הספר זיכה את פרופסור גלין בפרס בר-ניב, ומשמש גם כספר הקורס במשא ומתן באוניברסיטה הפתוחה. הספר עוסק בתאוריות שונות של משא ומתן ובדרכי יישומן במציאות. הספר מבוסס על תאוריות וממצאי מחקרים בישראל ומחוצה לה. בין הממצאים העיקריים המופיעים בספר: משא ומתן אינו הדרך היחידה ולעיתים קרובות אף לא הדרך היעילה ביותר ליישוב סכסוכים. לעיתים עדיף להשתמש בכוח, להתעלם מהסכסוך או להסתלק ממנו, אם אפשר ורצוי. הכנה נכונה למשא ומתן על כל מרכיביה כמו: איסוף מידע, בחירת המיקום וההסדרים הפיזיים - הם אחוז גבוה למדי בהצלחה. מאזן הכוח במשא ומתן נובע מההבנה וניצול של מקורות כוח מקובלים (כמו כוח האלטרנטיבה, כוח הכסף או המידע) ופחות מקובלים (כמו כוח "החולשה" "המילה הכתובה" ו"הכוח הנתפס" – זה שמוצג לראווה אך איננו קיים באופן אובייקטיבי). האסטרטגיות והטקטיקות בהן משתמשים הצדדים מוציאות את מקורות הכוח לפועל. הבחירה בין אסטרטגיה של שיתוף פעולה לאסטרטגיה של מאבק מהווה את "דילמת מנהל המשא ומתן". בחירה באסטרטגיה של מאבק לא תמיד מביאה ליעדים רצויים, בעוד שבחירה באסטרטגיה של שיתוף פעולה היא מסוכנת ביותר כיוון שניתנת לניצול לטובת הצד האחר. טקטיקות, קשות כמו איומים, הטעיה או ניתוק מגע, הם ביטוי לאסטרטגיה של מאבק, בעוד שטקטיקות רכות כמו התייעצות, חיפוש מכנה משותף ו"הקשבה פעילה", הם ביטוי לאסטרטגיה של שיתוף פעולה. המחקרים מצביעים על כך ששימוש בכול הטקטיקות, קשות ורכות בעת ובעונה אחת יביאו לתוצאות הטובות ביותר.
משא ומתן - המימד החבוי
נושאים ונותנים נוהגים במהלך המשא ומתן לא רק לפי שיקולים הגיוניים ותועלתיים אלא גם בהתאם לתחושותיהם להשקפת עולמם, לרגשותיהם, או ללחצים שהם נתונים בהם. עמידה על טיבו של המימד החבוי מאפשרת להבין טוב יותר את תהליכי המשא ומתן.
הספר דן בהשפעתם של מצבי רוח ורגשות על תהליכי משא ומתן: "אפקט הבעלות", "אפקט ההתמכרות", השפעתם של ערכים וסטריאוטיפים (למשל השפעת סטריאוטיפים מגדריים וערכים תרבותיים) השפעת האמון וההוגנות, השפעת הדמיון והמשיכה. השפעת זיכרון העבר והציפייה לעתיד על התנהגותם ומהלכיהם של הנושאים ונותנים (לדוגמה - מה ההבדל בין משא ומתן חד פעמי לעומת משא ומתן מתמשך או האם כדאי להקריב תגמולים מיידיים למען תגמולים עתידיים).
ספר בתהליך כתיבה
Galin, A. The World of Negotiation: Theories, Perceptions and Practice. World Scientific and the Imperial College Press. November 2015.
ספרים ערוכים.
משאבי אנוש ויחסי עבודה בישראל – אופקים חדשים: בעריכת א. גלוברזון, א. גלין, ו-א. רוזנשטיין
בספר מאמרים של חוקרים שונים (כולל העורכים) בתחומים הבאים: יחסי עבודה, דמוקרטיה ארגונית ואיכות חיי העבודה, מרכזיות העבודה בחברה הישראלית, תעסוקה ואבטלה.
ניהול 2000 - ניהול גמיש, בעריכת א. גלין ו-ע. כרמי.
בחלקו הראשון כולל הספר מאמרים על מגמות והתפתחויות בדפוסי עבודה גמישים בארצות שונות. בחלקו השני כולל הספר מאמרים המתייחסים להתפתחויות בדפוסי עבודה גמישים במערכת הישראלית.
מחקרים נבחרים.
