מדברי הרמב"ם אכן עולה, שאליעזר עבד אברהם אכן עבר על איסור ניחוש. חלק מהמפרשים מסבירים שהסיבה שהרמב"ם לא הזכיר את יונתן – כי הוא מעניק פרשנות רציונלית לסימנו – למידת המצב המוראלי של האויב, בדומה לסימן שה' נתן לגדעון ().
אולם הראב"ד בהשגותיו על הלכה זו, תוקף את הרמב"ם בצורה חריפה, ומפרש את דברי הגמרא בצורה אחרת:
שיטתו של הראב"ד מתאימה לשיטת חכמי פרובנס אחרים (הרב מנחם המאירי והרד"ק למשל) שאוסרים רק קביעות ידועות ומוכרות שיש חשש שהם הגיעו מאמונות של עבודה זרה. על פי שיטה זו, אדם הממציא סימן לעצמו כדי לקבוע באמצעותו מה לעשות, נוהג בדרך טובה, והוא מנצל סוג של הדרכה אלוהית שמנחה את האדם מה לעשות.
אכן כבר בעלי התוספות התקשו האיך עברו אליעזר ויהונתן על איסור ניחוש. ונאמרו בכך מספר תירוצים:
רש"י ותוספות כתבו ליישב שדווקא כאשר סומכים על הסימן באופן מוחלט הדבר אסור, אך במקרה שלא, אין הדבר נאסר, ולדעתם אליעזר לא סמך באופן מוחלט על הסימן שהרי שאל את רבקה - קודם שקידשה - בת מי היא. וכן הדבר לגבי יונתן שבכל מקרה היה נלחם עם פלשתים, ועשה את הסימן על מנת לזרז את נערו.
בכסף משנה כתב ליישב בשם הר"ן, שרק ניחוש שאין בו הגיון וסברא נאסר מהתורה, אך כאשר הסימן הגינוי ומסתבר הדבר מותר. ולכך סמך אליעזר על הסימן שעשה, שהרי אם אכן הנערה תשקה אותו מים וודאי שהיא בעלת מידות טובות ומתאימה להיות אישה ליצחק. וכן פירש גם רבי אליעזר ממיץ בספר היראים. וכן פירש המהר"ל וסיכם את דבריו שהניחוש אסור .
מהלך נוסף כתב ברד"ק לפיו לא כל סימן יש לאסור מהתורה אלא רק:
וכעין דברים אלו כתב גם בספר החינוך בטעם שאסרה התורה 'ניחוש':
סימני ראש השנה.
המרדכי מביא את בשם תשובות הגאונים שהעירו על מנהג אכילת הסימנים בראש השנה, שיש לאסור מנהג זה מטעם איסור ניחוש, המרדכי מיישב את המנהג בכך שהוא מיוסד על 'מקרא ואגדות':
טרום היסטוריה
הרי אהגר
הרי אַהַגַּר (בשפות ברבריות: idurar n Ahaggar, בערבית: جبال هقار), הידועים גם בשם הצרפתי הוגּאר או אוגּאר (בצרפתית: Hoggar) הם אזור גבוה במרכז סהרה בדרום אלג'יריה, לאורך חוג הסרטן. ההרים משתרעים על שטח של כ-550,000 קמ"ר (212,000 מייל רבוע).
גאוגרפיה.
אזור הררי זה ממוקם כ-1,500 קילומטרים דרומית לבירה אלג'יר. האזור הוא ברובו מדבר סלעי עם גובה ממוצע של יותר מ-900 מטרים מעל פני הים. הפסגה הגבוהה ביותר, הר טאהאט , היא 2,908 מטרים. ההרים מורכבים בעיקר מסלע מותמר בן כ-2 מיליארד שנים, אם כי ישנם אזורים שבהם פעילות געשית מאוחרת יותר יצרה סלע חדש יותר.
אקלים וסביבה.
רכס הרי אהגר חווה בדרך כלל קיץ חם, עם אקלים חורפי קר. הטמפרטורות יורדות מתחת לאפס בחורף. הגשמים נדירים ולא קבועים כל השנה. עם זאת, מכיוון שהאקלים פחות קיצוני מאשר רוב אזורי הסהרה, הרי אהגר הם מיקום מרכזי למגוון ביולוגי, כולל מספר מיני מִשארים.
הרי אהגר הם חלק מ"הפארק הלאומי אהגר", אחד הפארקים הלאומיים של אלג'יריה. הפסגה הגבוהה ביותר ברכס אהגר, הר טאהאט, נמצאת באזור הפארק, המשתרע על פני כ-450,000 קמ"ר.
חי וצומח.
מעט ממערב לרכס, אוכלוסיית הזאב הטלוא שנמצא בסכנת הכחדה התקיימה לפחות עד המאה ה-20, אך כיום מקובל לחשוב שהיא נמחתה מהאזור. גם אוכלוסיות משאר של התנין המערב אפריקאי התקיימו בהרי אהגר עד תחילת המאה ה-20.
