בשנת 1997 הוקמה, במימון בינלאומי, ועדת שיקום לעיר חברון. הוועדה שיפצה כ-1,000 בתים, 120 חנויות ו-10 בתי ספר, ולאחר מכן כ-1,000 משפחות שעזבו את העיר העתיקה חזרו לגור בה.
ההכרה כאתר מורשת עולמית.
הרשות הפלסטינית הגישה בקשה להכיר בעיר העתיקה של חברון כאתר מורשת עולמית בתחילת שנת 2017. בבקשה נכתב: "במוקד העיר העתיקה נמצא אתר מערת המכפלה, המורכב ממספר מבנים במתחם שנבנה במאה ה-1 לספירה כדי להגן על קברי האבות. מקום זה הפך לאתר עלייה לרגל לשלוש הדתות המונותאיסטיות: יהדות, נצרות ואסלאם."
הוועדה הבינלאומית למונומנטים ולאתרים, הבודקת את הבקשות, דרשה לסייר בעיר כדי לבחון את הבקשה, אך ישראל סירבה לאפשר לחברי הוועדה להיכנס אליה, בטענה כי מדובר במהלך פוליטי במסווה של שימור מורשת תרבותית.
ביולי 2017 החליטה ועדת המורשת העולמית של אונסק"ו כי מערת המכפלה והעיר העתיקה של חברון הן אתרי מורשת של הרשות הפלסטינית. העיר העתיקה נרשמה כאתר מורשת עולמית בסיכון.
ההחלטה ניתנה עם מספר הסתייגויות שנבעו מכך שנמנע מחברי הוועדה לסייר בעיר העתיקה.
מוליכים למחצה מחוץ לשיווי משקל
בפיזיקה סטטיסטית משתמשים בניתוח מיקורסקופי של מערכות על מנת להבין תכונות ותופעות מאקרוסקופיות של המערכת. מוליכים למחצה הם חומרים בעלי תכונות הולכה מעניינות, אשר גם הם מטופלים על ידי שיטות של פיזיקה הסטטיסטית.
העיסוק במוליכים למחצה מחוץ לשיווי משקל מבקש לתאר את המוליך כאשר אינו נמצא בשיווי משקל תרמודינמי, למשל מוליך למחצה הנושא זרם חשמלי (זהו אינו שיווי משקל תרמודינמי שכן ישנו מעבר של אלקטרונים דרך המערכת).
הקדמה.
העיסוק במוליכים מחוץ לשיווי משקל הוא הכרחי כל אימת שרוצים לתאר את הפיזיקה של תהליך שאינו בשיווי משקל במוליך למחצה. כיוון שמרבית התהליכים אינם סטאטיים הצורך בכלים מתאימים הוא ניכר.
דוגמה נפוצה לכך היא הלייזר דיודה אשר הוא רכיב אלקטרו-אפוטי העשוי מוליך למחצה. כיוון שבעת הפעלת הלייזר ישנה זרימה של מטענים, השקעת אנרגיה (הפעלת שדה) ואיבוד אנרגיה (הפוטונים הנפלטים) לא ניתן לתאר את המערכת בכלים של הסתכלות על מצב שיווי המשקל.
בערך זה ננסה לתת טעימה בסיסית לכיצד מטפלים במצב זה.
פיזיקה סטטיסטית של מוליכים למחצה.
תחילה נציג כמה תוצאות בסיסיות עבור מוליכים למחצה (מומלץ לעבור על ערך זה על מנת להבין את המושגים הבסיסיים).
גדלים חשובים עבור מוליך למחצה.
ראשית נגדיר מספר גדלים בסיסיים עבור התיאור של מוליכים למחצה
formula_1 - אנרגיית פס ההולכה - האנרגיה המינימלית האפשרית לאלקטרון הולכה.
formula_2 - אנרגיית פס הערכיות - האנרגיה המקסימלית האפשרית לאלקטרון ערכיות.
formula_3 - הפרש האנרגיה בין פס ההולכה לפס הערכיות.
formula_4 - ריכוז אלקטרוני ההולכה - האלקטרונים הנמצאים בפס ההולכה.
formula_5 - ריכוז החורים - המקומות הפנויים בפס הערכיות.
קל לראות כי במוליך למחצה נייטרלי מתקיים formula_6.
formula_7 - ריכוז של "אטומים תורמים" טעונים חיובית.
formula_8 - ריכוז של "אטומים מקבלים" טעונים שלילית (ראה "אילוח וסוגי הולכה" במוליך למחצה).
