היהודים האמריקאים המשיכו לשגשג במהלך העשור הראשון של המאה ה-21. היהודים בארצות הברית מהווים חלק גדול מאוד בפוליטיקה בכלכלה ובאקדמיה יחסית לגודלם באוכלוסייה הכללית. ארבעים אחוזים מהשותפים במשרדי עורכי הדין המובילים בניו יורק ובוושינגטון הם יהודים. שלושים אחוזים מהזוכים האמריקאים בפרס נובל במדעים ו-37 אחוזים מכלל זוכי הנובל האמריקאים הם יהודים. בסביבות שלושים אחוזים מתלמידי ליגת הקיסוס הם יהודים. הקונגרס ובית הנבחרים האמריקאי מונה כ-10% יהודים על אף שרק כ־2% מאוכלוסיית ארצות הברית הם יהודים. נתון זה עשוי להשפיע במידה ניכרת על קבלת החלטות בבית הלבן, לדוגמה. יהודים בכל רחבי ארצות הברית נמצאים בעמדות מפתח בבורסה המשפיעה בעולם, וול סטריט, ובנוסף לכך בבורסת היהלומים, הייצוא והייבוא, משרדי ממשלה וחברות גדולות.
כקבוצה, יהודים אמריקאים נוטים להיות משכילים יותר ולהרוויח יותר מאשר אמריקאים בכללותם. סקר רחב יריעה על מצב הדתות בארצות הברית שערך ארגון "פיו" מצא, כי 46% מהיהודים תושבי ארצות הברית הם בעלי הכנסה שנתית של למעלה מ-100 אלף דולר לשנה, מה שהופך את היהודים לבעלי ההכנסה הגבוהה ביותר בארצות הברית לפי דת. לשם השוואה, מתוך כלל האוכלוסייה בארצות הברית רק כ-18% הם בעלי הכנסה של למעלה מ-100 אלף דולר לשנה. הסקר מצא כי רק 14% מהיהודים בארצות הברית משתכרים פחות מ-30 אלף דולר לשנה - בארצות הברית כולה שיעור זה עומד על 31%.
בעוד 27% מהאמריקנים הם בוגרי מכללות או תואר שני, באוכלוסייה היהודית הם מונים 59% (66% מהיהודים הרפורמים). בעוד 46% מהאמריקנים עובדים בעבודות מקצועיות וניהוליות, 61% מהיהודים האמריקאים עובדים כאנשי מקצוע, רובם במקצועות הדורשות השכלה גבוהה כגון הנדסה, מדע, רפואה, בנקאות, פיננסים, משפטים ואקדמיה
עם המעבר ההולך וגדל של האוכלוסייה היהודית לפרברים, ארגונים יהודים חדשים הוקמו כדי להכיל מגוון הולך וגדל של פעילויות דת וקהילה יהודיות.
רוב התלמידים היהודים לומדים בבתי ספר ציבוריים גדולים, אם כי בתי ספר יהודיים וישיבות נמצאים בכל רחבי המדינה. לימודי תרבות יהודית ולימוד עברית מוצעים בדרך כלל בבתי הכנסת בצורה של השלמה לבתי הספר הציבוריים או "בתי ספר של יום ראשון".
מבחינה פוליטית, האוכלוסייה היהודית נשארה מאוד ליברלית. התמיכה הגדולה שלהם במפלגה הדמוקרטית המשיכה גם במאה ה-21, כמו גם תמיכתם בתנועות לזכויות האזרח האמריקנית (ראו להלן, בפרק היהודים והפוליטיקה האמריקאית).
"סקר האריס" משנת 2003 מצא, כי מעל ל-80% מהיהודים האמריקאים (המגדירים עצמם ככאלה) דווחו על איזושהי מעורבות פעילה ביהדות, החל מהשתתפות בתפילות יומיות ועד קיום סדר פסח או הדלקת נרות חנוכה. כ-3.4 מיליון יהודים אמריקאים קוראים לעצמם דתיים - מתוך אוכלוסייה יהודיה של כ -5.4 מיליון. 16% מהיהודים האמריקאים נוהגים ללכת לבית הכנסת לפחות פעם בחודש ו-42% בתדירות נמוכה יותר, אבל לפחות פעם בשנה. בקרב משקי הבית המשתייכים לבית הכנסת (46% מהקהילה), 38% מהם משתייכים לבתי הכנסת של היהדות הרפורמית, 33%-22% מהם לקונסרבטיבים, בארצות הברית מכונים החרדים לרוב "Ultra Orthodox", וזהו הריכוז השני בגודלו שלהם בעולם. לפי מחקר שנערך ב-2006, אוכלוסייה זו הוערכה ב-468,000 איש, כ-9.4%, 2% לחרדים מודרניים ו-5% לסוגים אחרים. היהודים בצפון מזרח והמערב התיכון הם בדרך כלל יותר שומרי מצוות מאשר יהודים בדרום או במרכז.
