בשנת 1992 הצטרף להנהלת ארגון נכי צה"ל, מאוחר יותר נבחר למזכיר מחוז תל אביב וב-2001 נבחר ליו"ר הארגון. בשנת 2008 התפטר מכהונתו בארגון נכי צה"ל לשם התמודדות ברשימת ישראל ביתנו בבחירות לכנסת ה-18, ושובץ במקום ה-13 ברשימה. עם כניסתו לכנסת היה האדם הראשון שמרותק דרך קבע לכיסא גלגלים שנבחר לכהונה כחבר כנסת. הדבר הצריך את הכנסת לשפר את נגישותה כדי לאפשר למטלון לתפקד כחבר כנסת.
במהלך כהונתו הגיש מטלון הצעת חוק שנועדה לאפשר לרשתות המזון להציג מחירים על צגים אלקטרונים. ההצעה קודמה הודות למשרד הלובינג "גורן עמיר" העובד עם איגוד רשתות השיווק ונועדה להקל על הרשתות ולהפחית עלויות. בעקבות ביקורת ציבורית לא קודמה ההצעה. לאחר שהוצב במקום ה-44 הלא ריאלי ברשימת הליכוד-ביתנו לכנסת ה-19, פרש מטלון מפעילות פוליטית ומונה לדירקטוריון דיסקונט השקעות.
לקראת הבחירות לכנסת ה-20 הוצב מטלון במקום ה-16 ברשימת ישראל ביתנו לכנסת, אולם לא נבחר לכנסת לאחר שהמפלגה זכתה ב-6 מנדטים בלבד.
לקראת הבחירות לכנסת ה־21 הצטרף למפלגת תל"ם של משה יעלון אשר התמודדה יחד עם יש עתיד וחוסן לישראל תחת השם כחול לבן והוצב במקום ה-36 ברשימה, אך לא נכנס לכנסת. גם בבחירות לכנסת ה-22 הוצב במקום ה-36 ברשימת "כחול לבן" ולא נבחר לכנסת. בבחירות לכנסת ה-23 לא נכלל ברשימת כחול לבן.
חיים אישיים.
מטלון מתגורר בהרצליה, נשוי בפעם השנייה ואב לארבעה. מאז שנת 2000 מתאמן ומתחרה באופני יד.
כשהעולם עמד מלכת
קאחה באינדוראשווילי
קאחָה בַּאינדוּראשווילי (בגאורגית: კახა ბაინდურაშვილი; נולד ב-26 בספטמבר 1978) הוא פוליטיקאי גאורגי שכיהן מפברואר 2009 ועד יוני 2011 כשר האוצר של גאורגיה.
באינדוראשווילי נולד בטביליסי שבגאורגיה הסובייטית (כיום גאורגיה). בשנת 2000 סיים את הפקולטה לכלכלה באוניברסיטה הממלכתית של טביליסי בתואר מוסמך אוניברסיטה (MA), ובשנת 2006 קיבל תואר מוסמך אוניברסיטה (MA) ממכללת וויליאמס בוויליאמסטון שבמסצ'וסטס, ארצות הברית.
בין השנים 2004-2005 שימש באינדוראשווילי כיועץ לראש ממשלת גאורגיה. מיוני 2006 עד מרץ 2007 כיהן כראש מחלקת המיסים. ממרץ 2007 עד תחילת פברואר 2008 כיהן כסגן שר האוצר של גאורגיה. ב-6 בפברואר 2009, בעקבות מינויו של שר האוצר המכהן של גאורגיה, ניקה גילאורי, לתפקיד ראש הממשלה, מונה באינדוראשווילי לשר האוצר.
מנחם אליעזר מוזס
מנחם אליעזר (לייזר) מוזס (נולד בכ"ה בתשרי ה'תש"ז, 20 באוקטובר 1946) הוא עסקן ופוליטיקאי ישראלי, כיהן כחבר הכנסת מטעם יהדות התורה בכנסות ה-18, ה-19 וה-20. מוזס שימש שליחו של האדמו"ר מוויז'ניץ הרב ישראל הגר ונציג "הסיעה המאוחדת" (סיעה שעיקרה הוא חסידות ויז'ניץ) של אגודת ישראל ברשימת יהדות התורה.
ביוגרפיה.
מוזס נולד בירושלים, בן יחיד לשלמה זלמן מוזס, מזכיר אגודת ישראל העולמית ומועצת גדולי התורה. התגייס לצה"ל ושירת בחיל השלישות בתפקיד מאתר נפקדים. למד בישיבת ויז'ניץ, ולאחר נישואיו היה הגבאי של רבי חיים מאיר הגר, האדמו"ר מויז'ניץ, בעל ה"אמרי חיים".