כעת אם נסתכל על מוליך למחצה מאולח עם הריכוזים שלעיל התנאי על הנייטרליות הוא כעת formula_9. זה נובע מכך שכל אטום תורם מוסיף אלקטרון למטענים הניידים וכן אטום מקבל מוסיף חור למטענים הניידים.
formula_10 - הפוטנציאל הכימי של האלקטרונים. עבור מוליכים למחצה מתקיים formula_11.
הקירוב הקלאסי.
אלקטרוני ההולכה ניתנים לתיאור כגז פרמיונים, מכך נוכל לרשום עבורם את התפלגות פרמי-דיראק:
formula_12
כאשר:
באותו אופן עבור החורים פונקציית האכלוס היא formula_19 זאת כיוון שכל מצב שאינו מכיל אלקטרון בהכרח מכיל חור. ולכן מקבלים:
formula_20
אנו רוצים להגיע לביטוי הנותן את ריכוז האלקטרונים כתלות ב formula_10 ו formula_14. אנו נניח כי גם החורים וגם האלקטרונים נמצאים בקירוב הקלאסי, כלומר:
formula_23 ; formula_24
זה שקול לכך שההסתברות לאכלוס של רמת אנרגיה מסוימת הוא נמוך (בדומה לקירוב של גז אידיאלי).
כעת נרצה לספור את כל אלקטרוני ההולכה, לטובת כך נצטרך לסכום על כל רמות האנרגיה בפס ההולכה:
formula_25
נבחין כי לביטוי formula_26 יש צורה של פונקציית חלוקה, ועל כן נוכל להעריך את הסכום על ידי כך שהאלקטרונים בקירוב מתנהגים כמו גז אידיאלי. לכן האנרגיה של חלקיק בודד נתונה על ידי:
formula_27 (ראה חלקיק בבור פוטנציאל אינסופי).
לכן עלינו להעריך את הסכום:
formula_28. כאשר סימנו formula_29 והוספנו פקטור 2 בגלל הניוון הנובע מקיומו של הספין 1/2.
כעת תחת ההנחה שאנחנו בגבול הקלאסי נוכל לעבור לגבול הרצף שכן ההפרש בין רמות האנרגיה של המצבים הוא קטן ממש בהשוואה לסקאלת האנרגיה בבעיה - formula_30.
נחשב:
formula_31
כלומר קיבלנו:
formula_32
נוכל להגדיר את הצפיפות הקוונטית עבור האלקטרונים:
formula_33
ומהתפלגות פרמי דיראק בגבול הקלאסי נקבל:
formula_34
באותו אופן מקבלים עבור החורים כי:
formula_35
כאשר ההגדרה של formula_36 ו - formula_37 אנלוגיות להגדרות של formula_38 ו - formula_39.
מהשתי תוצאות שקיבלנו ניתן לראות באופן כמותי כי מוליך למחצה עם פוטנציאל כימי אשר יותר קרוב לפס ההולכה יכיל יותר אלקטרוני הולכה מאשר חורים ונקבל מוליך "n-type". וכאשר הפוטנציאל הכימי יותר קרוב לפס הערכיות יהיו יותר חורים מאשר אלקטרוני הולכה ונקבל מוליך "p-type". (להבהרה בעניין מוליך "n-type" ו - "p-type" ראה מוליכים למחצה).
זרם חשמלי במוליכים למחצה.
כאשר הפוטנציאל הכימי קבוע כתלות במיקום בתוך המוליך המערכת תשיג שיווי משקל ולא תהיה תנועת אלקטרונים, אך במקרה שהפונציאל הכימי משתנה כתלות במיקום נקבל תנועה של מטענים.
אם נניח כי הפוטנציאל הכימי משתנה לאט נוכל להניח כי הזרם החשמלי פרופציונלי לגרדיאנט של הפוטנציאל הכימי, כלומר:
formula_40
כאשר formula_41 זהו צפיפות הזרם (מטען ליח' שטח ליח' זמן) והוא שווה לצפיפות הזרם של האלקטרונים כפול מטען האלקטרון.
כעת אם נסתכל על הגרדיאנט של הפוטנציאל הכימי ככוח הפועל על המטענים נקבל כי הזרם החשמלי פרופורציוני לצפיפות האלקטרונים, כלומר:
formula_42
כאשר קבוע פרופורציה formula_43 הוא הניידות החשמלית.
