ב-1964 שיחקה את אמו של אמיל בעיבוד לספר אמיל והבלשים.
היא דיבבה את סינדרלה בדיבוב הגרמני של הסרט "סינדרלה: של דיסני, היא גם דיבבה את אחותה של אליס בסרט "אליס בארץ הפלאות".
היא הייתה נשואה פעמיים (בעלה הראשון וילפריד זייפרט נהרג בתאונת דרכים בשנת 1954) ולה שני ילדים מכל אחד מנישואיה.
נפטרה ב-21 במרץ 2022.
איגוד הנשים היהודי
חלימה בהקיץ חריגה
חלימה בהקיץ חריגה (באנגלית: Maladaptive Daydreaming), ידועה גם כחלימה בהקִיץ כפייתית או חלימה בהקִיץ מוגזמת, היא תסמונת נפשית שאיננה מוכרת עדיין באופן רשמי, שבה אדם משקיע שעות על גבי שעות בחלימה בהקיץ מוחשית, מורכבת, ופנטסטית, עד כדי כך שזה גורם לו למצוקה רבה ופגיעה בתפקוד. תופעה זו נחשבת לתסמונת נפשית דיסוציאטיבית, המתבטאת בניתוק של האדם מסביבתו המיידית ומעיסוקו, שבמהלכו הקשר עם המציאות מוחלף באופן חלקי על ידי דמיון הנחווה בזמן הערות, בדומה לחלום בהקיץ. זוהי בעצם הִישָּׁקְעוּת (Absorption) פתולוגית בעולם פנימי עשיר, שרבים מתארים כחוויה שדומה לצפייה בסרט. על אף שמדובר בתסמונת נפשית (סינדרום) שרבים מזהים את עצמם כסובלים ממנה, היא איננה מוכרת עדיין על ידי המגדירים החשובים בפסיכיאטריה, כגון ה-5-DSM או ה-ICD. את המונח טבע לראשונה בשנת 2002 פרופ' אלי זומר לאחר שאיתר את התופעה בקרב שישה ממטופליו וערך על מצבם מחקר איכותני. זומר תיאר את גילויו במאמר שהתפרסם בכתב העת Journal of Contemporary Psychotherapy, ובו נטבע לראשונה המונח Maladaptive Daydreaming.
חלימה בהקיץ חריגה מבוססת על תכונה המאפשרת לאנשים לטוות במוחם פנטזיות ועלילות דמיוניות רוויות רגש, המעניקות לחוויה הדמיונית תחושה מציאותית, כאילו היו נוכחים בה. לתכונה זו קוראים Immersive Daydreaming או חלימה בהקִיץ סוחפת. חלימה בהקיץ סוחפת שונה מחלימה בהקיץ רגילה או מנדידת מחשבות, המתרחשת באופן לא מודע בשעה שהמוח נמצא במנוחה ואינו עסוק במטלה חיצונית. במצב כזה, אנשים עוסקים בענייני היומיום כמו תוכניות, שאיפות או זיכרונות שאינם רלוונטיים לחוט המחשבה שבה ממוקדת מודעות האדם באותו הרגע. הפנטזיה בחלימה בהקיץ סוחפת, נחווית על ידי מי שניחנים בתכונה כמתגמלת מאוד, ולכן, מפתחים חלק מהאנשים האלה כמיהה לעבור את החוויה שוב ושוב או להאריך בה. חלימה בהקיץ סוחפת יכולה להפוך להפרעה של חלימה בהקיץ חריגה כאשר נפגעת השליטה בהתנהגות מנטלית זו עד כדי פגיעה בתפקוד החברתי, התעסוקתי או הלימודי, או כאשר נוצרת מצוקה נפשית בעקבות ההפרזה בהתנהגות זו. הדחף הכפייתי לחלימה בהקיץ חריגה נחווה לעיתים תכופות כהרגל התמכרותי ונמצא קשור להפרעה טורדנית-כפייתית.
מאפיינים ותסמינים.
חלימה בהקיץ חריגה מאופיינת בנטייה חוזרת ונשנית להִישָּׁקְעוּת בתוך עלילות דמיוניות עשירות הגוזלת זמן רב, וכרוכה בכמיהה לחזור אליה כל אימת שמתעוררת מניעה לעיסוק בה. פעילות מנטלית זו באה, לעיתים, על חשבון התמודדות עם מחויבויות חשובות בחיים, כמו לימודים או קשרים בינאישיים. האזנה למוזיקה מהווה זרז חשוב להפעלת החלימה בהקיץ הזו ולאחזקתה.