בשנות ה-80 התקרב לחסידות בעלז, ובין השאר שימש כמנהל בית האבות של החסידות "ויזרע יצחק". בשנת תשמ"ט (1989), בתקופת כהונתו של זבולון המר כשר החינוך, נבחר כנציג בעלז מטעם דגל התורה לשמש משנה למנכ"ל המשרד, האחראי על החינוך החרדי והתרבות התורנית.
בשנות ה-90, כאשר אריאל שרון כיהן כשר הבינוי, היה מעורב בהקמת דירות לחרדים בבית שמש ובאשדוד. כונה גם "שר האוצר של חסידות ויז'ניץ" והיה מהעסקנים המרכזיים של החסידות.
בבחירות לכנסת השבע עשרה הוצב במקום ה-11 ברשימת יהדות התורה, ולא נבחר לכנסת.
ב־2007 הקים את חברת הבניין "נחלת אליעזר בית שמש".
לקראת הבחירות לכנסת השמונה עשרה נבחר על ידי רבי ישראל הגר, לימים האדמו"ר מוויז'ניץ, למקום החמישי ברשימת יהדות התורה והשבת - אגודת ישראל-דגל התורה, כמועמדה של "הסיעה המאוחדת" במקום שמואל הלפרט, שכיהן עד אז כחבר הכנסת. במאי 2009 נבחר מוזס ליו"ר סיעת יהדות התורה בכנסת. בעקבות בחירתו העביר את בעלותו בחברת הבניין לנאמנות עיוורת.
ב-9 בפברואר 2011, בכנסת ה-18, מונה מוזס לסגן שר החינוך, במקומו של מאיר פרוש שהתפטר מהכנסת ב-6 בפברואר 2011 כחלק מהסכם הרוטציה הפנימי ביהדות התורה בין סיעת שלומי אמונים לבין חסידות בעלזא.
בעקבות עיכוב בתשלום חובות של חברת "נחלת אליעזר בית שמש" שבבעלותו, להם היה ערב אישית, הוטל בשלהי 2012 עיקול על חשבונו של מוזס ומשכורותו מהכנסת, וכעבור זמן קצר הועברה החברה לפירוק ונמכרה לחברת ד"ר שלמה נס ושות' שבשליטת שלמה נס. ב־2017 חויב מוזס בתשלום של שני מיליון ש"ח לחברת ד"ר שלמה נס ושות', על שפרעה חובות שלהם היה מוזס ערב.
לקראת הבחירות לכנסת ה-21 החליט מרכז אגודת ישראל על החלפתו ביעקב טסלר מחסידות ויזניץ, לאחר 10 שנים בכנסת.
חיים אישיים.
מוזס מתגורר בירושלים, נשוי לחנה ואב לעשרה. בתו היידי יצאה בשאלה, היא חברת הקהילה הלהט"בית ומשמשת כלוביסטית בכנסת ביולי 2022 הודיעה על התמודודות בפריימריז בליכוד ויצרה תליון זהב שעליו נראה יו"ר הליכוד בנימין נתניהו. בנו יהודה גם יצא בשאלה, גר בבית שמש עם אשתו, להם 5 ילדים.
מנחם מוזס
אליעזר מנחם מוזס
פחחות
אופיר אקוניס
אופיר אָקוּנִיס (נולד ב-28 במאי 1973, כ"ו באייר ה'תשל"ג) הוא חבר הכנסת מטעם מפלגת הליכוד. בעבר כיהן כשר לשיתוף פעולה אזורי, כשר העבודה והרווחה וכשר המדע.
ראשית חייו.
אקוניס נולד בשכונת שפירא שבתל אביב, וגדל בשכונת רמת אביב ג'. הבן הבכור מתוך ארבעת בניהם של מנחם ומיכאלה (מיקי) אקוניס. אביו, נהג "דן" ואיש תנועת הליכוד בעצמו. בן למשפחה מיהדות סלוניקי, שעלתה לארץ ישראל ב-1934. אמו נולדה בפולין ועלתה לארץ בעליית גומולקה ב-1957.
אקוניס הוא בוגר הגימנסיה העברית "הרצליה" (1985–1991). בנעוריו היה כתב נוער ב"מעריב לנוער", ובמקביל שימש כעורך מוזיקה, בין השאר בתוכנית "מועדון הצעירים" ברשת ג'. את שירותו הצבאי עשה ככתב צבאי במפקדת קצין חינוך ראשי (1991–1994). בעל תואר ראשון במדע המדינה וביחסים בינלאומיים מהאוניברסיטה הפתוחה.
