בין השאר תקף צה"ל את ביתו של יחיא סינוואר, ראש הלשכה המדינית של חמאס ברצועת עזה, ואת ביתו של אחיו, אף הוא בכיר בחמאס, מוחמד סינוואר. שני הבתים שימשו לפעילות טרור.
אחר הצהריים נתנו ראש ממשלת ישראל בנימין נתניהו, שר הביטחון בני גנץ והרמטכ"ל אביב כוכבי הצהרה על המבצע, מטרותיו והישגיו.
17 במאי, יום שני, חג השבועות (יום שמיני למבצע).
ב-17 במאי, במאמץ משותף של חיל האוויר, אגף התקשוב וההגנה בסייבר ואגף המודיעין, הותקף מתחם של המודיעין הצבאי של חמאס בתגובה לשיגור הרקטות לבאר שבע, יישובי מערב הנגב ועוטף עזה. במשך הלילה נערכה תקיפה נרחבת נוספת של חיל האוויר, שהופצצו בה מנהרות וכן תשעה בתים של מפקדים בחמאס. צה"ל הרג את חוסאם אבו הרביד, מפקד החטיבה הצפונית בג'יהאד האסלאמי ומחליפו של בהאא אבו אל-עטא, בתקיפה אווירית במחנה הפליטים ג'בליה שבצפון הרצועה. לצורך הסיכול הממוקד, עשה חיל האוויר שימוש בטיל קטן ומדויק - "ברד-חד", מתוצרת רפאל. בצהריים סיכל חיל הים כלי שיט בלתי מאויש צולל, שהיה בדרכו לבצע פיגוע, ומספר מחבלים בכוח הימי של חמאס. אחר הצהריים תקפו כלי טיס של צה"ל 16 עמדות שיגור וסיכלו 5 מחבלים שעמדו לשגר רקטות. קצת לפני 19:00 תקף צה"ל את חמ"ל ביטחון הפנים של חמאס בשכונת רימאל.
18 במאי, יום שלישי (יום תשיעי למבצע).
בלילה שבין 17 ל-18 במאי, 62 מטוסי קרב תקפו את ה"מטרו" בשכונת רימאל באמצעות 110 חימושים מדויקים. כמו כן השמיד צה"ל 10–12 משגרי רקטות רב-קניים שהיו מכוונים אל עבר תל אביב ואשקלון. לאורך היום המשיך צה"ל בתקיפות נקודתיות של מבני טרור ועמדות שיגור רקטות. בערב סיכל שתי חוליות שיגור וכן השמיד עמדת מרגמה שהפלסטינים מיקמו בבית ספר.
19 במאי, יום רביעי (יום עשירי למבצע).
בלילה שבין 18 ל-19 במאי תקף צה"ל את מערכת המנהרות התת-קרקעיות של חמאס בח'אן יונס ורפיח. לפי דובר צה"ל "במשך כ-25 דקות, 52 מטוסי קרב תקפו באמצעות 120 חימושים מדויקים כ-40 מטרות תת-קרקע של חמאס בתוואי של כ-12 ק"מ". בנוסף, הותקפו תשתיות טרור נוספות בערים אלו, בהן חמ"לים, מחסני אמל"ח ומשגרי רקטות. בתקיפה הזו נהרגו לפחות 10 מחבלים של חמאס והג'יהאד האיסלאמי הפלסטיני. בנוסף צה"ל תקף בשעות אחר הצהריים מטרות בשטח לבנון כתגובה לירי רקטות מלבנון. במשך היום ובערב תקף צה"ל רקטת קרקע-קרקע כבדה של הגא"פ ומשגרי רקטות רב-קניים שכוונו לשטח ישראל, כולל משגרים שהוסתרו בבתי מגורים.
20 במאי, יום חמישי (היום ה-11 למבצע).
צה"ל תקף מנהרות תת-קרקעיות, תשתיות טרור של חמאס, מחסני אמל"ח ומשגרי רקטות רב-קניים. לפני הצהריים מטוסי קרב תקפו מנהרת לחימה של חמאס בבית חאנון, וכן שתי עמדות שיגור רקטות תת-קרקעיות בג'בליה ששימשו בין השאר לירי רקטות לתל אביב. בח'אן יונס השמיד צה"ל משגר רקטות רב-קני חמוש ומהפגיעה התפוצצו הרקטות שעליו ופגעו ברצועת עזה. אחר הצהריים הפציץ צה"ל שתי מנהרות התקפיות בצפון עזה ובית חאנון שהיו בשלבי בנייה.
ב-10:38 המחבלים ירו טיל נ"ט על טיולית, חייל שעמד בסמוך נפצע קל. בתגובה השמיד צה"ל את העמדה ממנה שוגר הטיל וכן סיכל חוליית נ"ט שנסעה ברכב בצפון הרצועה.
