הרשות הפלסטינית מעניקה תמיכה חודשית למחבלים הכלואים בישראל בגין פעולות טרור ולמשפחותיהם. התמיכה ניתנת בצורת משכורת חודשית והטבות נוספות, כדין עובדי הרשויות הפלסטיניות. על פי החוק הפלסטיני, חוק האסירים המשוחררים 2004/19, זכאים למשכורת כל היושבים בבתי הכלא הישראליים על רקע השתתפותם במלחמה נגד ישראל (אסירים פליליים אינם זכאים למשכורת). גובה המשכורת החודשית נגזר מאופי פעולת הטרור, משך תקופת המאסר ואזרחות המחבל. מחבלים בעלי אזרחות ישראלית מקבלים משכורות גבוהות יותר מתושבים פלסטינים. אבו מאזן אמר בכמה הזדמנויות שגם אם יהיה לו גרוש אחד הוא ישלם אותו למחבלים, משום ש"אנחנו שלחנו אותם". הרשות תומכת באופן חודשי בכ-5,000 מחבלים מורשעים הכלואים בישראל וכ-5,500 מחבלים שכבר שוחררו. הסכום המוקצב לתשלום משכורות המחבלים ומשפחותיהם עומד על קרוב ל-1.3 מיליארד שקל בשנה, שהם כ-7% מהתקציב הכולל של הרשות. כחצי מסכום זה משולם למחבלים עצמם וכחצי למשפחות מחבלים שנהרגו.
יחסי חוץ.
הרשות הפלסטינית מיוצגת על ידי הארגון לשחרור פלסטין שמנהל רשת של משלחות ושגרירויות פלסטיניות. יש לה שגרירויות במדינות אשר מכירות במדינה פלסטינית ובמדינות אחרות אשר נמנעות להביע את עמדתן בסכסוך הישראלי-פלסטיני היא מנהלת "משלחות" או "משימות". מדינות זרות מיוצגות ברשות הפלסטינית באמצעות "שליחות" או "משרדים" ברמאללה ובעזה.
ב-5 בינואר 2013, בעקבות החלטה 67/19 של העצרת הכללית של האו"ם, הורה נשיא הרשות הפלסטינית מחמוד עבאס לכל השגרירויות הפלסטיניות לשנות כל אזכור רשמי בשם הרשות הפלסטינית ל"מדינת פלסטין". כמו כן, הורה לממשלה הפלסטינית להנפיק דרכונים ומסמכים רשמיים נוספים בהם תוטבע החותמת "מדינת פלסטין". 138 מתוך 193 המדינות החברות באו"ם הצביעו בעד החלטה 67/19, ובכך הכירו ברשות כמדינה משקיפה באו"ם.
הרשות הפלסטינית נכללת במדיניות השכנות האירופית של האיחוד האירופי (ENP), שמטרתה לקרב את האיחוד האירופי ושכנותיו.
כלכלה.
כלכלת הרשות הפלסטינית מקבילה לכלכלת מדינת עולם שלישי לפי מדדים מקובלים. התוצר הלאומי הגולמי של התושבים נאמד בכ-2,900 דולרים לנפש לשנה. השכר הממוצע בשנת 2006 הוערך בין 1,570-1,800 ש"ח לחודש. רוב התושבים הם חקלאיים או עובדים כלליים ללא השכלה גבוהה. שירותי הבריאות, החינוך והרווחה נתונים לחסדי התרומות של מדינות ערב, ארצות הברית ואירופה. כמו כן, קיימים פערים כלכליים גדולים בין האליטה הפלסטינית בעלת הממון לבין האוכלוסייה קשת היום ומרובת הילדים.
הקשרים הכלכליים בין ישראל לרשות מסייעים לכלכלת שני הצדדים. בשנות ה-90 כמאה אלף פלסטינים הועסקו מדי יום בידי ישראלים. בנוסף, היצוא מהרשות לישראל עמד על כ-500 מיליון דולר בשנה. עם זאת, בשנים הראשונות לפעילותה של הרשות הכלכלה הפלסטינית אופיינה בריכוזיות גבוהה, בהיעדר שקיפות, ולעיתים אף בשחיתות. עסקים רבים בשטחים הוחזקו בידי הרשות או אנשיה. מדיניות זו הפחיתה את התחרותיות במשק ואת הניצול של המשאבים הפיסקליים. משנת 1997 החלה מגמת צמיחה, שנמשכה עד פרוץ האינתיפאדה השנייה. הצמיחה נבעה מגידול במספר העובדים הפלסטינים בישראל, ירידה באבטלה משיעור של 25% בשנת 1996 ל-11% בשנת 2000, מיסים שגבתה ישראל עבור הרשות והירתמות הקהילה הבינלאומית. בשנים 1994–2001 הזרימה הקהילה הבינלאומית לרשות 4.5 מיליארד דולר. הסכמי אוסלו הביאו השקעות בתחומי הרשות ובישראל ובתקופה שבין ההסכמים לאינתיפאדה השנייה (1993–2000) צמח התמ"ג הפלסטיני בכ-230%.
