ב-26 באוגוסט 1958 הודיע שר האוצר הישראלי, לוי אשכול על כוונת הממשלה להקים תחנת כוח גרעינית. הנושא גם עלה בפגישה שהתקיימה בין ראש ממשלת ישראל, דוד בן-גוריון ונשיא ארצות הברית, ג'ון פיצג'רלד קנדי במלון וולדורף אסטוריה ב-30 במאי 1961 אף נזנח במהרה.
בחודש יוני 1966 ביקר נשיא מדינת ישראל זלמן שזר בבירת אורוגוואי מונטווידאו כחלק ממסעו הרשמי ביבשת דרום אמריקה. במסגרת הביקור נכח הנשיא בחתימת הסכם שיתוף פעולה בין ישראל לאורוגוואי שמטרתו פיתוח האנרגיה הגרעינית לצורכי שלום. ההסכם "מסמיך את הוועדות לאנרגיה אטומית של שתי המדינות לעבד תוכנית לחילופי אינפורמציה ונתונים טכניים ולארגן מלגות למדענים וסטודנטים".
במהלך ביקורו של הנשיא ריצ'רד ניקסון במזרח התיכון הצהיר האחרון כי בכוונתו לספק לישראל ולמצרים תחנות כוח גרעיניות תחת פיקוח אדוק. הצהרה זו יצרה פאניקה בקרב הממסד הישראלי וראש הממשלה יצחק רבין פגש את ניקסון ואת מזכיר המדינה, הנרי קיסינג'ר, בפגישתו השווה רבין את הסכנה לישראל בסיפוק הכורים למצרים לסכנת ההשמדה שחווה העם היהודי בשואה. על אף הצהרה זו, ניקסון פקפק בדבריו של רבין ואף התייחס ליכולות הגרעין הישראליות. לאחר מכן ובעקבות חשש שישראל תיאלץ לפתוח את הכור הגרעיני בדימונה לביקורת בינלאומית של פקחים הסביר שר החוץ, יגאל אלון לקיסינג'ר כי לישראל אין בעיה עם מכירת כור גרעיני למצרים אך שהממשלה הישראלית כלל לא בטוחה שהם רוצים אחת. עם זאת, לאחר שניקסון החליט להתפטר בעקבות פרשת ווטרגייט הנושא נזנח למספר שנים.
ב-5 באוגוסט 1976 נחתמו שני הסכמים אמריקנים זהים, עם ישראל ועם מצרים, לייצוא של "עד שתי תחנות כוח גרעיניות" לכל אחת מהמדינות, אך באותו הזמן החלו גורמים בארצות הברית להיות נוקשים יותר בגישתם כלפי טכנולוגיה גרעינית וייחסו לה כעת פוטנציאל מסוכנות גדול יותר ולא רצו לתת לישראל להפעיל כור גרעיני ללא פיקוח. הנשיא החדש שירש את ניקסון, ג'רלד פורד הבין שיש התנגדות רבה הן בסנאט והן בבית הנבחרים והחליט לא להביא את ההסכמים לאישורם וגנז אותם.
מאז שנות ה-80, אתר ליד שבטה שבנגב נחשב כמקום עתידי להקים בו תחנת כוח גרעינית. בעבר, אתר ליד ניצנים, נחשב אף הוא לכזה אך רעיון זה ירד מהפרק בשנות ה-70 בשל התנגדות עזה של תושבים סמוכים.
בינואר 2007 הצהיר שר האנרגיה, בנימין בן אליעזר, בכנס הרצליה: "אין די בהסתכמות על ייצור אנרגיה באמצעים קונבנציונליים בלבד, מחובותינו לשמר את האפשרות לייצר אנרגיה בדרכים אחרות" ורמז על רצונו לקדם שימוש באנרגיה גרעינית. חרף זאת, ב-2011 בעקבות האסון הגרעיני בפוקושימה אמר ראש הממשלה, בנימין נתניהו כי "אני רוצה לומר שקודם אהבתי את הרעיון הרבה יותר מאשר עכשיו. למעשה, יידרש טיעון משכנע מאוד כדי שאסכים לזה עכשיו" לאחר שנשאל לגבי האפשרות להקים תחנת כוח גרעינית בישראל".
בסוף 2017 השיק שר האנרגיה יובל שטייניץ סקר שמטרתו לבחון עד כמה הציבור הישראלי מוכן לקבל תחנת כוח גרעינית בקרבת הערים הגדולות. הסקר קבע שכ־70% מהציבור אינם מעוניינים בתחנה גרעינית בקרבתם, עם זאת רוב הציבור תומך באופן כללי ברעיון של הקמת תחנת כוח גרעינית בישראל.