על האפקטיביות של גישור כפוי
מחקר שבודק את האפקטיביות של גישור כפוי בבית הדין לעבודה. תביעה המוגשת לבית הדין מחייבת לפי החוק תהליך גישור מקדים. מבחינה זו תהליך הגישור הוא כפוי על צדדים ונשאלת השאלה האם כפייתו של גישור, אשר במהותו אמור להיות רצוני, מביאה להסכמים. ממצאי המחקר מצביעים כי הגישור גם אם הוא כפוי מסייע במידה מסוימת לצדדים להגיע להסכם. זאת כמובן בכפוף לכך שהמגשר ישתמש בטקטיקות רכות (זאת בניגוד לממצאי מחקרים מארצות הברית שם נמצא כי הצלחתו של גישור כפוי מותנית בשימוש המגשר בטקטיקות קשות) ושהצדדים יקבלו אותו כמגשר נייטרלי. לא נבדקה במסגרת המחקר עמידותו של הסכם שהושג באמצעות גישור כפוי.
השפעת אפקט הבעלות (Endowment Effect) במשא ומתן
במחקר זה, שבו נבדק ההבדל באפקט הבעלות במשא ומתן בהשוואה בין יחידים לקבוצה, נמצא שקבוצה מושפעת יותר מאפקט הבעלות מאשר יחידים. הקבוצה במשא ומתן היא קיצונית יותר ותובענית יותר מאשר הפרט במשא ומתן.
מחקר אחר בדק את השפעת אפקט הבעלות במשא ומתן לא על גורמים מוחשיים כמו מוצרים בני קיימא, אלא על גורמים בלתי מוחשיים כמו זמן או מאמץ אינטלקטואלי. ממצאי המחקר מצביעים על השפעת "אפקט הבעלות" בצורה מובהקת על זמן ומאמץ אינטלקטואלי.
במחקר נוסף התגלה שאפקט הבעלות משפיע מאוד על הקצנת הדרישות הראשוניות במשא ומתן בעוד ש"אפקט הניגודיות" השפיע על הקטנת אפקט הבעלות במהלכו של המשא ומתן.
השוואה בין תרבויות כמנבאות אגרסיביות בעבודה
במחקר נבדק המתאם בין צורות שונות של אגרסיביות של עובדים כלפי מעסיקיהם לבין תרבות קולקטיביסטית ותרבות אינדיבידואליסטית. במחקר נמצא מתאם משמעותי בין סוגי התרבות השונים לבין צורת האגרסיביות של עובדים כלפי מעסיקים. יהודים ישראלים, המייצגים תרבות יותר אינדיבידואליסטית, הפגינו רמות גבוהות יותר של אגרסיביות ישירה כלפי מנהליהם מערבים ישראלים; לעומת זאת ערבים ישראלים הפגינו רמות גבוהות יותר של אגרסיביות עקיפה מיהודים ישראלים. המתאם השני היה במגדר. בתוך כל קבוצה תרבותית - גברים יהודים ישראלים הפגינו רמות גבוהות יותר של אגרסיביות ישירה מאשר נשים יהודיות ישראליות, בעוד שנשים ערביות ישראליות הפגינו רמות גבוהות יותר של אגרסיביות ישירה מאשר גברים ערביים ישראלים. לא נמצא כל מתאם בין גיל, חינוך וותק לבין סוג האגרסיביות.
השפעת המחשוב על המשא ומתן
במחקר זה הושוו ממצאי משא ומתן באמצעות דוא"ל למשא ומתן למשא ומתן פנים מול פנים. המחקר נעשה בתנאי מעבדה כאשר שתי צורות המשא ומתן נבדקות בדמי הקדימה, במספר התשלומים ובסכום ההסכם הסופי אליו הגיעו הצדדים. נמצא הבדל משמעותי בזמן המשא ומתן, כאשר דוא"ל צורך זמן רב יותר משמעותית מאשר משא ומתן פנים אל פנים. כמו כן נמצא הבדל בטקטיקות בהן השתמשו הצדדים כאשר בדוא"ל משתמשים בטקטיקות קשות יותר (כמו איומים). לעומת זאת לא נמצאו הבדלים משמעותיים בהסכם הסופי אליו הגיעו הצדדים.
ניהול משאבי אנוש
במסגרת המחקרים בניהול משאבי אנוש גלין ערכה מחקרים שעסקו במיקור חוץ. נראה כי מיקור חוץ מזיק הן לעובדים והן למעסיקים. הסוכן החיצוני הופך להיות מונופוליסט, וגורם להעלאת העלויות למעסיק. את העובדים הוא מנצל ומקבל בעבורם תמורה נאה. כתוצאה מהפיכת סוכן החוץ ל"מונופוליסט" המשא ומתן איתו הופך להיות מאוד קשה. לעומת זאת, מובטלים חסרי עבודה זקוקים לסוכן שימצא עבורם עבודה. בהקשר זה סוכני חוץ מאפשרים לעובדים מובטלים למצוא עבודה, אם כי לעיתים בתנאים שאינם טובים.
