זו תחרות הכדוריד ה-13 במשחקים האולימפיים. בתחרויות השתתפו 12 נבחרות גברים ו-12 נבחרות נשים. המשחקים נערכו באולם הספורט הלאומי יויוגי.
מבנה הטורניר של הגברים ושל הנשים היה זהה: לאולימפיאדה העפילו 12 נבחרות שחולקו לשני בתים, כאשר בשלב הבתים לכל נבחרת היו חמישה משחקים - אחד מול כל אחת מהנבחרות האחרות בבית. בסיום שלב הבתים 4 נבחרות מכל בית העפילו לשלב הפלייאוף שנערך בשיטת נוקאאוט. שתי הנבחרות המפסידות בשלב חצי הגמר התמודדו ביניהן על המקום השלישי בטורניר וזכייה במדליית הארד.
נבחרת צרפת זכתה במדליית הזהב הן בתחרות הגברים והן בתחרות הנשים.
תחרות הגברים.
מוקדמות גברים.
יפן העפילה ישירות כנבחרת המארחת. דנמרק העפילה כאלופת העולם המכהנת, 3 נבחרות (ארגנטינה, מצרים וספרד) העפילו כאלופות היבשת שלהן. בחריין העפילה ממשחקי המוקדמות האסיאתיים. 6 נבחרות נוספות העפילו דרך טורניר המוקדמות האולימפי.
12 הנבחרות חולקו ל-2 בתים של 6 קבוצות כשכל נבחרת שיחקה פעם אחת נגד כל אחת מהנבחרות בבית. 4 נבחרות מכל בית העפילו לרבע הגמר, והחל מרבע הגמר כל המשחקים נערכו בשיטת נוקאאוט.
תחרות הנשים.
מוקדמות נשים.
יפן העפילה ישירות כנבחרת המארחת. הולנד העפילה כאלופת העולם המכהנת, 2 נבחרות (ברזיל וצרפת) העפילו כאלופות היבשת שלהן. דרום קוריאה העפילה ממשחקי המוקדמות האסיאתיים אנגולה העפילה ממשחקי המוקדמות האפריקאים. 6 נבחרות נוספות העפילו דרך טורניר המוקדמות האולימפי.
12 הנבחרות חולקו ל-2 בתים של 6 קבוצות כשכל נבחרת שיחקה פעם אחת נגד כל אחת מהנבחרות בבית. 4 נבחרות מכל בית העפילו לרבע הגמר, והחל מרבע הגמר כל המשחקים נערכו בשיטת נוקאאוט.
רשימת הפוסטים האהובים ביותר באינסטגרם
מירי איזין
מירי איזין (לעיתים: אייזן, נולדה בנובמבר 1962) היא קצינת צה"ל במילואים בדרגת אלוף-משנה שכיהנה כיועצת ראש הממשלה לתקשורת זרה. מרצה, דירקטורית ומומחית להסברה.
ביוגרפיה.
איזין נולדה בשם מרים בוד במארין, קליפורניה לאנט ומוריס בוד, ולה שתי אחיות. בשנת 1971 עלתה המשפחה לישראל.
את בת המצווה שלה, ערכה בבית כנסת רפורמי בתל אביב. באירוע לא הייתה הפרדה מגדרית בין בני ובנות המצווה, דבר חריג לאותה תקופה, ועל כך שודרה כתבה במסגרת התוכנית "מבט שני" בערוץ הראשון.
במהלך שנתה האחרונה בבית הספר התיכון, יצאה לארצות הברית, לשליחות הסברה בת חודשיים מטעם המדינה.
איזין התגייסה לצה"ל בשנת 1981 והוצבה ביחידה 8200 של אגף המודיעין. היא המשיכה לשרת באגף במגוון תפקידים במהלך למעלה משני עשורים. היא עסקה הן בתחום המחקר המודיעיני כראש ענף מחקרי-צבאי, הן בתפקידי שדה כגון קצינת מודיעין חטיבתית ואוגדתית (עוצבת האש), שימשה ראש לשכת הרמטכ"ל וכקצינת מודיעין בפיקוד המרכז, זאת עד הגעתה לדרגת אלוף-משנה. כמו כן, שימשה כמפקדת הקורס הבין-שירותי (קב"ש). במהלך האינתיפאדה השנייה צורפה למאמץ ההסברה של מדינת ישראל לקראת מבצע חומת מגן. שימשה עוזרת לענייני מודיעין של הרמטכ"ל משה יעלון. השתחררה מצה"ל בשנת 2005.