היהודים האמריקאים פחות מאמינים משאר האוכלוסייה. סקר מצא, שבעוד 79% מהאמריקנים מאמינים באלוהים, מאמינים בו רק 48% מהיהודים האמריקאים.
על פי סקר שערך מרכז המחקר פיו ב-2013 רוב בקרב יהודי ארצות הברית (62%) תופשים את הזהות היהודית בראש ובראשונה כתרבותית-אתנית, ולא כדתית. כרבע מגדירים את הזהות היהודית כשילוב בין תרבות, מוצא ודת, וכ-15 אחוז מגדירים אותה בעיקר כדת. באשר לחלוקה בין זרמים; מתוך כלל היהודים האמריקאים כ-35 אחוז מגדירים עצמם כרפורמים, 18 אחוז מגדירים עצמם כקונסרבטיבים, 10 אחוז מגדירים עצמם כאורתודוקסים, 6 אחוז מגדירים עצמם כנמנים עם זרם אחר, ו-30 אחוז לא נמנים עם שום זרם. כשליש מיהודי ארצות הברית דיווחו שהם חברים בבית כנסת. כ-22 אחוז הגדירו את זהותם כיהודית אך ללא שהם מאמינים בדת כל שהיא.
בשנת 2018 ערכו פרופ' עדיאל פינקר (מבית הספר לניהול באוניברסיטת ייל) והסוציולוג ד"ר סטיבן כהן (מהאוניברסיטה העברית, מיועצי מחקר פיו), ניתוח עדכני של השלכות דו"ח פיו. ניתוח הסקר הוביל את פרופ' פינקר וד"ר כהן להערכה כי השפעת נישואי התערובת וצמיחתה של הקהילה האורתודוקסית תוביל לכך שבשנת 2058 יהיה מספר היהודים האורתודוקסים בארצות הברית גבוה ממספר היהודים הרפורמים והקונסרבטיבים יחד, ובסוף המאה ה-21 יהיו רוב יהודי ארצות הברית (ובכלל זה היהודים שאינם משתייכים לזרם כלשהו) אורתודוקסים.
שיעור היהודים שנישאו לבני זוג לא יהודים מאז שנות ה-70 עומד על 44 אחוז, ובשנות האלפיים שיעורם עלה ל-58 אחוז. אולם 63 אחוז מקרב הזוגות המעורבים דיווחו שהם מגדלים את ילדיהם כיהודים.
אנטישמיות.
לאחר מלחמת העולם השנייה והתנועה לזכויות האזרח בשנות ה-60, רגשות אנטי יהודיים דעכו. חלק מחברי אומת האסלאם טענו כי יהודים היו אחראים לניצול של עבודה שחורה, מביאים אלכוהול וסמים לקהילות שלהם ושולטים באופן בלתי הוגנת במשק. יתר על כן, סקרים שהחלו להתפרסם מאז שנת 1964 ואילך על ידי הליגה נגד השמצה מצאו, כי אפרו-אמריקאים מחזיקים באמונות אנטישמיות באופן משמעותי יותר מאשר לבנים אמריקאים, אף על פי שיש מתאם חזק בין רמת השכלה והדחייה של סטריאוטיפים אנטישמים. עם זאת, אמריקאים שחורים בכל רמות החינוך נוטים לאנטישמיות באופן משמעותי יותר מאשר לבנים באותה רמת חינוך. סקר הליגה נגד השמצה משנת 2005 כולל נתונים גם על עמדותיהם של ההיספנים, כש-29% מהם אנטישמים ביותר (לעומת 9% לבנים ו -36% שחורים).
המתחים הדתיים ממשיכים להתקיים בארצות הברית, אבל סקרים רבים מצביעים על כך שהיהודים כבר לא במוקד של עוינות, והאנטישמיות היא בשנים האחרונות בנקודת שפל בארצות הברית. דוגמה למתח דתי התרחש במהומות קראון הייטס בשנת 1991 וכן ב-2010, כשוויכוח פרץ על רקע בניית מרכז תרבות איסלאמי ומסגד בעיר ניו יורק בסמוך לאתר מרכז הסחר העולמי. סקר שנערך באותה עת הראה, כי 13 אחוזים מחזיקים בעמדה שלילית על יהודים, לעומת 43 אחוזים שהחזיקו בדעות שליליות על מוסלמים, 17 אחוזים נגד קתולים ו-29 אחוזים נגד המורמונים.