אלמנט ייחודי אחר שקשור בתופעה הוא סטראוטיפיות. חלק מהאנשים המפעילים דמיון בהקיץ מסוג זה מבצעים תנועות גופניות חוזרות ונשנות הקשורות בעלילה המדומיינת, או מזיזים את שפתיהם לפי המלל המדובר בדמיונם. יש העוסקים בצעידה הלוך ושוב בעת טוויית הפנטזיות שלהם, בהתנדנדות או בהנעת ידיים או אצבעות. החזיונות בהפרעת חלימה בהקיץ חריגה שונים מהזיות פסיכוטיות בסכיזופרניה בכמה היבטים ברורים: ראשית, הם הרבה יותר מורכבים ועשירים ומאופיינים בעלילה מרובת פרטים. שנית, חזיונות אלה מופעלים ומתוכננים על ידי הפרט והם אינם נחווים כפולשניים. ולבסוף, לחולמים בהקיץ בוחן מציאות תקין שמאפשר להם להבחין בין המציאות לבין התכנים הדמיוניים המיוצגים בפנטזיה שלהם.
היסטוריה.
כמה שנים לאחר גילוי התופעה והדיווח עליה, התגלה המאמר והמונח שנטבע בו על ידי גולשים רבים ברשת, שניסו לאתר במנועי החיפוש תוצאות שהתאימו לתסמינים שחוו. צמד המילים המדויק ״Maladaptive Daydreaming״ (שלמעשה לא היה מוכר לפני 2002) מניב בחיפוש בגוגל מאות אלפי תוצאות, הכוללות אזכורים בבלוגים, אתרים ברפואה ובפסיכולוגיה, קהילות תמיכה ייעודיות מקוונות, סיקורים עיתונאיים ומאמרים מדעיים. במקביל לעניין הציבורי שעורר המונח, החלו אנשים המתמודדים עם התופעה לכתוב לפרופ׳ זומר בבקשות והצעות למחקרי המשך, כדי להעניק תשתית מדעית להפרעה הלא ידועה שממנה הם סובלים. הלחץ יוצא הדופן מצד צרכני בריאות נפש על אנשי המדע להמשיך לחקור את התופעה, כדי שתזכה בהכרה מצד הממסד הטיפולי, והתנדבותם לשמש כנבדקים במחקרים עתידיים, תועד במאמר מדעי שפורסם בשנת 2018 ועודד את החוקרים המעטים בתחום להמשיך לחקור ולהעשיר את המדע בממצאים מצטברים על אודות מהות התופעה ומהימנותה. בהמשך התאגדו חוקרים מכמה מדינות למיזם ושמו "השותפות הבינלאומית לחקר חלימה בהקיץ חריגה." שיתופי הפעולה בין החוקרים במיזם הניבו עשרות פרסומים מדעיים בתחום.
שכיחות התופעה.
חלימה בהקיץ היא תופעה יומיומית נפוצה ביותר. לפי סקר שנעשה נמצא ש-96% מהמבוגרים מודים שהם חולמים בהקיץ מדי יום ביומו. עם זאת, אין כל מידע על שיעור האנשים שניחנים בתכונה הייחודית המאפשרת חלימה בהקיץ עשירה וסוחפת. נתוני אפידמיולוגיה על חלימה בהקיץ חריגה הם עדיין נדירים. מחקרים שעשו שימוש בקריטריונים האבחוניים המחמירים ביותר בתחום הצביעו על שכיחות של 5% בקרב אנשים שהחלימו מהתמכרות לסמים ועל שכיחות גבוהה מאוד (49%) בקרב מטופלים באשפוז פסיכיאטרי עקב הפרעות דיסוציאטיביות פוסט-טראומטיות קשות. מחקרים שעשו שימוש בכלי סינון פחות מחמירים דווחו על חשד להפרעה זו בקרב 19% מתוך אוכלוסיית רווחה, ונפיצות של 33% בקרב נשים ששרדו טראומה מינית בילדותן. אין כרגע מידע נתמך מחקר ביחס לנפיצות ההפרעה באוכלוסייה הכללית.
גורמים ותפקידים נפשיים.
חלימה בהקיץ סוחפת היא תופעה שכיחה בקרב ילדים ונפוצה פחות במבוגרים, הנאלצים להיות ערים יותר למציאות מתוך אחריותם למחויבויות היומיום. תופעה רלוונטית בגיל הילדות היא ככל הנראה תופעת החבר הדמיוני, שהיא דוגמה להִישָּׁקְעוּת רבת עוצמה, אבל נורמלית, של ילדים בעולם הפנטזיה שלהם. היכולת לחלימה בהקיץ סוחפת ועשירה היא כנראה נטייה מולדת. דיווחים של אנשים עם חלימה בהקיץ חריגה מגלים שעוד טרם החלה הפעילות המנטלית הזו לפגוע בבריאותם הנפשית, הם נטו בילדותם לשקוע בעולמות הפנטזיה שלהם ולשהות בהם למשך זמן רב כדי ליהנות מהעונג שהסבה להם הפעילות.