האינתיפאדה השנייה הסבה נזק כבד למשק הפלסטיני. בעקבות פיגועי הטרור, צה"ל הטיל סגרים על השטחים וקשרים כלכליים רבים בין ישראל והפלסטינים נותקו. אלפי פלסטינים איבדו את מקור עבודתם. כיבושן מחדש של הערים הפלסטיניות ביהודה ושומרון במבצע חומת מגן הביא לסגירת מרכזים כלכליים כמו בנקים, שעליהם פשט צה"ל כדי לקטוע הזרמת כספים לטרור. במקביל הועלו טענות כלפי ההנהגה הפלסטינית על שחיתויות ונטילת כספים שהיו מיועדים לרווחת כל התושבים, עובדה שתרמה לעליית החמאס לשלטון ב־2006. ניצחון החמאס הביא להפסקת הזרמת הכספים של מדינות אירופה וארצות הברית, וזו היוותה פגיעה נוספת בכלכלה הפלסטינית, ובעיקר בזו שברצועת עזה.
בניגוד למצב הקשה בעזה, בשנים 2008 ו-2009 ניכר שיפור בכלכלת יהודה ושומרון, בעקבות הקלות שהנהיגה ישראל על התנועה והסרת מחסומים, לצד היתרים גורפים לכניסת ערבים ישראלים לשטחים, שיפור פנימי בסדר ובביטחון בערים, וכינון ממשלה חלופית לממשלת חמאס (פעולה שהחזירה את הסיוע בינלאומי). בשנת 2005 היה התמ"ג לנפש ביהודה ושומרון גבוה בעשרה אחוזים מזה שנרשם ברצועת עזה, ובשנת 2015 הוא היה גבוה ב־128 אחוזים.
הרשות הפלסטינית מקבלת סיוע כלכלי מארגונים בינלאומיים, ממדינות המערב וממדינות המפרץ. סמוך להסכמי אוסלו הוקמה ועדת הקישור אד-הוק לסיוע כלכלי לרשות הפלסטינית.
גאוגרפיה וחלוקה מנהלית.
ב"הצהרת העקרונות" שעליה חתמו נציגי ממשלת ישראל והנהגת אש"ף ב-13 בספטמבר 1993, ואשר קבעה קווים מנחים למשא ומתן בין הצדדים, נקבע:
אף כי בפועל הרשות הפלסטינית אינה שולטת במרבית שטח יהודה והשומרון (המכונה בהצהרת העקרונות "הגדה המערבית"), הרי שלפי "הצהרת העקרונות", רוב השטח שמעבר לקו הירוק יכול לעבור לשליטת הרשות הפלסטינית במסגרת המשא ומתן עם ישראל על הסדרי הביניים. לפי סעיף 5 ב"הצהרת העקרונות" שטחי מזרח ירושלים וההתנחלויות לא ייקבעו אלא בהסכמי הקבע בין הצדדים. מאז הפיכת חמאס ברצועת עזה, אבדה הרשות הפלסטינית את שליטתה ברצועה, וחמאס שולט בה באופן מעשי.
פלמיטט
רוג'ר גרימאו
רוג'ר גרימאו גראג'רה (ספרדית: Roger Grimau Gragera; נולד ב-14 ביולי 1978 בברצלונה שבקטלוניה) הוא כדורסלן ספרדי המשחק עבור באסקט מנרסה. הוא משחק בעמדת הקלע וגובהו 196 סנטימטרים.
גרימאו החל כבר בילדותו לשחק כדורסל בקבוצות מקומיות מעיר הולדתו ואף לאחר מכן בקבוצת הקדטים של חובנטוד בדאלונה. גרימאו הלך בדרכם של אביו ושני אחיו, שבחרו בקריירת כדורסל.
בעונת 1996/97, גרימאו החל את קריירת הכדורסל המקצועית לאחר שהוקפץ לקבוצת הבוגרים של חובנטוד בדאלונה. כן באותו זמן, נחשב גרימאו לכישרונות העולים של הכדורסל הספרדי והיה חבר בסגל נבחרת העתודה של ספרד. באותה עונה, גרימאו מיעט בדקות משחק ושותף לעיתים במסגרות הליגה והגביע בספרד ואף במסגרת האירופית.
