הכוח הגרמני המיועד לפשיטה עזב את בסיסו בנהר היאדה (Jade) שבסכסוניה, הנשפך אל הים הצפוני, ב-2 בנובמבר 1914, בשעה 16:30. מעט אחריו יצאו שתי שייטות של אוניות מערכה גרמניות, שנותרו מאחור, למקרה שכוח בריטי ייצא למרדף אחרי הכוח הפושט. רוב מסעו של הכוח הפושט נערך בלילה, כך שההסתברות שייראו על ידי ספינות אחרות, למשל ספינות דיג, ירדה בהרבה. ב-2 בנובמבר בשעה 6:30, בהתקרב הכוח לירמות', 'הלסיון' הבחינה לראשונה בשתי סיירות, יצאה לקראתן, שידרה התראה, והחלה לספוג אש פגזים שהלכה וגברה. 'לייבלי', שהייתה מרוחקת כשני מייל (3.2 ק"מ) מאחור, החלה לפזר מסך עשן. דייוויד ביטי, שעמד בראש כוח של סיירות מערכה, נתן פקודה לרדוף אחרי הפושטים, ואליו נועדו להצטרף כוחות נוספים מן הצי הגדול הבריטי, שעגנו באירלנד (אז חלק מבריטניה). באותה עת כבר היו הפושטים מרוחקים כ-80 ק"מ מחופי אנגליה בדרכם למימי גרמניה. כניסתם לבסיסם התעכבה בשל ערפל כבד, אך הדבר אירע כבר בעת היותם בחופי גרמניה.
בשל אותו ערפל אבדה לגרמנים הסיירת המשוריינת 'יורק' (Yorck), שלא הייתה חלק מן הכוח הפושט, לא הרחק מנמל וילהלמסהאפן. הספינה חרגה מנתיבה, עלתה על שני מוקשים, וטבעה במים רדודים. רבים מאנשי צוותה נהרגו, ואחדים, שנאחזו בגוף הספינה, ניצלו בשל המים הרדודים בהם שקעה.
אחרית דבר.
לסגן אדמירל היפר הוענק עיטור צלב הברזל, אלא שהוא סירב לענדו בשל התוצאות הצנועות של הפשיטה. קציני הצי הגרמנים התעודדו לנוכח קלות החדירה אל מימי הבית הבריטיים והנסיגה מהם, ובהמשך המלחמה הדבר הגביר את תעוזתם. בדצמבר, למשל, הם ביצעו את הפשיטה על סקרבורו, הרטליפול וויטבי. הבריטים לא הגיבו על הפשיטה על ירמות', בין השאר כיוון שלא נראה היה להם סביר שהגרמנים מסתפקים במיקוש ובהפגזה בלתי מדויקת, וציפו להמשך כלשהו, ההולם את עוצמת הכוח התוקף - אלא שהמשך כזה לא בא.
הגרמנים המשיכו בפשיטות מאותו סוג גם בהמשך המלחמה. כך לדוגמה, בנוסף לפשיטה האמורה על סקרבורו, הרטליפול וויטבי, באביב 1916 הגרמנים ביצעו את הפגזת ירמות' ולואוסטופט.
נחלי הגולן
יפעת קריב
יפעת קריב (נולדה ב-23 בנובמבר 1973) היא אשת ציבור ישראלית. שימשה חברת הכנסת מטעם מפלגת "יש עתיד" בכנסת ה-19 וחוקקה את חוק הסרטונים, והחוק לייצוג הולם לנשים ברשויות המקומיות, חברת מועצת העיר הוד השרון ומכהנת כסמנכ"ל בחברת הקנאביס הרפואי "תיקון עולם". יפעת קריב מתגוררת בהוד השרון ונשואה לדביר קריב, איש שב"כ לשעבר, ומחבר הספר "יצחק- רצח רבין: הסיפור שלא סופר".
ביוגרפיה.
קריב נולדה בבאר שבע. היא בעלת תואר ראשון ותואר שני בעבודה סוציאלית מאוניברסיטת בר-אילן. את התואר השני סיימה בהצטיינות במסלול הקליני, ונושא התזה שלה היה "בני נוער במצבי ניידות החיים ברחוב ומהרחוב" והיא הוקדשה לעבודת הרחוב וטיפול בבני נוער במצבי סיכון על מיזם ניידות "ילדי הלילה" של עמותת עלם. בנוסף, קריב היא בוגרת קורס דירקטורים (2009) מטעם מרכז השלטון המקומי. כיום היא משמשת כמרצה בתחום של מדיניות ציבורית בבית ספר לעבודה סוציאלית באוניברסיטת בר-אילן.