ניתוח צואה שנאספה ב-2006 מצביעה על נוכחות ברדלס מערב אפריקאי באזור. בין אוגוסט 2008 לנובמבר 2010, ארבעה פרטים תועדו. ברדלס בודד צולם והוסרט על ידי חוקרי טבע אלג'יראים בשנת 2020 בפארק הלאומי בשדה הוולקני אתכור שפסגותיו מתקרבות לגובה של 3,000 מטרים.
הפארק מכיל גם אוכלוסייה של אוכלי צמחים כמו תת-המינים הסהריים של עבדקן הרעמה וצבי הנגב.
חשיבות תרבותית.
בהרי אהגר נמצאו שרידים טרום-היסטוריים של מספר תרבויות אנושיות. בהרים נמצאים ציורי סלע מתקופות פוריות יותר של המקום, החל מ-15,000-8,000 לפנה"ס, והאזור היווה בתקופת ההולוקן הקדום (8,000-6,000 לפנה"ס) צומת דרכי תרבות ומפגש בין תרבויות טרום-היסטוריות שונות. ציורי הסלע שבמקום מסייעים לתיארוך אירועים כגון ביות חיות שונות באזור, וכן לזיהוי מגעים תרבותיים שונים, כגון קשרים עם מצרים העתיקה.
מסיב אהגר הוא הארץ של שבט הטוארג כֶּל הע'ר . ברכס נמצאת העיר תמנראסת, מרכזם של שבטי הטוארג באלג'יריה, וכן קברה של תין הינאן, מלכת הטוארג העתיקה שנחשבת לאם שבטיהם ממוקם באבלסּה , נווה מדבר ליד העיר.
ההרמיטאז' של שארל דה פוקו, שנבנה ב-1911 ועודנו מיושב על ידי כמה נזירים קתולים, נמצא בראש רמת אסכרם בהרי אהגר.
לא ידח ממנו נדח
לֹא יִדַּח מִמֶּנּוּ נִדָּח הוא ביטוי מקראי. משמעותו העיקרית היא שלא יאבד אדם מבני ישראל.
מקור הביטוי.
הביטוי מבוסס על הפסוק ב:
במקורו נאמר על ידי האישה החכמה מתקוע בדבריה אל דוד המלך במטרה לשכנע אותו להחזיר את אבשלום לירושלים. לפי פירוש מצודת דוד טענה האשה שאמנון נהרג על ידי אבשלום כדי לכפר על חטאו במעשה אמנון ותמר, ואבשלום היה שליח ההשגחה ואין להאשימו כל כך.
בהגות היהודית.
לפסוק זה נקשרו כמה תובנות בהגות היהודית:
בהלכה.
בהסתמך על הרעיון של ביטוי זה נפסקו כמה פסקי הלכה:
פרנסס ספנס
בוהומיל הראבל
ראשת ממשלת צרפת
ראשת ממשלת הממלכה המאוחדת
מבקרת המדינה
נשיאת ארגנטינה
פרקליטת המדינה
ראשת ממשלת פינלנד
ראשת ממשלת שוודיה
ראשת ממשלת אסטוניה
נשיאת אתיופיה
נשיאת גאורגיה
נשיאת יוון
נשיאת סינגפור
נשיאת קוסובו
וקראת אליה לשלום
לורן בוצ'ארד
לורן בוצ'ארד (באנגלית: Loren Bouchard; נולד ב-10 באוקטובר 1969) הוא אנימטור, תסריטאי, מפיק, במאי ומלחין אמריקאי-יהודי. ידוע בעיקר כיוצר של סדרות הטלוויזיה המונפשות "ההמבורגרים של בוב" (2011–הווה) שמשודרת ברשת פוקס ו"סנטרל פארק" שמשודרת באפל TV פלוס.
ביוגרפיה.
בוצ'ארד, בנם של אם יהודייה ואב קתולי, נולד בעיר ניו יורק שבארצות הברית ב-1969 וגדל בעיר מדפורד (Medford) שבמדינת מסצ'וסטס. הוא מתגורר בלוס אנג'לס ונשוי להולי קרצ'מר משנת 2006.
בוצ'ארד, שנשר מבית ספר תיכון, עבד כברמן ב-1993 כאשר נתקל במקרה במורה שלו לשעבר, , ששאל האם הוא עדיין מצייר והציע לו הזדמנות לעבוד על סרטוני אנימציה קצרים שהיה בתהליך יצירתם; סרטונים אלו הפכו לסדרת טלוויזיה הראשונה שבוצ'ארד היה חלק מהפקתה, ד"ר כץ, מטפל מקצועי (1999-1995), שעלתה לשידור בערוץ קומדי סנטרל.