עונה לאחר מכן, גרימאו שותף במשחקים רבים ושיחק דקות משחק רבות מעונת אשתקד שהתבטאה בכ-5 נקודות ו-2 אסיסטים בממוצע למשחק בליגה הספרדית ובנוסף לכך עזר למועדון לזכות באליפות קטלוניה ולהעפלה למשחקי הפלייאוף של ליגת העל הספרדית. גרימאו שיחק עונה נוספת בקבוצה ועזב אותה בסיום העונה לאחר שסיים עימה עונה נטולת תארים.
לאחר מכן, גרימאו סיכם לשנתיים בקבוצת הליגה המשנה בספרד, מועדון הכדורסל ליידה. בעונתו הראשונה כשל עם קבוצתו להעפיל לליגה הראשונה אך למרות זאת, הוביל את קבוצתו לזכייה בגביע ליגת המשנה. בעונת 2000/01, עזר לקבוצתו לזכות באליפות ליגת המשנה לאחר ניצחונות בשלוש סדרות הפלייאוף, הישגכ זה הבטיח לקבוצה העפלה אוטומטית לליגת העל הספרדית. באותה עונה גרימאו סיים עם ממוצעי שיא: 9.5 נקודות וכ-4 אסיסטים למשחק.
בעקבות הישג זה, מספר ימים לאחר סיום העונה, זומן גרימאו לסגל נבחרת הכדורסל הלאומית של ספרד והשתתף עימה במשחקי הים התיכון וזכה עימה במדליית הזהב.
בסיום האליפות, גרימאו האריך את חוזהו בליידה בשנתיים נוספות. בעונתו הראשונה כשחקן בכיר בליגה הראשונה, הוביל את הקבוצה להישג כבר בעונתה הראשונה בליגה הראשונה: העפלה לסיבוב הראשון של משחקי הפלייאוף בו הפסידה לברצלונה. בסיום העונה, נבחרה קבוצתו להפתעת הליגה על ידי פדרציית הכדורסל הספרדית. עונה לאחר מכן, גרימאו עזר לקבוצתו להישאר עונה נוספת בליגה הראשונה. באותה עונה גרימאו סיים עם ממוצעים של 14.3 נקודות וכ-3 אסיסטים.
לאחר סיום חוזהו בליידה, סיכם גרימאו ל-3 עונות במועדון הכדורסל ברצלונה. עוד לפני כן, גרימאו השתתף עם נבחרתו הלאומית, ספרד, באליפות אירופה בכדורסל וזכה עימה במדליית הכסף לאחר הפסד בגמר מול נבחרתה של ליטא.
לאחר אותה אליפות, גרימאו החל את עונתו הראשונה בברצלונה. בשלוש העונות הבאות, גרימאו קיבל דקות מועטות בעקבות סגלה הקצר של המועדון שהכיל שחקנים זרים רבים. אך, בתחילתה של העונה הרביעית במדי המועדון, גרימאו הוקפץ לחמישייה הראשונה ורשם ממוצעים של כ-6.5 נקודות ושל כ-1.2 כדורים חוזרים. נעם זאת, גרימאו לא סייע למועדון לזכות בתואר כלשהו באותה עונה. מספר שבועות, לאחר סיום העונה, גרימאו סיכם בברצלונה עד לשנת 2010 תמורת שכר שהוערך בכמיליון דולרים לעונה. בעונת 2007/08, גרימאו פתח כשחקן המקומי הטוב במועדון והוביל את המועדון לזכייה בגביע המלך. ועונה לאחר מכן הוביל את המועדון להעפלה לפיינל פור היורוליג, ולמקום השלישי בטורניר.
בסוף עונת 2014/15 פרש.
תארים והישגים בקריירה.
עם חובנטוד בדאלונה:
עם מועדון הכדורסל ליידה:
עם מועדון הכדורסל ברצלונה:
עם נבחרת ספרד:
מודל הארדי-ויינברג
ברכת עם
האב הקדמון המשותף הראשון
קליטת יוצאי אתיופיה
העלייה מאתיופיה מהקמת מדינת ישראל עד מלחמת יום הכיפורים
קורס טייס
הרביבור
קרובי בר של גידולי תרבות
שפות דרווידיות
בוגימן (סרט)
בוגימן (באנגלית: Boogeyman) הוא סרט אימה משנת 2005, אשר בוים על ידי סטיבן קיי. לסרט יצאו שני המשכים: בוגימן 2 (2007) ובוגימן 3 (2008).
עלילת הסרט.