במהלך מלחמת לבנון השנייה, מונתה לתפקיד דוברת הממשלה לתקשורת הזרה, ולאחר מכן ליועצת ראש הממשלה לתחום זה. בנובמבר 2007 לקחה איזין חלק בצוות שליווה את ראש ממשלת ישראל אהוד אולמרט לוועידת אנאפוליס. כחודש לאחר מכן, פרשה מתפקידה והוחלפה על ידי מארק רגב.
מאז שחרורה, מרצה איזין בנושאי אקטואליה, ביטחון, תקשורת והסברה, בין היתר במרכז הבינתחומי הרצליה. היא סגנית יושב ראש דירקטוריון מרכז טאוב בתחום ממשל תאגידי ומנהלה, חברה בוועד המנהל של פורום דבורה ושל הסניף הישראלי של WIIS, ארגון נשים בביטחון הבינלאומי.
בשנת 2021, השתתפה בסדרה "אויבים" של תאגיד השידור הישראלי.
לאיזין תואר ראשון במדעי המדינה ולימודי המזרח התיכון מאוניברסיטת תל אביב, תואר שני בלימודי ביטחון מאוניברסיטת חיפה, וכן היא בוגרת המכללה לביטחון לאומי.
חיים אישיים.
איזין נשואה לגלעד, אף הוא קצין מודיעין במילואים בדרגת אלוף-משנה, והם הורים לשלושה ומתגוררים ברמת השרון.
יער פסגת זאב - נווה יעקב
יער פסגת זאב - נווה יעקב (מכונה גם יער מיר) הוא יער קהילתי נטע האדם הנמצא בפתחו של ספר המדבר בצדה הצפון-מזרחי של ירושלים, בסמוך לשכונות פסגת זאב ונווה יעקב.
שטח היער תחום בין השכונות פסגת זאב במערב ונווה יעקב בצפון. ממזרח תחום על ידי גדר ההפרדה ומדרום על ידי כביש 437 ושדרות סיירת דוכיפת מעל מחסום חיזמה. שטח היער נמצא ממזרח לקו פרשת המים, ומהווה חלק ממערכת גאיות בצפון מזרח העיר ירושלים. שטחו של היער הוא כ-1,000 דונם, אורכו כקילומטר וחצי ורוחבו מאות מטרים בודדים והוא מאפשר קיום מגוון גדול של בעלי חיים וצמחים האופייניים לספר המדבר.
היסטוריה.
ביער הקהילתי לאורך טיול אחד ניתן לעבור שלל תקופות היסטוריות ומאורעות שעיצבו את החיים בירושלים וארץ ישראל בכללותה. שרידים המצביעים על החיים מתקופת קדומות באזור והשימוש החקלאי של האדמות ועד לאירועי ההתיישבות היהודית ומלחמת יום העצמאות. שלל סיפורים שזורים בנקודות שונות ביער החבוי והקטן המספרים על סיפורם של אנשים גדולים שלקחו חלק חשוב בהיסטוריה.
נטיעת היער.
היער החל להתהוות בשנות השישים לאחר חזרה לאזור במלחמת ששת הימים.
ביער יש בעיקר אורנים אך גם ברושים, אלות ארצישראליות, אלונים, חרוב מצוי ועוד. ישנם גם צמחים אוסטרליים - שלושה מינים של שיטה, קזוארינות, וכ-20 מינים של אקליפטוסים. יש להניח כי מטעי האקליפטוסים ניטעו על ידי הבריטים כמו בסמוך לשמורת הטבע עין פרת. היער ממוקם בערוץ של אחד היובלים העליונים הנשפכים לנחל פרת הזורם לכיוון יריחו ונהר הירדן בהמשך.