השפעת הלבוש על ראיון והערכת ביצוע
בשני מחקרים נפרדים נבדקה השפעת הלבוש על תוצאות ראיון עבודה והערכת ביצוע. נמצא כי הביגוד של המרואיין או העובד הנתון להערכת ביצוע איננו משפיע על התוצאה; מה שמשפיע הוא "אפקט הדמיון" בשני המקרים הממצאים דומים למדי – אם קיים דמיון בביגוד בין המרואיין למראיין או בין המוערך למעריך, התוצאה טובה יותר לעובד. ככלל, אנשים הדומים זה לזה מסתדרים טוב יותר מאלו ששונים זה מזה.
V (אלבום של מארון 5)
V הוא אלבום האולפן החמישי של להקת הפופ רוק האמריקאית מארון 5. האלבום יצא לאור ב-28 באוגוסט 2014 דרך חברות התקליטים אינטרסקופ רקורדס ו-222. בהקלטת אלבום זה השתתף קלידן הלהקה, ג'סי קרמייקל, שיצא להפסקה בשנת 2012 ולא השתתף בהקלטת האלבום הקודם של הלהקה, Overexposed.
סינגלים.
הסינגל הראשון מהאלבום, Maps, יצא לאור ב-16 ביוני, כשלושה חודשים לפני הוצאת האלבום, והגיע למקום השישי במצעד הסינגלים של ארצות הברית, בילבורד הוט 100. האלבום פורסם לרכישה מוקדמת בחנות ה-iTunes ב-28 ביולי 2014, יחד עם הוצאתו של הסינגל השיווקי הראשון מהאלבום, it was always you
ב-22 באוגוסט יצא לאור הסינגל השני מהאלבום, Animals. וב-14 בינואר יצא הסינגל השלישי, Sugar.
טיראן (טנק)
קליפת המוח הקדם-מצחית הדורסו-לטראלית
הקורטקס הפרה-פרונטלי הדורסו-לטראלי
אירנה כגנובסקי-קסלר
מילדרד דאנוק
מילדרד דורות'י דאנוק (באנגלית: Mildred Dorothy Dunnock; 25 בינואר 1901 - 5 ביולי 1991) הייתה שחקנית קולנוע ותיאטרון אמריקאית מועמדת שני פרסי אוסקר ושלושה פרסי גלובוס הזהב על תפקידיה בסרטים "מותו של סוכן", "בייבי דול", "ויוה זפאטה!" ו"פייטון פלייס".
ביוגרפיה.
דאנוק נולדה בעיר בולטימור שבמרילנד. למדה ב"מכללת גוצ'ר" ששבולטימור ועבדה בתחילת חייה הבוגרים כמחנכת בבית ספר. דאנוק החלה לשחק בשנות ה-30 המוקדמות שלה, לאחר כמה תפקידי משחק משניים בברודוויי היא התגלתה בשנת 1945 בסרט הקולנוע "הדגן הוא ירוק" בכיכובה של בטי דייוויס. בשנת 1947 הייתה דאנוק לאחת ממקימיו של בית הספר "אולפן השחקנים".
קריירת משחק.
בשנת 1949 השתתפה דאנוק במחזהו של ארתור מילר "מותו של סוכן" בתפקיד לינדה אשתו של סוכן המכירות וילי לומן. המחזה עובד בהצלחה רבה לקולנוע בשנת 1951 בהפקתו של סטנלי קריימר ובבימויו של הבמאי ההונגרי לאסלו בנדק. דאנוק חזרה על הופעתה בתפקיד לינדה לומן והועמדה לפרס אוסקר לשחקנית המשנה הטובה ביותר. ההפקה המצליחה עובדה בשנת 1966 גם טלוויזיונית על ידי רשת CBS ודאנוק שחזרה על הופעתה בפעם השלישית הועמדה לפרס אמי על משחקה המשכנע.
בשנת 1952 החלה דאנוק לעבוד עם הבמאי הנערץ איליה קאזאן שבחר בה לתפקיד משני קטן אך משמעותי בדרמה הביוגרפית "ויוה זפאטה!", על הופעתה בתור סנורה אספז'ו הייתה דאנוק מועמדת לפרס גלובוס הזהב לשחקנית המשנה הטובה ביותר.
ב-1955 שיחקה דאנוק בקומדיה השחורה של אלפרד היצ'קוק "מי רצח את הארי?" בתפקיד גברת וויגס.