במהלך היום תקף צה"ל כ-30 משגרי רקטות, כולל משגרים תת-קרקעיים ועל-קרקעיים ומשגרים רב-קניים, והרג מספר מחבלים במערך שיגור הרקטות של ארגוני הטרור בעזה.
שעות לפני הפסקת האש, צה"ל סיכל פיגוע בגבול הרצועה.
21 במאי, יום שישי (היום ה-12 למבצע).
בשעה 2:00 נכנסה הפסקת האש בין הצדדים היריבים לתוקפה. פיקוד צה"ל וההנהגה הישראלית חששו, שארגוני הטרור בעזה ינסו לירות מטחי סיום של רקטות לעבר באר שבע וגוש דן, בשעות שלפני מועד תחילת הפסקת האש, ולכן חיל האוויר הישראלי ריכז כוח אווירי גדול בשמים מעל רצועת עזה, כדי להרתיע את הארגונים הפלסטינים מפני צעד כזה, ולהגיב עליו בעוצמה רבה במקרה הצורך. בנוסף הועברו מסרים לחמאס דרך המצרים, שהזהירו את הצד הפלסטיני מפני התוצאות של המשך ירי הרקטות לאחר מועד כניסת הפסקת האש. החשש הישראלי לא התממש, וארגוני הטרור בעזה הגבילו את האש שלהם לאזור עוטף עזה בשעות שקדמו להפסקת האש, והקפידו לשמור על הפסקת האש לאחר שזו נכנסה לתוקף.
כוחות צה"ל במבצע.
זרוע האוויר.
חיל האוויר הישראלי נשא ברוב נטל המאמץ ההתקפי באמצעות טייסות הקרב, המסק"ר והכטמ"מים (כלי טיס מאוישים מרחוק). כלי טיס ובהם מטוסי קרב - לרבות F-35I אדיר, F-15 בז, F-15I רעם, F-16I סופה ו-F-16C/D ברק 2020 - הפציצו למעלה מאלף מטרות טרור של חמאס והג'יהאד האסלאמי הפלסטיני ברצועת עזה. כלי טיס שונים ביצעו בבכירי טרור סיכולים ממוקדים - בהם נעשה שימוש בטיל קטן ומדויק, "ברד-חד", מתוצרת רפאל - וכן תקפו חוליות שיגור של רקטות ונ"ט.
מערך ההגנה האווירית נטל חלק מרכזי במאמץ ההגנתי, כאשר סוללות כיפת ברזל יירטו למעלה מ-1,350 רקטות ארטילריות שכוונו לעורף הישראלי בלמעלה מ-90% הצלחה. בנוסף, כיפת ברזל יירטה והפילה כלי טיס בלתי מאוישים, בהם כטב"מי נפץ, ששיגר חמאס לעבר ישראל.
במסגרת פעילות "כיפת ברזל" הופל בטעות כטב"ם צה"לי טקטי מסוג "רוכב שמיים", לאחר שזוהה ככלי טיס עוין.
זרוע היבשה.
כוחות של פיקוד הדרום נפרסו לאורך גדר המערכת סביב רצועת עזה על מנת להגן על יישובי עוטף עזה וכן לסייע באש במאמץ ההתקפי. הכוחות כללו סוללות תותחי דוהר M-109, גדוד 53 של חטיבה 188 עם טנקי מרכבה סימן 4מ (הגדוד תפס את גבול עזה בפעילות בט"ש קודם ולאחר המבצע, והיוו כוח השריון המרכזי במהלך המבצע), צק״ח גדעון (חטיבה 7, וחטיבת גולני), חטיבת הנח"ל גדודים 931 ו-50, חטיבת הצנחנים. היחידה הרב-ממדית, יחידת מגלן ויחידת אגוז סיכלו חוליות ומשגרי נ"ט. בתקיפה על ה"מטרו" (רשת המנהרות התת-קרקעיות) של חמאס השתתפו כוחות תותחנים, שריון, חי"ר וצלפים. חיל ההנדסה הקרבית הכין עמדות ירי לטנקים, תותחים וצלפים ומגננים וסוללות מגן לכוחות צה"ל על גבול הרצועה.
חמ"ל משותף של אוגדת עזה, אגף המודיעין, זרוע היבשה, חיל האוויר וחיל הים עבד באופן רצוף לאיסוף מודיעין צבאי, ניתוחו, ניהול אש וחלוקת מטרות לכוחות בשטח ובאוויר על מנת לאפשר סגירת מעגל אש באופן מהיר והשמדת איומים ומטרות באופן יעיל. דבר זה אפשר גם סיכול מהיר של חוליות שיגור רקטות וחוליות נ"ט.