דמוגרפיה.
מספר היהודים בארצות הברית אינו ידוע והפערים בין ההערכות השונות, גדולים למדי. פערים אלו נובעים מפערים בהגדרת 'מיהו יהודי' - הגדרה שנעשית נזילה יותר ויותר. עם זאת, ידוע כי מספר היהודים בארצות הברית פוחת עם השנים, ושיעורם ירד, לפי חלק מההערכות, מכ-5.5 מיליון בשנת 1990 לכ-5.2 בשנת 2002, ירידה של 5.45% בעשור. באותה תקופה, אחוז ההיספנים והאסייתים גדל מאוד באוכלוסייה האמריקאית, וניכרת בתקשורת האמריקאית השפעה גדולה של סופרים מקהילות אלה לצד ירידת השפעתם של סופרים יהודים.
ההתבוללות היא הסיבה העיקרית לצמצום הדמוגרפי. שיעור היהודים נמצא בירידה מאז שנת 1960, וסביר להניח שמגמה זו תימשך.
האוכלוסייה היהודית בארצות הברית מתרכזת בעיקר בערים הגדולות. לעובדה זאת חשיבות הן באשר לנגישות לרכישת השכלה והן משום שהדבר הקל על התארגנותם. ריכוזם הגביר גם את משקלם הפוליטי בעיקר במדינות מפתח חשובות כמו ניו יורק, פלורידה וקליפורניה. היישוב היהודי הגדול ביותר בארצות הברית נמצא בניו יורק ובפרבריה. זו מונה כ-1.6 מיליון יהודים המהווים כ-8% מהאוכלוסייה הכללית, וכרבע מכל היהודים בארצות הברית. ניו יורק היא העיר עם מספר היהודים הגדול ביותר בעולם. בקליפורניה מתגוררים כ-1.2 מיליון יהודים ובפלורידה כ-640 אלף. יהודים החלו לעבור לפרברים, עם הנעת אוכלוסייה גדולה מניו יורק וצפון המזרח לפלורידה וקליפורניה.
על פי הערכות שונות, מצויים בארצות-הברית כחצי מיליון ישראלים. הערים העיקריות בהן מתגוררים ישראלים באמריקה הן ניו יורק ולוס אנג'לס, אך ניתן למצוא ישראלים רבים גם בריכוזים אחרים במדינה, בהם מתגוררים יהודים רבים. לישראלים עיתונים קהילתיים בשפה העברית, אירועי תרבות, בידור ואמנות ואף ערוץ טלוויזיה ייעודי.
על פי מחקרים, ב-2013 מנתה קהילת יהודי ארצות הברית כ-6.7 מיליון יהודים וב-2021 עלתה ל-7.5 מיליון, מתוכם 4.2 מיליון מזדהים כ"יהודים חסרי דת". כ-66% מהיהודים מגדירים עצמם כאשכנזים, כ-5% כספרדים, 6% הם שילובים כלשהם והשאר אינם מגדירים עצמם. כ-61% מהיהודים שנישאו בין השנים 2000–2020 נשואים לבן זוג לא יהודי. מבין המזדהים כשייכים לדת היהודית, 37% מזדהים כרפורמים, 17% מזדהים כקונסרבטיבים ו־9% כאורתודוקסים. כ־32% מהיהודים לא מזדהים עם אף אחד מהם.
ארגונים לחיזוק הזהות היהודית.
קיימים ארגונים רבים שמטרתם לחזק את הזהות היהודית בקרב יהדות ארצות הברית.
ארגונים אלו ממומנים בעיקר בידי פילנתרופים יהודים-אמריקאים. חלקם פועלים בתוך ארצות הברית, דוגמת "מוישה האוס" המפעיל מגוון פעילויות לאורך השנה עבור סטודנטים יהודים ברחבי ארצות הברית ותנועת "OneTable" המפעילה מיזם "סעודות שבת משותפות" עבור צעירים יהודיים שאינם שומרי שבת.
תנועת חב"ד פועלת משנות החמישים בהפעלת בתי חב"ד ושלוחים ברחבי ארצות הברית, סמוך לאוניברסיטאות ובקהילות שונות.
ארגונים נוספים, דוגמת אש התורה ופרויקט תגלית מחברים בין צעירים יהודים בארצות הברית ובמדינות נוספות, כאשר הפעילות העיקרית מתבצעת במדינת ישראל.