האמנות האיסלאמית מספקת דוגמאות רבות לזואומורפיזם בחפצי אמנות, וכיוון שחפצים אלה מגיעים ממורשת אסלאמית, הם מוסרים לרוב מהקשר דתי עקב המסורת האניקונית של אי הצגת דמויות דתיות, אנשים או בעלי חיים. לכן, רוב הייצוג הפיגורטיבי של בעלי החיים באמנות האסלאמית מקורו בחפצים חילוניים. הסגנון הזואומורפי מאפשר לאמנים לעצב צורות ועיצובים של בעלי חיים, מסורת שהייתה קיימת כבר ב, לאחר התפשטות האסלאם מעבר לחצי האי ערב.
נקמה מרה
נקמה מרה (באנגלית: The Harder They Fall) הוא מערבון אמריקאי, בבימויו של ג'יימס סמואל, שכתב יחד עם בועז יכין את התסריט. בסרט מככבים ג'ונתן מג'ורס, אידריס אלבה, זאזי ביטס, לקית' סטנפילד, דלרוי לינדו ורג'ינה קינג. הסרט הופץ בשרתי נטפליקס ב-3 בנובמבר 2021.
עלילה.
הסרט מבוסס בעיקר על שחקנים אפרו אמריקנים ואין דמויות לבנות בסרט למעט מספר חיילים לבנים ועיר של לבנים שבגדי התושבים, הבתים והרחובות נצבעו כולם בלבן. כל הדמויות בסרט הן של אנשים "רעים" אבל הסרט מחלק את הדמויות לרעים מסוגים שונים "רעים-טובים" ו"רעים-רעים" וגם "רעים-עצובים" וישנו גם איש החוק שיכול להיות מקוטלג כ"טוב-רע" או כ"רע-טוב".
בתקופת המערב הישן של אמריקה, נט לאב מרכיב מחדש את כנופייתו לשעבר כדי לנקום ברופוס באק האיש שרצח את הוריו והשאיר סימן צלב במצחו. הסרט פותח ברצח ומדלג מיד שנים רבות קדימה לתקופה שבה נט לאב כבר מנהיג כנופיה ששודדת שודדי בנקים. במקביל הכנופיה של רופוס באק משחררת את רופוס מהכלא בו אמור היה לרצות מאסר עולם. הנתיבים של לאב ובאק מצטלבים כאשר הכנופיה של באק שודדת את הכנופיה של באק מיד לאחר שוד בנק של עשרים וחמש אלף דולר ומכאן הדרך לקרב בין שתי הכנופיות ובין שני המנהיגים היא בלתי נמנעת.
הפקה.
הסרט הוכרז ביולי 2019, כאשר ג'ונתן מג'ורס לוהק לככב בסרט. המוזיקאי ג'יימס סמואל היה שותף לכתיבת הסרט וזזו סרט הבכורה שלו כבמאי. אידריס אלבה הצטרף בנובמבר וג'יי זי, הפיק את הסרט והוכרז כי הוא כותב מוזיקה מקורית לסרט. עד ספטמבר 2020, זאזי ביטס, לקית' סטנפילד, דלרוי לינדו ורג'ינה קינג לוהקו גם הם לתפקידים בסרט.
הצילומים היו אמורים להתחיל במרץ 2020 בסנטה פה, ניו מקסיקו, אך התעכבו כתוצאה מהשפעות מגפת COVID-19. סינתיה אריבו, אשר לוהקה בתחילה, נאלצה לעזוב בגלל עיכובים שנגרמו בעקבות המגפה. הצילומים החלו לבסוף בספטמבר 2020, אך הושהו ב-15 באוקטובר לאחר ששחקן נבדק חיובי לקורונה.
קאבי לאמה
קאבי לָאמֶה (באיטלקית: Khaby Lame; נולד ב-9 במרץ 2000) הוא טיקטוקר סנגלי-איטלקי. הוא נודע במערכונים הקומיים הקצרים שלו, שם הוא מתבדח בסרקזם על אנשים שסיבכו משימות פשוטות ללא הצדקה. החל מיולי 2022, לאמה הוא בעל חשבון הטיקטוק עם מספר העוקבים הגבוה ביותר בעולם עם 148.7 מיליון עוקבים.
ראשית חייו.
לאמה נולד בסנגל ב-9 במרץ 2000 ומגיל שנה גדל במתחם דיור ציבורי בקיבאסו, איטליה, שם הוא מתגורר גם כיום.
הוא עסק באתלטיקה כגון כדורגל וכדורסל; בתיכון, הוא שיחק באליפות הכדורסל לצעירים.
לפני פעילותו בטיקטוק, עבד לאמה כמפעיל מכונות CNC.