בשנים 1996–2001 עבדה בעמותת עלם - בפיתוח מיזם "ניידות ילדי הלילה" בירושלים וברחבי ישראל ובפיתוח תוכנית "ערים בלילה" לטיפול בקטינים במצבי סיכון מנוצלים מינית.
בשנים 2002–2008 עבדה בג'וינט ישראל בו ניהלה ופיתחה את מיזם "מרכזי הצעירים" - תוכנית אסטרטגית לאומית לשינוי חברתי בישראל בתחום הצעירים (גילאי 18–35). קריב הובילה את פיתוח המודל כפלטפורמה לצעירים ברשויות המקומית.
בנוסף, ניהלה ופיתחה את תוכנית "זינוק בעלייה" שמטרתה לקדם עולים יוצאי אתיופיה וקווקז לקראת השירות הצבאי, במהלכו ולאחר השירות. התוכנית היא שותפות של צה"ל והקהילה.
משנת 2004 קריב מתנדבת ופעילה בארגון "מעגל נשים ישראל" ובשנים 2007–2008 עמדה בראשו. קריב פעלה להקמת המרכז לנפגעות תקיפה מינית בבית החולים ע"ש ברוך פדה, פוריה. כמו כן היא פעילה וחברה בצוות המוניציפלי של עמותת "כן".
בשנים 2008–2010 הייתה חברה ב"פורום הצעירים" של נשיא המדינה, שמעון פרס.
ב-2009 מונתה לראש מינהל חינוך ורווחה במרכז השלטון המקומי. קריב הקימה את מינהל החינוך הרווחה והקהילה הכולל את תחומי: החינוך, רווחה, נוער, צעירים תרבות וספורט, קליטה והחזיקה את תיק מעמד האישה בשלטון המקומי.
בשנת 2009 הקימה את מועצת הנשים בהוד השרון ועמדה בראשה. בנוסף, הקימה את קרן קהילתית הפועלת ברמה המוניציפלית לקידום חברה אזרחית.
בשנים 2009–2010 כיהנה כדירקטורית ב"ועד החינוך" – הגוף שייעץ לשר החינוך גדעון סער לפי חוק חינוך ממלכתי.
בשנת 2010 מונתה לראש אגף צעירים במשרד לפיתוח הנגב והגליל. קריב הקימה את האגף, שהוא אגף הצעירים הראשון והיחיד במשרדי הממשלה. האגף עוסק בניהול, פיתוח וקידום מרכזי צעירים בתחום גילאי 18–35 ברשויות המקומיות. קריב פיתחה תוכניות, יוזמות חברתיות ופעילות ייחודיות לצעירים ולסטודנטים, לקהילות וגרעינים ולצעירים בסיכון.
בינואר 2016 מונתה קריב לחברת הנהלה וסמנכ"לית פיתוח עסקי בקבוצת דנאל ומונתה על פיתוח שירותים בתחום החינוך, הרווחה והבריאות.
ביוני 2019 קריב מונתה למנכ"לית החברה הציבורית "קנביט", העוסקת בתחום הקאנביס הרפואי. בשלהי 2019 השלימה "קנביט" את רכישת חברת הקאנביס הרפואי "תיקון עולם".קריב כיהנה ממרץ 2019 כדירקטורית בחברה הציבורית קנביט, ומחודש יוני 2019 עד מאי 2020 כיהנה כמנכ"לית חברת הקנאביס הרפואי קנביט עד שמוזגה עם חברת תיקון עולם, בה היא מכהנת כסמנכ"ל.
קריירה פוליטית.
בנובמבר 2008 נבחרה למועצת עיריית הוד השרון, בראש רשימת תושבים עצמאית בשם "לא לבד בעיר".
באוקטובר 2012 הודיעה על סיום תפקידה במשרד לפיתוח הנגב והגליל, והצטרפה למפלגת "יש עתיד" בראשות יאיר לפיד, בה הוצבה במקום ה-16 ברשימה לכנסת. בינואר 2013 נבחרה לכנסת התשע עשרה.
כיהנה בכנסת כיו"ר השדולה למען ניצולי שואה, יו"ר השדולה למען הצעירים בישראל ויו"ר השדולה לקידום תחום הנוער בשלטון המקומי. הייתה חברה בוועדת חוץ וביטחון (מ"מ), ועדת החינוך, ועדת הכנסת, ועדת הפנים ובוועדה המשותפת לתקציב הכנסת.
