בן ברננקי נגיד הבנק הפדרלי ביקש להעביר תוכנית של השקעה בתשתיות אך בינתיים ללא הצלחה, כוח האדם מתפנה מהחברות הפרטיות ומחפש לעבוד במקומות יציבים תחת הממשלה, בעת משבר היצוא קטן ולכן עדיף להשקיע את הייצור במוצרים שאינם סחירים כגון תשתיות שיעזרו לאחר המשבר לצמוח בצורה טובה יותר.
השבוע המתחיל ב-21 בספטמבר 2008.
ביום ראשון, 21 בספטמבר, על רקע מצוקת האשראי אליה נקלעו, אישר הבנק הפדרלי לשני בנקי ההשקעות הגדולים גולדמן זקס ומורגן סטנלי להפוך לחברות אחזקה של מוסדות בנקאיים. צעד זה איפשר להם לקבל סיוע מן הבנק הפדרלי, ומנגד חייבם במגבלות הפיקוח הבנקאי הנהוגות בארצות הברית. באותו היום הכריז שר האוצר הנרי פולסון כי תוכנית הסיוע הממשלתי האמריקאי, אשר נועדה במקורה לסייע אך ורק למוסדות פיננסיים מקומיים, תכלול גם בנקים זרים המנהלים עסקים בארצות הברית. במקביל, ממשלת ארצות הברית הפעילה לחץ על ממשלות אחרות ליישם תוכניות דומות בארצן. בימים שני ושלישי בשבוע הופיעו שר האוצר ויושב ראש הבנק הפדרלי בן ברננקי בפני ועדת הכספים של הקונגרס האמריקאי, בניסיון לשכנע בצורך לקבל את התוכנית. ביום רביעי הופיע הנשיא בוש בנאום לאומה על התוכנית. כל אותה העת התנהלו מגעים מאחורי הקלעים בין משרד האוצר והקונגרס לקביעת תנאי התוכנית. ב-25 בספטמבר דווח כי הושגה הסכמה מצד ראשי הקונגרס לעיקרי תוכנית הסיוע, אולם בציבור נשמעו קולות רמים המתנגדים להוצאה הציבורית הכרוכה בה. ביום חמישי, בעת פגישה שנערכה בבית הלבן, בנוכחות נציגי הקונגרס והמועמדים לנשיאות ארצות הברית ברק אובמה וג'ון מקיין, התברר כי לא קיים קונצנזוס בקונגרס באשר לתוכנית וקיימת התנגדות עזה מצד הנציגים הרפובליקנים ליישומה. חברי הקונגרס הרפובליקנים ניסו להציע תוכנית חלופית ולפיה תוקם מערכת של ביטוחי משכנתאות אשר תמומן בידי אלה המחזיקים אותן. בסוף אותו השבוע המשיכו המגעים לקידום תוכנית הסיוע הממשלתי ומסמכי ההצעה, שאורכה היה שלושה עמודים במקור, תפחו כדי יותר ממאה עמודים וכללו את האפשרות לביטוח משכנתאות
. ביום חמישי בערב התמוטט הבנק הענק Washington Mutual ונכסיו נתפסו בידי חברת ביטוח הפיקדונות הפדרלית האמריקאית, ה-FDIC ונמכרו ברובם לידי הבנק הגדול בארצות הברית JPMorgan Chase. במקביל דווח כי בנק אמריקאי ענק אחר, Wachovia, נמצא במגעים עם סיטיגרופ וגופים פיננסיים אחרים, בניסיון לחלצו ממשבר האשראי אליו נקלע.
השבוע המתחיל ב-28 בספטמבר 2008.
ביום ראשון בבוקר הכריז שר האוצר האמריקאי כי הושג הסכם על כל המרכיבים העיקריים של תוכנית הסיוע הממשלתי וכי סכום הסיוע הכולל יהיה עד 700 מיליארד דולר, וכן תתווסף האפשרות ליצירת מערכת לביטוח משכנתאות. במקביל דווח באותו היום כי נקבעה תוכנית לענק המשכנתאות הבריטי ברדפורד אנד בינגלי (Bradford &amp; Bingley) ולפיה הבנק הגדול בספרד, גרופו סנטנדר (Grupo Santander) ירכוש את משרדי הבנק הבריטי ויקבל לידיו את חשבונות החסכון, ואילו חשבונות ההלוואות והמשכנתאות של הבנק יולאמו.