הוא גם חווה בעיות פיננסיות, עליהן התגבר באמצעות סרטוני הטיקטוק שלו.
קריירה.
במרץ 2020 החל לאמה לפרסם סרטונים באפליקציית טיקטוק במהלך הסגר שנערך במגפת הקורונה באיטליה.
בדצמבר 2020 הוא דגמן עבור כתב העת DLuiRepubblica.
ב-26 באפריל 2021 הוכתר לאמה כטיקטוקר האיטלקי עם הכי הרבה עוקבים. כיום יש לו מעל 100 מיליון עוקבים באפליקציה. יש לו גם למעלה מ-50 מיליון עוקבים באינסטגרם, ולאחר שעקף את קיארה פראני, הוכתר כאיטלקי עם הכי הרבה עוקבים באפליקציה. הוא בעל חשבון הטיקטוק עם מספר העוקבים הגבוה ביותר בעולם לאחר שעקף את צ'ארלי ד'אמילו.
בשנת 2022 נכלל ברשימת פורבס 30Under30 האירופאית.
חיים אישיים.
לאמה מאורס לזאירה נוצ'י, המוכרת גם היא באינסטגרם.
בג&quot;ץ חוק נכי רדיפות נאצים (הגבלת שכר טרחה)
פסק הדין בבג"ץ 687/15 דוד ידיד, עו"ד ונוטריון נ׳ הכנסת ניתן ב-9 ביולי 2015. מפי הנשיאה מרים נאור והשופטים חנן מלצר ונעם סולברג. פסק הדין עוסק בחוקתיות התיקון לחוק נכי רדיפות הנאצים (שכר טרחה) הקובע ששכר הטרחה המקסימלי של עורך דין שמטפל בניצול שואה שמבקש לקבל תגמולים יוגבל. נוסף לכך, ניצולי שואה יהיו זכאים לקבל בחזרה שכר טרחה עודף שכבר שולם.
ההתפתחויות והאירועים שהובילו לחקיקת החוק.
שתי התפתחויות משמעותיות הובילו לתיקון החוק:
1. החלטת בית המשפט העליון כי גם יהודי לוב נרדפו על ידי הנאצים – טרם החלטה זו, ניצולי שואה שברחו מלוב היו צריכים להוכיח בצורה פרטנית שהם ברחו בגלל רדיפות של נאצים ובניגוד להם יהודי אירופה לא היו צריכים להוכיח זאת. בעקבות החלטה זו – שחלה גם על יהודי לוב שקיבלו כבר פסק דין חלוט – אותם יהודים יוצאי לוב קיבלו זכאות גורפת לפיצויים מכוח חוק נכי רדיפות נאצים, ובעקבות זכאות זו הליך קבלת הפיצויים הפך פשוט יותר.
2. תיקון לחוק הגרמני – בשנת 2002 חוקק חוק שקבע שניצולי השואה זכאים לתשלום בגין עבודתם בגטאות. בשנת 2014 תוקן חוק ולניצולי השואה הוענקה בחירה בין המשך קבלת הקצבה שלהם כפי ששולמה להם עד כה או לחלופין קבלת קצבה בצורה רטרואקטיבית (החל מתאריך 1.7.1997) בתנאי שתהיה הפחתה מסוימת של סכום הקצבה. בעקבות תיקון זה הליך קבלת הפיצויים הפך פשוט הרבה יותר.
בעקבות התפתחויות אלה, הליך קבלת התגמולים עבור ניצולי שואה הפך להרבה יותר פשוט ומספר ציבור הזכאים גדל משמעותית, דבר שהעלה משמעותית את שכר הטרחה שעורכי דין גובים. במקום הליכים משפטיים מורכבים, ברוב המקרים כל שנדרש הוא למלא טופס. עם זאת, עורכי הדין לא הקלו בשכר טרחתם וקרו מספר רב של מצבים בהם ניצולי שואה שילמו סכומי כסף גבוהים (מתוך ניצול) על מנת שיעזרו להם באותם טפסים פשוטים. הדברים הללו הובילו לחקיקת תיקון מס׳ 20 לחוק נכי רדיפות נאצים (הגבלת שכר טרחה).
פסק הדין.
בחלקו הראשון של פסק הדין עולה הטענה כי יש פגיעה בחוק יסוד חופש העיסוק ובחוק יסוד כבוד האדם וחירותו. פסק הדין קובע שתיקון החוק אינו פוגע בזכויות באופן שלא עולה בקנה אחד עם חוקי היסוד של מדינת ישראל. כדי לקבוע האם ההתנגשות בין החוק לבין חוקי היסוד היא תקינה, בית המשפט בחן את תנאי פסקת ההגבלה. בית המשפט קבע כי החוק לא פוגע בזכויות שלא עולות בקנה אחד עם חוקי היסוד, כיוון שהוא כולל מנגנוני ריכוך לדרישה הקשה של החזרת כספים.
בחלקו השני קבע פסק הדין שהתחולה הרטרואקטיבית היא חיונית, כיוון שבלעדיה החוק הופך להיות חסר משמעות. רוב ניצולי השואה שהתיקון נועד להיטיב עמם כבר חתמו על הסכמי שכר טרחה. אם החוק לא יחול רטרואקטיבית, הוא לא יגן עליהם. בית המשפט מוסיף שהתחולה הרטרואקטיבית צודקת גם ביחס למי שכבר שילמו את שכר הטרחה, שכן אין להבחין בין מי שהזדרזו לשלם שכר טרחה לבין מי שלא. לכן, צודק לאפשר לניצולי שואה לדרוש את כספם בחזרה.
החוק נחקק בהליך מזורז כיוון שהכנסת עמדה להתפזר. לכן בחלקו השלישי התייחס בית המשפט לשאלה אם נפל פגם בשורש הליך החקיקה שמצדיק את ביטול החוק. בית המשפט קבע שבכדי לפסול חוק בטענה שהליך החקיקה נפגם, הפגם צריך להיות קשה ונדיר – פגם שיש בו פגיעה קשה בעקרונות יסוד של הליך החקיקה. במקרה זה לא מדובר בפגם כזה, שכן על אף שהליך החקיקה נעשה באופן מזורז, לחברי הכנסת הייתה הזדמנות לגבש את עמדתם בטרם הצביעו.
בעקבות פסק הדין.
בעקבות פסק הדין הובהרה הגישה כלפי פסילת חוקים; בבג״ץ עו״ד דוד ידיד נ׳ היועץ המשפטי לממשלה – נדחתה עתירה בדבר תיקון לחוק נכי רדיפות נאצים (תיקון מס׳ 21) שהפך את "מנגנוני הריכוך" לנוקשים יותר. אחד מתנאי הריכוך שהכנסת קבעה בתיקון מס׳ 20 הוא שהלקוחות יכולים לפנות להשבת שכר הטרחה במהלך שנה אחת בלבד מכניסת החוק לתוקף. תיקון מס' 21 האריך את התקופה הזו לשנתיים. מנגנון ״הקשחה״ נוסף בתיקון מס' 21 הוא שתקרת שכר הטרחה תחול גם על הסכמים שנחתמו לפני כניסת תיקון מס׳ 21 לתוקף. עתירה זו נדחתה לפי אותם תנאים שנבדקו בפסק הדין.
בג"ץ ידיד נזכר גם בבג"ץ מס ריבוי דירות בדבר התנאים לפסילת חוק בגלל הליך חקיקה לא תקין. פסק הדין אוזכר בגלל הגדרת הקריטריונים של השופט סולברג ״לפגם היורד לשורש הליך החקיקה״. גם בבג״ץ ההסתדרות הרפואית בישראל נ׳ כנסת ישראל נקבע שהליך החקיקה תקין כיוון שהוא עמד בקריטריונים כפי שהשופט סולברג קבע.
יעל הבסי-אהרוני מבקרת את החקיקה ואת פסק הדין שאישר אותה, הטענה העיקרית של הבסי-אהרוני היא שכעת הייצוג של ניצולי השואה הוא פחות טוב. למעשה, הבסי-אהרוני טוענת שכיוון ששכר הטרחה נמוך יותר, מספר רב של עורכי דין טובים נמנעים מלעזור לאותם ניצולי שואה כיוון שלדעתם עזרה משפטית זו אינה מתגמלת מספיק. בעקבות כך, ניצולי השואה מקבלים עזרה מעורכי דין זוטרים, שאינם מכירים לעומק את התחום.
ראו גם.
·        פסקת ההגבלה
·        חוק יסוד: חופש העיסוק
·        חוק יסוד: כבוד האדם וחירותו
·        צו נכי רדיפות נאצים (הגבלת שכר טרחה) תשכ"א-1961
·        בג״ץ
·        רטרואקטיביות
לקריאה נוספת.
·        יעל הבסי-אהרוני ״עורכי דין המייצגים שורדי שואה ושכר טרחתם – מפגש של מאבקים״ מעשי משפט כרך יא (3) 281 (2020).
אריק-דן-אילי
אריק-דן-אילי (משפט האל יימשך לעד) (1319–1308 או 1307–1296 BC ? לפנה"ס), היה מלך אשור. אביו היה אנליל-נִירָרִי. אריק-דן-אילי מלך כ-12 שנים והנחיל מסורת של מערכות צבאיות כנגד השכנות של אשור בכל שנה.
בקט (סרט, 2021)