יוראי ואלצ'וחה
יוראי ואלצ'וחה (בסלובקית: Juraj Valčuha; נולד ב-1976, בברטיסלאבה) הוא מנצח סלובקי שפועל בעיקר באיטליה ובצרפת. הוא המנהל המוזיקלי של התזמורת הסימפונית של יוסטון החל מעונת 2022/23.
ביוגרפיה.
ואלצ'וחה, שנולד בברטיסלאבה, למד קומפוזיציה, ניצוח ונגינה בצימבלום בקונסרבטוריון של ברטיסלאבה. מאוחר יותר למד ניצוח אצל איליה מוסין בסנקט פטרבורג, ברוסיה, ואצל יאנוס פירסט בקונסרבטואר של פריז. מ-2003 עד 2005, הוא היה עוזר מנצח בתזמורת הלאומית של מונפלייה ובאופרה הלאומית של מונפלייה.
יוראי ואלצ'וחה ניצח לראשונה על התזמורת הסימפונית הלאומית של RAI בשנת 2005. הוא הפך למנצח הראשי של התזמורת בעונת 2009–2010. הוא סיים את כהונתו ב-RAI בשנת 2016. ביולי 2016, הודיע ​​תיאטרון די סן קרלו על מינויו של ואלצ'וחה למנהל המוזיקלי שלו. הוא אמור להתפטר מתפקיד סן קרלו ב-31 בדצמבר 2022. ואלצ'וחה הוא מנצח אורח ראשי של תזמורת הקונצרטהאוס של ברלין החל מעונת 2017–2018, לאחר הופעתו הראשונית בניצוח אורח עם התזמורת בעונת 2014–2015, ולאחר מכן חזרתו לניצוח אורח שנתיים לאחר מכן.
בארצות הברית, ניצח לראשונה על התזמורת הסימפונית של יוסטון בשנת 2011. הוא חזר כמנצח אורח עם הסימפונית של יוסטון לשתי התקשרויות עוקבות, באפריל 2018 ובמרץ 2021. ביולי 2021, הודיעה הסימפונית של יוסטון על מינוי של ואלצ'וחה כמנהל המוזיקלי הבא שלה, בתוקף עם עונת 2022–2023.
כיום יוראי ואלצ'וחה מתגורר בצרפת.
Gay Mountain
Gay Mountain הוא סרטון באורך 90 שניות שנוצר עבור רשת השידור הבריטית, ערוץ 4, על ידי סוכנות הפרסום הפנימית שלה, 4Creative. הוא שודר לראשונה בכל ערוצי הטלוויזיה של ערוץ 4 ביום הפתיחה הרשמית של אולימפיאדת החורף בסוצ'י, ב-7 בפברואר 2014, לאחר שיצא ביוטיוב בלילה הקודם, ב-6 בפברואר 2014. תוך 48 שעות מיציאתו המקוון של המקוון (עד 20:00 ב-8 בפברואר 2014), הוא צבר למעלה מחצי מיליון צפיות.
הסרטון נפתח בשקופית כותרת האומרת: "ערוץ 4 מציג בגאווה המנון חורף מיוחד" ומתאר תרחיש בדיוני בו צעירה נכנסת לאולם קטן ומתיישבת כאחת מהאנשים האחרונים שהגיעו. גבר (Fred Bear ממשחק הקברט Bearlesque), לבוש במעיל פרווה חום גדול, מופיע על הבמה ומתחיל לשיר שיר פרודיה על המנון רוסיה, כשידו מוצמדת לחזהו.
חלק מהאנשים בקהל עומדים ומחקים את המחווה שלו. מאוחר יותר, הזמר מסתובב אל מול וילון אדום שנמצא מאחוריו. כאשר פותחים את הוילון רואים נורות מאורות בקשת בענן, וסגנון המוזיקה משתנה לרצועת דאנס אופטימית. ארבע רקדניות, לובשות תלבושות קברט ומשקפי שמש, מופיעות ומורידות את מעיל הפרווה מהזמר, ושמות על ראשו אוזני דוב מזויפות. האיש ממשיך לשיר ולרקוד, וחוזר על הפזמון: "בהצלחה הומואים בהר הגאה" (במקור: "Good luck gays on Gay Mountain").
ככל שהשיר מתקדם, יותר ויותר אנשים מהקהל קמים ורוקדים לצלילי המוזיקה. אז, קונפטי בצבע כסף יורד מהתקרה. בין הקטעים הקצובים לקהל, נראית אישה צעירה רוקדת בשמחה בעצמה, 2 גברים מתנשקים, ותקליטן חשוף חזה עם משקפי שמש רוקד לצלילי המוזיקה. יש שציינו שהתקליטן מזכיר את נשיא רוסיה, ולדימיר פוטין. לכל אורכו, מילות השיר מופיעות ככתוביות בסגנון קריוקי. הסרטון מסתיים בדעיכה של המוזיקה ושקופית סגירה המאחלת "בהצלחה לכל אחד שנמצא בסוצ'י" (במקור: "GOOD LUCK TO EVERYONE OUT IN SOCHI"). הסרטון מסתיים בסמליל של ערוץ 4, מנסרה מסתובבת בצבעי דגל הגאווה, מסתובבת בצבעי הקשת ואת הכיתוב: "BORN RISKY".