ביום ראשון בשבוע אף הולאם חלקית ענק הבנקאות מבנלוקס, Fortis, כאשר ממשלות בלגיה, הולנד ולוקסמבורג השקיעו 11.2 מיליארד אירו בבנק. בלגיה רכשה 49% מן החטיבה הבלגית של הבנק ואילו הולנד ולוקסמבורג נקטו בצעד דומה ביחס לחטיבות ההולנדית והלוקסמבורגית. החלטת ממשלת הולנד שונתה ב-3 באוקטובר, כאשר החליטה להשתלט על נכסי הבנק בהולנד.
ביום שני, 29 בספטמבר, הוכרז כי Wachovia, הבנק הרביעי בגודלו בארצות הברית, יירכש על ידי סיטיגרופ. עסקה זו לא יצאה לפועל, אולם הבנק נמכר לבנק ולס פארגו ב-12 באוקטובר.
ביום שני הכריז שר האוצר הגרמני על תוכנית ממשלתית להצלת חברת ההחזקות ממינכן, Hypo Real Estate, אשר בבעלותה מספר בנקי משכנתאות בגרמניה, אולם ב-4 באוקטובר 2008 התברר כי התוכנית לא תצא לפועל. באותו היום החליטה ממשלת איסלנד להלאים את הבנק השלישי בגודלו במדינה, בנק גליטניר (Glitnir)
ביום שני נפלו שערי המניות באופן קיצוני בבורסות אירופה וארצות הברית למרות הזרמת כספים לשוק לאשראי קצר מועד בידי הבנקים המרכזיים
תוכנית הסיוע הממשלתי האמריקאית, אשר זכתה לשם "חוק החירום לייצוב כלכלת ארצות הברית לשנת 2008", הונחה על שולחן הקונגרס האמריקאי להצבעה. הקונגרס לא אישר את החוק, אף על פי שההצבעה הופסקה ל-40 דקות בניסיונות לשכנע חברי קונגרס, 205 הצביעו בעד החוק ו-228 התנגדו. במקביל התרחשו באותו היום ירידות שערים חדות בבורסות ארצות הברית. בתוך דקות לאחר כישלון ההצבעה מדד דאו ג'ונס ירד ב-300 נקודות וסיים בירידה כוללת של 777.68 נקודות, הנאסד"ק איבד 199.61 נקודות מערכו וירד אל מתחת ל-2000 נקודות, ומדד S&amp;P 500 איבד 8.77% באותו היום. מדד הדאו ג'ונס ידע באותו יום את הנפילה הגדולה ביותר בתולדותיו עד לאותו מועד. בין המניות שאבדו בחדות מערכן היו מניות בנקים אשר נחשבו ליציבים.
ביום שלישי, 30 בספטמבר, התאוששו שוקי המניות, אולם שוקי האשראי נותרו במצוקה כאשר ריבית הליבור (באנגלית: London Interbank Offered Rate, ר"ת: LIBOR) עלתה בתוך יממה מ-4.7% ל-6.88%. ביום שלישי, 30 בספטמבר, הזרימו ממשלות צרפת, לוקסמבורג ובלגיה, 6.4 מיליארד אירו לבנק Dexia, אשר נקלע למצוקת אשראי.
ביום שני, 29 בספטמבר, לאחר שבנקים באירלנד נקלעו אף הם למצוקת אשראי החליטה ממשלת אירלנד על תוכנית דו-שנתית להבטחת כל פיקדונות הבנקים של שישה בנקים במדינה, הוצאה הנאמדת בכ-400 מיליארד דולר.
ב-1 באוקטובר אישר הסנאט של ארצות הברית את תוכנית סיוע החירום האמריקאי ב-700 מיליארד דולר, כולל ביטוח פיקדונות בבנקים עד לסכום של 250,000 דולר וכן 100 מיליארד דולר בהנחות מס לעסקים ולאנרגיה חלופית. החוק אושר ברוב של 74 כנגד 25 מתנגדים. ביום שישי עלה החוק להצבעה מחודשת בקונגרס והפעם זכה לרוב של 263 כנגד 171 מתנגדים.