פוליטיקה.
בשנת 1992 הצטרף לתנועת הליכוד, וב-1996 החל לעבוד באגף ההסברה במצודת זאב בתל אביב. ביוני 1996, לאחר ניצחונו של בנימין נתניהו בבחירות לראשות הממשלה, החל לשמש כסגן יועץ התקשורת של ראש הממשלה. בהמשך היה דובר הליכוד. בשנת 2003 זכה בפרס בגין על עבודתו "מוסר וריאליזם בפוליטיקה הישראלית".
שימש כדובר שר המשפטים מאיר שטרית, וב-2004 מונה ליועץ התקשורת של נתניהו בלשכת שר האוצר. הוא המשיך לשמש כיועצו עד 2008 בטרם מונה לסמנכ"ל התקשורת וההסברה של הליכוד.
הכנסת ה-18.
לאחר שהתמודד במסגרת הבחירות המקדימות בליכוד והגיע למקום ה-28, הגיש במשותף עם מועמדים אחרים עתירה לוועדת הבחירות של הליכוד שהתקבלה, ובעקבותיה קודם למקום ה-26 ברשימה, המשוריין למחוז תל אביב. בדיעבד התברר כי אלמלא זכה בעתירה לא היה נבחר לכנסת, שכן הליכוד זכה ב-27 מנדטים בבחירות אלה.
במהלך השנתיים הראשונות לכהונתה של כנסת זו שימש אקוניס יו"ר ועדת הכלכלה. בשל הסכם רוטציה פנים סיעתי, הוחלף בתפקיד על ידי ח"כ כרמל שאמה, ומונה לסגן יושב ראש הכנסת.
לאחר המשט לעזה התעמת מספר פעמים עם חברי הכנסת של סיעת בל"ד, ואף הודיע מספר פעמים שכנציג הליכוד לוועדת הבחירות המרכזית ידרוש את פסילתה של ח"כ חנין זועבי, שהשתתפה במשט, בהתאם ל, שקובע שמי שתומך במאבק מזוין נגד ישראל פסול מלהתמודד לכנסת.
לאחר שגייס רוב של 19 תומכים מול 9 מתנגדים, פסלה ועדת הבחירות המרכזית את מועמדותה של זועבי מהתמודדות לכנסת ה-19. בדיון שקדם להצבעה, אמר אקוניס : "זועבי לא פסקה מלחתור תחת מדינת ישראל, ובאופן גלוי להסית נגדה ונגד חיילי צה"ל. השתתפה במשט הטרור של המרמרה. האם צריך יותר מכך כדי לפסול את מועמדותה?". לאחר כמה ימים פסל בית המשפט העליון את ההחלטה.
בוועדת הכלכלה.
במסגרת כהונתו כיו"ר ועדת הכלכלה פעל בשיתוף פעולה עם שר התקשורת משה כחלון לפתיחת שוק התקשורת הסלולרית לתחרות, לרבות תמיכה בהפחתת דמי הקישוריות, הכנסת מפעילים וירטואליים וחברות חדשות לשוק זה. הוא קידם חקיקת תיקון לחוק הגנת הצרכן בדבר החזר כספי לצרכן בשל ביטול עסקה ויזם את חוק הריבית ההפוכה. בתחום שוק הטלוויזיה הוא קידם חקיקה המסדירה מעבר מזכיונות לרישיונות, ויזם את הגדלת מספר הערוצים שישודרו בחינם במסגרת שידורי ה-DTT "עידן+". הוא התנגד לדרישת האוצר להעלאת אגרת הרדיו והטלוויזיה, ולמעשה הוביל להפחתתה.
בדיונים שניהל כיו"ר הוועדה בנושא תמלוגי המדינה על רווחי גז ונפט, הביע התנגדות ליוזמת הקרן החדשה להעלאת התמלוגים ל-80%. עמדה זו הייתה באותה עת דומה לעמדת שר התשתיות עוזי לנדאו ומנוגדת לעמדתו של שר האוצר יובל שטייניץ. עם זאת, לאחר פרסום המלצות ועדת ששינסקי, הצביע בכנסת בעד "חוק מיסוי רווחי נפט". אקוניס טען שהקרן החדשה לישראל התערבה בנושא התמלוגים וכינה אותה "ארגון המתנהל בצורה אנטי ציונית".
חקיקה.
במהלך כהונתו, יזם אקוניס את חקיקתם של חוקים שונים, ובהם:
הכנסת ה-19.