות. אמזונה שבויה אחרת מזהירה את אכילס לגבי כוונותיה הרצחניות של פנתיסליאה, אך הוא אינו שועה לאזהרה והולך לבקר אותה בממלכתה . שם היא רוצחת אותו. בעקבות הרצח האמזונות מדיחות את פנתיסליאה מלמלוך עליהן ומוקיעות אותה כמי שרצחה אדם לא חמוש וללא כוונות זדון.
השפעה.