הִישָּׁקְעוּת רבת עוצמה בדמיון היא תופעה דיסוציאטיבית של פיצול ההכרה לעולם הדמיון מחד, תוך מודעות מסוימת לעולם המציאות, מאידך. החוויה המתגמלת של הפלגה אל מחוזות הדמיון, פועלת כחיזוק מגביר את שכיחות החלימה בהקיץ בהליך של התניה אופרנטית. במילים אחרות, גורם מרכזי האחראי להגברת שכיחות החלימה בהקיץ הסוחפת עד להתפתחותה להפרעה התנהגותית הוא האלמנט המתגמל שלה. מסיבה זו ניתן לסווג את התופעה כהפרעה דיסוציאטיבית המתפתחת כהתמכרות התנהגותית.
התמכרויות רבות הן לא פעם ניסיון של ריפוי עצמי, שנועד להסיח את הדעת משעמום, ממציאות חיים קשה, ממצוקה נפשית, מחסכים וצרכים נפשיים לא מסופקים או מזיכרונות טראומה. פנטזיה ואסקפיזם (בּוֹרְחָנוּת) למשחקי דמיון ממוחשבים מוכרים כהתמכרות שעמה מתמודדים רבים ברחבי העולם, ראו למשל את תוכנית שנים עשר הצעדים להתמודדות עם התמכרות לפנטזיה ואסקפיזם.
נושאים שכיחים בחלימה בהקיץ חריגה כוללים חוויות מפצות, למשל: אנשים עם חרדה חברתית מדמיינים את עצמם כמנהיגים חברתיים, אנשים בודדים מקיפים עצמם בדמיונם בחברים אוהבים, אנשים שגדלו במשפחה פוגעת בונים לעצמם משפחה חלופית אוהבת, ואנשים בודדים מנהלים מערכות יחסים קרובות עם בני זוג דמיוניים. יש המדמיינים מעין אופרת סבון של חיי אנשים אחרים, ואילו אחרים בונים עולמות דמיון של קוסמים, מכשפים, מדע בדיוני או עלילות מתח ודרמה. נתוני מחקר על נושאי הפנטזיה בחלימה בהקיץ חריגה בקרב אנשים עם טראומות ילדות גילה העדפה לשחזור אירועי אלימות, מוות, בריחה, הצלה ונקמה.
העיסוק בתכנים אלה, בחלוף עשורים מאירועי הטראומה, מרמז על כך שהחלימה בהקיץ החריגה איננה פותרת את הכאב הנובע מחוויות הטראומה אלא מאפשרת אולי אשליה של שליטה בהן על ידי הרצתן הרצונית בדמיון.
כלי אבחון.
שאלון דיווח עצמי.
הסולם בן 16 הפריטים לחלימה בהקיץ חריגה (MDS-16) תורגם לשפות רבות. בנוסף לתיקוף הגרסה המקורית באנגלית תורגם השאלון לעברית ותוקף בישראל.
תוקפו גם גרסאות השאלון בשפה הערבית, הצרפתית, האיטלקית, וההונגרית.
הציון בשאלון הוא ממוצע כל התשובות. ציון של 40 ומעלה מצביע על חשד להפרעה.
ריאיון אבחוני.
כדי לבחון אם נבדקים מתאימים לקריטריונים המוצעים לאבחון ההפרעה יש לבצע ריאיון אבחוני. לצורך זה פותח ותוקף הריאיון הקליני המובנה לחלימה בהקיץ חריגה שאף תורגם לעברית.
רשימת ביקורת תצפיתית אצל ילדים.
מאחר ששאלוני דיווח עצמי אינם מתאימים להערכת ילדים צעירים, פותחה התאמה מיוחדת, המתבססת על מילוי בידי הורים או מורים, ובה רשימת מצאי של תסמינים רלוונטיים המכונה "רשימת הביקורת לחלימה בהקיץ חריגה אצל ילדים".
תחלואה נלווית.
המחקר על תחלואה הנלווית לחלימה בהקיץ חריגה מראה כי כ-77% מהאנשים שאובחנו בחלימה בהקיץ חריגה אובחנו גם בהפרעת קשב (לרוב ללא היפראקטיביות), כ-72% סובלים גם מהפרעת חרדה כלשהי, 67% מאובחנים בהפרעה דיכאונית כלשהי ולכ-53% יש הפרעה מהספקטרום הטורדני-כפייתי.