זרוע הים.
כוחות של חיל הים הישראלי תקפו מטרות של הכוח הימי של חמאס, בהן כלי שיט, מוצבים, מרכזי שליטה ופיקוד, מחסני אמל"ח ועוד. זרוע הים תקפה גם מטרות טרור נוספות באש תותחים וטילים, וכן באמצעות שייטת 13. בנוסף הוצבה ספינת טילים עם C-Dome (כיפת ברזל הימית) וטילי ברק כדי להגן על אסדת הגז שמול אשקלון.
מודיעין.
המבצע לווה באופן הדוק במודיעין צבאי שנאסף על ידי אגף המודיעין (אמ"ן), להק המודיעין (למד"ן), מספן המודיעין (מד"ן) וחיל האיסוף הקרבי. המודיעין אפשר פגיעה מדויקת בנכסים אסטרטגיים של חמאס ובאלפי מטרות טרור. שירות הביטחון הכללי סייע בביצוע סיכולים ממוקדים בבכירים של החמאס והגא"פ, כאשר הבולט שבהם הוא הפגיעה ב"פורום המטה הכללי" של חמאס וחיסול בכירים במערך הייצור, המחקר והפיתוח של חמאס.
שיגורים מרצועת עזה לישראל במבצע.
במהלך המבצע ארגוני הטרור ברצועת עזה שיגרו יותר מ-4,300 רקטות ופצצות מרגמה לעבר ישראל, שמהן יורטו בידי מערכת "כיפת ברזל" מעל ל-1,660 רקטות (שהם מעל 90% אחוזי הצלחה ביירוט רקטות, שעמדו ליפול בשטחים מיושבים) ולמעלה מ-1,820 מהן נפלו בשטחים פתוחים; יותר מ-640 רקטות כשלו ונפלו בשטחי רצועת עזה ומהן נהרגו מעל ל-20 פלסטינים. מירי הרקטות על ישראל נהרגו 12 אזרחים (3 מהם עובדים זרים) וכן נהרג חייל מירי טיל נ"ט.
עם תחילת המבצע, פיקוד העורף פרסם הנחיות שלפיהן לא יתקיימו לימודים בבתי הספר המצויים בטווח של עד 40 ק"מ מרצועת עזה, אך הלמידה המשיכה במסגרת למידה מרחוק כמו בזמן מגפת הקורונה. בהחלטת פיקוד העורף הותר לקיים לימודים ביישובי גוש דן ובשפלה, אולם מספר ראשי עיריות החליטו להיות ערוכים לכל הסלמה ולא לקיים לימודים במוסדות הלימוד.
ב-10 במאי, היום הראשון למבצע, הכריז שר הביטחון בני גנץ על מצב מיוחד בעורף בטווח של עד 80 ק"מ מרצועת עזה למשך 48 שעות. בהוראת ראשי הערים, בוטלו לימודים בערים נוספות בארץ שנמצאו בטווח 80 ק"מ מרצועת עזה ובהם ראשון לציון, נס ציונה, רחובות, חולון ובת ים.
10 במאי, יום ירושלים (יום ראשון למבצע).
ב-10 במאי, היום הראשון למבצע, שיגרו הפלסטינים כ-300 רקטות לעבר ישראל. תחילה החל חמאס בירי אל עבר ירושלים וסביבתה ואל קריית גת יחד עם יישובי עוטף עזה. בימים שלאחר מכן המשיכו שיגורי הרקטות והתגברו. טווח הירי התרחב גם הוא. רקטות רבות יורטו על ידי מערכת כיפת ברזל, אולם מספר רקטות נפלו באזורים מיושבים, ופגעו בבתי מגורים. הפגיעות גררו נזק רב, וכן מספר נפגעים. לדברי הפלסטינים, למעלה מ-200 רקטות שוגרו תוך כשעה, בעיקר על אשדוד ואשקלון.
11 במאי, יום שלישי (יום שני למבצע).
ב-11 במאי נרשמו ההרוגים הישראלים הראשונים בעימות: שתי נשים, בת 80 והמטפלת ההודית שלה, נהרגו מפגיעה ישירה של רקטה בבית פרטי באשקלון. תקלה שאירעה במערכת כיפת ברזל המוצבת באשקלון היא שאפשרה לרקטות רבות ליפול בשטח העיר. התקלה תוקנה, ונוספה עוד סוללת הגנה בעיר. התקלה שהתגלתה לאחר הכישלון ביירוט הרקטות הובילה את פיקוד העורף לצאת בהנחיה חריגה לתושבי אשקלון להישאר במרחבים המוגנים, עד שתוקנה התקלה והסוללה הוחזרה לכשירות.