לקראת סופה של "ד"ר כץ", בוצ'ארד וחברו יצרו סדרה מונפשת חדשה, "סרטונים ביתיים" (2004-1999), שעלתה לשידור ברשת UPN.
בהמשך בוצ'ארד יצר את הסדרת הנפשה ממוחשבת (2007) שעלתה לשידור בערוץ Cartoon Network.
בשנת 2009 בוצ'ארד שיתף פעולה עם , התסריטאי והמפיק של המלך היל, ופיתח את ההמבורגרים של בוב (2011-הווה), סדרת אנימציה על משפחה שעובדת במסעדת המבורגרים. בוצ'ארד התעניין בלהציג משפחה של אנשים השייכים למעמד הפועלים, סגנון חיים שלתחושתו לא קיבל מספיק ייצוג בטלוויזיה.
בשנת 2018 בוצ'ארד חבר עם ג'וש גד והתחיל לפתח סדרת מחזמר מונפשת חדשה, סנטרל פארק, שעלתה לשידור באפל TV פלוס ב-2020. באותה שנה הסדרה משכה תשומת לב תקשורתית כאשר השחקנית קריסטן בל, שהעניקה את קולה לדמות הרב-גזעית מולי טילרמן, הכריזה שתחדל מלדבב את הדמות מכיוון שבל היא בעלת עור לבן וברצונה לאפשר לשחקנית רב-גזעית לדבב את מולי. מוקדם יותר באותה שנה, במסגרת פאנל של , בוצ'ארד הגן על החלטת הליהוק של בל והוסיף כי . בהמשך השנה בוצ'ארד התנצל על אמירה זו ועל הליהוק.
בשנת 2021 עלתה לשידור ברשת פוקס סדרה מונפשת חדשה שבוצ'ארד שותף בהפקתה, The Great North.
המבוסס על "ההמבורגרים של בוב", שמתוכנן לצאת לאקרנים במאי 2022, מהווה את כניסתו הראשונה של בוצ'ארד לתחום הקולנוע.
רודולף רדר
רודולף רדר (Rudolf Reder; 4 באפריל 1881 – 1968) היה כימאי יהודי שנכלא במחנה ההשמדה בלז'ץ, והוא מהמעטים בו ששרדו ממנו.
ביוגרפיה.
רודולף רדר נולד בלבוב ב-4 באפריל 1881.
במקצועו היה כימאי - יצרן סבון.
ב-16 באוגוסט 1942 נלקח מלבוב לבלז'ץ. הגיע למחנה השמדה בלזץ כאסיר יהודי, פחח, בין הבודדים שעבדו במחנה השמדה בלז'ץ במשך ארבעה חודשים עד שניצל הזדמנות וברח על נפשו בנובמבר 1942. הוא מצא מסתור אצל ידידה בלבוב שם כתב על שהתרחש בבלז'ץ.
הוא סיפר כיצד ברח:
הוא הסתתר בלבוב עד לכניסתו של הצבא האדום ביולי 1944. בו בחודש נחקר על ידי התובע הרוסי, יו"ר הוועדה המיוחדת לחקר פשעי הגרמנים, ומסר דו"ח על האירועים שחזה בהם לסופר הרוסי ולדימיר בילייבוב. בינואר 1946 הוא מסר דין וחשבון לוועדה ראשית לחקר פשעי הגרמנים בקרקוב, בפני יושב ראש הוועדה, השופט ד"ר זן (Sehn).
לאחר המלחמה נישא לידידה שאצלה הסתתר ונשאר לחיות בלבוב. עדותו היא בין הבודדות מבלז'ץ ויש לה חשיבות רבה בשל כך.
עדותו התפרסמה בפולנית ובאנגלית בספר "בלז'ץ".
כוחך הרם
כוחך הרם הוא שיר של אהובה עוזרי, שנכלל באלבום הבכורה שלה, "היכן החייל", שיצא לאור ב־1975. בדצמבר 2020 חידשה יובל דיין את השיר, שיצא לאור כשיר הנושא של הסרט התיעודי על חייה של עוזרי "צלצולי פעמונים".
רקע.
השיר הוא שיר הנושא של סרטו של הבמאי עופר פנחסוב "אהובה עוזרי: צלצולי פעמונים", המתאר את חייה של עוזרי. הסרט זכה בפרס המוזיקה בפסטיבל הקולנוע ה־37 ירושלים. השיר נכלל במקור באלבום הבכורה של עוזרי, "היכן החייל" שיצא ב־1975 (כמה משירי האלבום נכתבו כבר שמונה שנים קודם לכן, כתוצאה מרשמיה של עוזרי בת ה־17 ממלחמת ששת הימים, שחברים שגדלה איתם נפגעו בה. שירים אחרים בו נכתבו על רקע מלחמת יום הכיפורים). פנחסוב תיאר את השיר במילים: .