בשעות הלילה של ה-2 באוקטובר הלכה ממשלת יוון בדרכה של אירלנד והודיעה כי תבטח את הפיקדונות בכל הבנקים במדינה. ביום שישי, 3 באוקטובר, הכריזה רשות השירותים הפיננסיים בבריטניה כי החל מ-7 באוקטובר יגדל הסכום המבוטח בפיקדונות בבנקים ל-50,000 ליש"ט, לעומת 35,000 ליש"ט עד אותו יום, זאת בניסיון להגביר את אמון הציבור בבנקים. באותה עת נמשכו באירופה שיחות בין המדינות כדי להחליט על תוכנית סיוע אירופית לחוסר היציבות בשוקי הכספים. מגעים אלה הובילו לכנס שנערך בפריז, בשבת אחר הצהריים, בראשות נשיא צרפת ניקולא סרקוזי. הכנס נערך על רקע דיווחים כי בנק אירופי נוסף, בנק ההלוואות האיטלקי הענק יוניקרדיט נקלע אף הוא לקשיי אשראי.
השבוע המתחיל ב-5 באוקטובר 2008.
במהלך סוף השבוע הראשון באוקטובר החלו מתבררים ממדי המשבר הכלכלי באיסלנד כאשר שער הקרונה האיסלנדית פוחת בשיעור 30% כנגד האירו. באספת חירום של בית המחוקקים האיסלנדי אושרה חקיקה המקנה סמכויות נרחבות לממשלה לתפוס את נכסי הבנקים ולפקח עליהם. מכוח חקיקה זו נטלה ממשלת איסלנד שליטה בשלושת הבנקים הגדולים במדינה.
בטרם נפתח יום העסקים ב-6 באוקטובר, השתלט בנק BNP Paribas הצרפתי על הנכסים הנותרים של בנק Fortis בצרפת, בדומה להשתלטות ממשלת הולנד על נכסי הבנק במדינתה. בינתיים הצטרפו גם גרמניה, דנמרק ואוסטריה לצעדים שנקטו ממשלות אירלנד ויוון בהבטיחן את פיקדונות החוסכים בבנקים. למרות צעדי ההרגעה של ממשלות אירופה, ב-6 באוקטובר ירד מדד FTSE 100, המשקף את מחירי המניות בבורסה של לונדון, את הירידה החדה ביותר שנרשמה בהיסטוריה של מדד זה עד לאותו היום. מדד הדאו ג'ונס בסיום המסחר ביום שני (6 באוקטובר) ירד אל מתחת ל-10,000 נקודות לראשונה מאז שנת 2004, ירידה של 30% מן המדד שהיה ב-9 באוקטובר 2007. בבורסות ברזיל ורוסיה הופסק באותו היום המסחר במניות לאחר נפילות כה חדות שעוררו חשש להתמוטטות כוללת של הבורסה.
ב-7 באוקטובר הודיע הבנק המרכזי של איסלנד כי ממשלת רוסיה הסכימה להלוות לבנק 4 מיליארד אירו. אף שבתחילה הוכחשה הודעה זו על ידי שלטונות רוסיה, בשעות הערב הודה שר האוצר הרוסי אלכסיי קודרין כי רוסיה שוקלת בחיוב את בקשת הסיוע מאיסלנד. באותו היום הורידה חברת דירוג האשראי סטנדרד אנד פורס את דירוג האשראי של איסלנד. בנוסף באותו היום החליטו שרי האוצר של מדינות האיחוד האירופי להגדיל את סכום הפיקדונות המבוטח בבנקים עד ל-50,000 אירו לפחות. ממשלות הולנד, ספרד, ובלגיה הודיעו כי יגדילו את הסכום המבוטח מעבר למינימום שנקבע, עד לסכום של 100,000 אירו.
ב-8 באוקטובר הכריזה ממשלת בריטניה כי תעניק אשראי בשיעור 25 מיליארד ליש"ט לשורה של בנקים גדולים במדינה וכן 25 מיליארד ליש"ט נוספים למוסדות פיננסיים אחרים ולשלוחות של בנקים זרים בבריטניה. היו שכינו את התוכנית בשם הלאמה חלקית של הבנקים בבריטניה. יום קודם לכן הכריז בנק ישראל על הפחתת הריבית ב-0.5%. למחרת, הכריזו על צעד זהה הבנק המרכזי האירופי וכן הבנקים המרכזיים של בריטניה, ארצות הברית, קנדה, שוודיה ושווייץ.
ב-8 באוקטובר הייתה מגמה של ירידות שערים חדות בבורסות המניות בעולם. ביפן ירדו שערי המניות ב-9%. ברוסיה הופסק המסחר במניות פעם נוספת, לאחר ירידה חדה בתחילת המסחר. אף בבורסת אינדונזיה הופסק המסחר מסיבה זהה. ב-8 באוקטובר הלווה הבנק הפדרלי 37.8 מיליארד דולר ל-AIG, בנוסף להלוואה של 85 מיליארד דולר בחודש ספטמבר.