קצין השיווק והתקשורת הראשי של ערוץ 4, דן ברוק, אמר כי: "זוהי דרך טיפוסית של ערוץ 4 לחגוג את תחילת משחקי החורף ולהראות את תמיכתנו לכל הספורטאים בסוצ'י, הומואים או סטרייטים." הסרטון שודר כתגובה לחוק נגד תעמולה הומוסקסואלית, שנחקק ברוסיה ביוני 2013, וכמו כן כתגובה להפרות זכויות אדם שהוצגו בסרט התיעודי "Hunted", כחלק מתוכנית הטלוויזיה הבריטית, "Dispatches" , ששודר ב-5 בפברואר 2014.
הסרטון ספג ביקורת חיובית ברובה, כאשר מספר כלי תקשורת מיינסטרים סיקרו את יציאתו של הסרטון ביוטיוב, ואת מספר הלייקים והדיסלייקים שקיבל הסרטון.
בלילה שבו שודר הסרטון לראשונה בערוץ 4, חלק קטן מהשיר בוצע על ידי הקומיקאים אדם הילס , ג'וש וויקידומב ואלכס ברוקר , בשידור חי, בסופו של "The Last Leg" . הקומיקאים קיבלו אזהרות בשבועות שלפני שידור הפרק, מסוכנות הבין הבריטית כי עליהם לצמצם ככל האפשר בדיחות על ולדימיר פוטין. באותו ביצוע, הקומיקאים התנצלו בפני פוטין, והציעו שהוא לא יהרוג אותם עם "מטרייה מורעלת".
Survivalism
Survivalism הוא סינגל של להקת הרוק האמריקאית, ניין אינץ' ניילז. השיר יצא כסינגל המוביל של אלבום האולפן החמישי של הלהקה, "Year Zero". השיר יצא, על ידי חברת התקליטים אינטרסקופ רקורדס, ב-13 במרץ 2007.
נכון ליולי 2022, השיר הושמע למעלה מ-5 מיליון פעמים בספוטיפיי, ו-3 מיליון פעמים ביוטיוב.
ביולי 2012, מוזיקאי הבית הקנדי Deadmau5 הפיק גרסת רמיקס לשיר, שנכלל מאוחר יותר באלבומו מ-2014, "while(1&lt;2)". נכון ליולי 2022, גרסת הרמיקס הושמעתה לפמעלה מ-2 מיליון פעמים בספוטיפיי.
הכחשת המציאות
בפסיכולוגיה, הכחשת המציאות היא מנגנון הגנה שמטרתו למנוע נזק לאגו כתוצאה מרגשות חרדה או אשמה אינטנסיביים. היא מתבטאת בהכחשה של אירועים לא נעימים שמתרחשים במציאות של המכחיש, ועוזרת לו להימנע מלחשוב על אמת לא נעימה.
במדעים, הכחשת המציאות היא הכחשה של עובדות ומושגים בסיסיים, שהם נכונים ללא עוררין שנתמכים היטב בקונצנזוס המדעי, לטובת רעיונות שהם רדיקליים, שנויים במחלוקת או מומצאים.
דוגמאות נפוצות להכחשת מציאות בפסיכולוגיה הן הכחשת השואה והכחשת איידס, ודוגמה להכחשת מציאות מדעית היא הכחשת שינוי האקלים, מכיוון שמשבר האקלים הוא עובדה מדעית שאין עליה עוררין בקרב הקונצנזוס המדעי. צורות ההכחשה מציגות את התכונה המשותפת של בני האדם, הכחשה של עובדה בעלת קונצנזוס מדעי, על מנת ליצור מחלוקת פוליטית שמערערת את קיומו של הקונצנזוס.
בדרך כלל הסיבות להכחשת המציאות הן אמונה בדת, מניעים אישיים (כלכליים, פוליטיים או פיננסיים), ומנגנוני הגנה שאמורים לשמור על מעטפת ההכחשה מפני עובדות המערערות את הרעיון של המכחיש. הנושא נקרא בפסיכולוגיה חברתית "דיסוננס קוגניטיבי".
טקטיקות.
למכחישי מציאות יש מגוון של טקטיקות שכנוע:
ארנולד ויליאמס