כעת נוכל להשתמש בקשר שפיתחנו עבור הצפיפות אלקטרוני ההולכה בחלק הקודם ועל ידי סידור מחדש לקבל:
formula_44
כעת נציב בביטוי לזרם ונקבל:
formula_45
שינוי באנרגיה של פס ההולכה נובע כתוצאה משינוי בפוטנציאל החשמלי במרחב, ושינוי בפוטנציאל חשמלי שווה למינוס השדה או באופן פורמלי:
formula_46
כעת נשתמש ביחס איינשטיין אשר מספר לנו כי:
formula_47
כאשר formula_48 - קבוע הדיפוזיה.
formula_49
ניתן לראות כי לזרם שני רכיבים - רכיב ראשון הוא זה המושפע מהפעלת שדה ותלוי בצפיפות האלקטרונים, ובניידות החשמלית. הרכיב השני הוא כתוצאה מהדיפוזיה של האלקטרונים מריכוז גבוה לנמוך, האלקטרונים זורמים במורד הגרדיאנט אך מכיוון שמטענים שלילי אנו מקבלים כי הזרם הוא במעלה הגרדיאנט ולכן איבר השני הוא בסימן חיובי.
ניתן לרשום את אותה משוואה עבור החורים, ומכיוון שהם הפוכי סימן נקבל כי האיבר של הדיפוזיה יהיה בסימן שלילי, כלומר:
formula_50
קמניץ (פירושונים)
מעוט רבים שניים
הרלד קרמר
Cool Anymore
Cool Anymore הוא סינגל של זמר הקאנטרי האמריקאי ג'ורדן דייוויס, בהשתתפות הזמרת האמריקאית ג'וליה מייקלס. הסינגל יצא ב-8 בנובמבר 2019. נכון ליוני 2021, לשיר למעלה מ-36 מיליון השמעות בספוטיפיי. השיר הגיע למקום השני במצעד 100 שירי הקאנטרי בסינגפור.
רקע.
כארבע שנים לפני יציאת השיר, דייוויס ומייקלס כתבו יחד שיר, ודייוויס אמר שמייקלס הייתה "כל כך מחוברת למה שהיא עושה". לאחר שכתב את השיר הזה עם ניקול גליון, אמילי וייסבנד ורוס קופרמן, דייוויס חשב שהוא רוצה להקליט אותו כדואט וחשב על מייקלס. בריאיון לרולינג סטון, דייוויס אמר כי: "שלחנו את זה לג'וליה ואמרנו: 'היי, את רוצה להיות חלק מזה? אני חושב שזה מי שאת, וזה יהיה רצח'. כשחזרה אלינו, היא שכתבה לחלוטין את הבית השני ושינתה את השיר למשהו לא אמיתי לחלוטין." בנוסף, הוא אמר כי: "זה 100% מילים של ג'וליה מייקלס, וזה מדהים." עם יציאתו של השיר, דייוויס אמר כי: "אני שמח שיש לי את זה בעולם. אני אוהב את המסר של זה, אוהב את מה שהיא אומרת, ואני ממש שמח שג'וליה על זה." מייקלס הוסיפה כי: "זה פשוט אווירה כיפית ומצמררת שיש בה חריץ קטן ונחמד וגורם לך לחייך ולהרגיש טוב. יש לנו מזל שיכולנו לחזור הביתה ולהשתחרר עם אלו שאנחנו אוהבים."
וידאו קליפ.
הווידאו קליפ, שבויים על ידי ראיין אנדרסון וצולם בכנסייה ריקה, יצא ב-8 בנובמבר 2019. בווידאו קליפ, נראים השניים שרים זה לזה במהלך הצילום. נכון ליוני 2021, לווידאו קליפ יש יותר מ-15 מיליון צפיות ביוטיוב.
ביקורת.
כריס פרטון, מ-"Sounds Like Nashville", אמר כי: "השיר מציג את ההתנפחות הקולית של רומנטיקה אפית בהתהוות, מעוגנת במקצבים פריכים ובריפי גיטרה רכים. קטיפה באותה מידה הן בקולם של שני האמנים קדימה ואחורה, כשכל אחד מהם מבקש מהשני להפיל את המראה 'המגניב' שהם מראים לעולם". מייק ווס, מ-"Idolator", תיאר את השיר כ-"שיר אהבה על קבלה למי שאתה באמת, 'Cool Anymore' נועד להכות זוגות מנאשוויל לניו יורק".
יחסי נורווגיה–צ'כיה
יחסי נורווגיה–צ'כיה הם יחסי החוץ בין נורווגיה לצ'כיה. שתי המדינות חברות מלאות במועצת אירופה, OECD, נאט"ו והאו"ם.
היסטוריה.
יחסי נורווגיה–צ'כוסלובקיה.