בכנסת ה-19 קריב יזמה את חקיקת "חוק הסרטונים", הקובע ש"פרסום תצלום, סרט או הקלטה של אדם המתמקד במיניותו, בנסיבות בהן הפרסום עלול להשפיל את האדם או לבזותו ולא ניתנה הסכמתו לפרסום מהווה הטרדה מינית שדינה בפועל עד 5 שנות מאסר". בנוסף יזמה את חקיקת החוק לייצוג הולם לנשים בבחירות לרשויות המקומיות, תיקון לחוק זכויות החולה המגן על קטינים מפני הורה פוגע, וחוק המאפשר לנפגעי אלימות מינית לבחור את מין החוקר במהלך החקירה במשטרה.
בעקבות "חוק הסרטונים" במהלך שנת 2014 בלבד נפתחו 211 תיקים במשטרה נגד ישראלים שהפיצו תמונות אינטימיות.
לקראת הבחירות לכנסת העשרים שובצה שוב במקום ה-16 ברשימת "יש עתיד" לכנסת. המפלגה קיבלה 11 מנדטים, והיא לא נכנסה לכנסת.
במאי 2018 הכריזה כי תתמודד לראשות העיר הוד השרון. בסיבוב הראשון של הבחירות לרשויות המקומיות באוקטובר 2018, קריב נכנסה אחרונה למערכת הבחירות ובסבב הבחירות הראשון גברה על 8 מועמדים, אך מערכת הבחירות לא הגיעה להכרעה סופית. בסיבוב שני נבחר אמיר כוכבי לראשות העיר.
הישג נוסף של קריב במערכת הבחירות לרשויות המקומיות ב-2018 הוא החוק לייצוג הולם לנשים ברשויות המקומיות אותו חוקקה כחברת כנסת בכנסת ה-19, ויושם לראשונה במערכת בחירות זו.
שמעון סולומון
שמעון יאסו סולומון (נולד ב-5 באוגוסט 1968) הוא פוליטיקאי ישראלי המכהן כשגריר ישראל באנגולה. קודם לכן כיהן במגוון תפקידים ניהוליים וייעוציים הקשורים לישראלים יוצאי אתיופיה ולחינוך. חבר הכנסת לשעבר מטעם מפלגת "יש עתיד".
ראשית חייו.
סולומון נולד בכפר קטן במחוז תיגראי שבאתיופיה. בשנת 1980, כשהיה בן 11, עלה ברגל לישראל במסגרת "מבצע אחים" יחד עם הוריו וחמישה מששת אחיו ואחיותיו. למד בכפר הנוער הדתי ימין אורד. שירת בצה"ל בחטיבת הצנחנים והגיע לדרגת רב-סרן במילואים.
בעל תואר ראשון בעבודה סוציאלית מאוניברסיטת בן-גוריון בבאר שבע, ולימודים לקראת לתואר מוסמך (MA) במנהל ומדיניות חינוך באוניברסיטה העברית בירושלים.
פעילות ציבורית.
בשנת 1992, החל לעבוד בתחום הייעוץ החינוכי: בתחילה היה יועץ חינוכי בבית הספר התיכון אמי"ת בבאר שבע. בשנת 1994, מונה ליועץ לעניין שילוב עולים לשר החינוך אמנון רובינשטיין. בשנת 1996, עם מינוי ממשלת הימין, עזב את תפקידו לטובת ייעוץ והנחיה באגודה לקידום החינוך בירושלים. לאחר הקמת ממשלת שמאל שנית, בשנת 1999, מונה שנית ליועץ עלייה, הפעם לשר החינוך יוסי שריד, ולאחר פרישתו לראש הממשלה אהוד ברק, עד שנת 2001.
לאחר מכן, החל לעסוק בתפקידי ניהול, אף הם בזיקה לתחום החינוכי ולתחום העלייה. שימש מנכ"ל המרכז הקהילתי שבו בנים ליוצאי אתיופיה בבאר שבע. בשנת 2003, ניהל את חוגי הסיור לעולים בחברה להגנת הטבע. באותה שנה, עבר לניהול תחום התעסוקה לאקדמאים יוצאי אתיופיה בסוכנות היהודית. בשנת 2005, היה שליח עלייה באדיס אבבה ובשנים 2007-2008 ניהל מרכז קליטה בבאר שבע. בין השנים 2008-2012, ניהל את המערך החינוכי וההדרכה בכפר הנוער "אגהוזו-שלום" ברואנדה, ליתומים ניצולי רצח העם.
במסגרת פעילותו הציבורית התנדב סולומון בארגון רופאים לזכויות אדם המסייע למהגרים פליטים, חבר בוועד של קרן "אייסף" לחינוך, עמותות "עלמי"א" הפועלת לקידום הילד והמשפחה של ישראלים יוצאי אתיופיה ו"טבקה" המעניקה סיוע משפטי לאנשי קהילת יוצאי אתיופיה בישראל. סולומון כיהן בין היתר כחבר הנהלת תיאטרון יוצאי אתיופיה "נטלה".