בין העצים השתולים ביער ניתן למצוא גם אורן ברוטיה, בוקיצה שעירה, אחירותם החורש, וושינגטוניה, כליל החורש, מילה סורית, פלפלון רך, רימון מצוי ושקד מצוי. חלקם ניטעו ב-2004 בשיתוף הקהילה ובהם עצי אלה ארץ ישראלית, חרוב מצוי, אורן הצנובר וברוש מצוי.
חלק מהאורנים הנטועים ביער הם בחורשת "מיר". חורשה זו הייתה תחילתו של היער כולו, נטעו בה 100 עצים לזכרם של היהודים שנרצחו במיר (היערה ששכנה בגבולות פולין וכיום בשטחה של בלרוס). הקרן הקיימת לישראל יחד עם הקהילה הירושלמית בצפון ירושלים בתרומתן של הינדע קרביץ ורוזה צוויק נטעה לזכרו של בעלה, הסופר (מעתיק טקסטים קדושים) ישראל צוויק ויהודי מיר שנרצחו את חלקת יער זו. רוזה ניצלה בזכות עזרה של הפרטיזנים לאחר שתושבי הגטו עודכנו על ידי שמואל אוסוואלד רופאייזן ("האח דניאל") על מועד האקציה הקרובה ואפשרו ליושבי העיירה להימלט ליערות הסמוכים. באתר אנדרתה בת שני חלקים בסמוך לאחד מיובלי נחל פרת עם מילותיה של רוזה צוויק.
מאז 2010 הרבה נטיעות חדשות של קק"ל הוספו בשטח. חלק מהנטיעות נעשות גם יחד עם אוכלוסיית השכונות הסמוכות.
אנדרטאות.
אנדרטה לזכר נספי עיירת מיר, ראה מעלה "נטיעת היער".
בחלקו המערבי של היער בתוך מחצבה נמצאת אנדרטה להנצחת זכרם של הצנחנים היהודים מארץ ישראל שנרצחו על ידי הנאצים. לפעילות מבצעית יצאו 37 צנחנים, מצנחני היישוב, שהתנדבו לשרת בצבא הבריטי במלחמת העולם השנייה נגד גרמניה הנאצית. לוחות מתכת עם שמותיהם של הצנחנים: אנצו סרני, חנה סנש, חביבה רייק, רפאל רייס, פרץ גולדשטיין, צבי בן-יעקב, אבא ברדיצ'ב וחבריהם, מוצמדים לסלעי וואדי אל-חאפי במחצבה שהפכה לאתר הנצחה. פינה זו של הוואדי כונתה על ידי התושבים "פארק הצנחנים". לשליחת הצנחנים היה קשר במאמץ המלחמתי הכללי וגם לעזרה ליהודים. חשיבותה העיקרית של שליחת הצנחנים נשארה בסמליות הגדולה שבה, הסמיכות שבין אתר ההנצחה לצנחני היישוב לאנדרטה לזכר נספי עיירת מיר ביער הקהילתי הוא בעלת חשיבות לסיפורה של ארץ ישראל ואנשיה בהיסטורית העם היהודי.
ארכאולוגיה.
בשטח היער נערכו מספר סקרים של רשות העתיקות במסגרתן אותרו ממצאים רבים. 19 נקודות בעלות תיעוד באתר הרשות. מתוכן 4 אתרים המתוארכים לתקופה ההורודוסית, 5 אתרים המתוארכים לתקופה הביזנטית, 3 אתרים המתוארכים לתקופת הברזל ב' ואתר אחד המתוארך לתקופת החשמונאים.
תקופת הברזל באזור ארץ ישראל החלה קודם לתקופת בית ראשון והמשיכה בקירוב עד חורבנו, 1200–586 לפנה"ס. היא חפפה לשלטונם של ממלכת ישראל וממלכת יהודה האימפריות האשורית, הבבלית, והמצרית. תקופת הברזל ב' (586–1000 לפני הספירה) כללה מספר אירועים, בניהם: