על ממשלתו של בנימין נתניהו שהחלה את כהונתה ב-31 במרץ 2009, הופעל לחץ רב מצד ממשל הנשיא האמריקאי, ברק אובמה, להקפיא את המשך הבנייה בהתנחלויות של הגדה המערבית ולפעול להקמת מדינה פלסטינית. במהלך הנאום של הנשיא אובמה בקהיר ב-4 ביוני 2009, פנה אובמה לעולם הערבי והצהיר בין היתר כי ארצות הברית אינה מכירה בלגיטימיות של ההתנחלויות הישראליות וכי היא מפירה הסכמים קודמים וחותרת תחת המאמצים להשיג שלום. ב-14 ביוני, עשרה ימים בלבד לאחר הנאום של אובמה, נשא נתניהו נאום מדיני באוניברסיטת בר-אילן בו פרש את חזונו המדיני בנוגע לסכסוך הישראלי-פלסטיני. במרכז הנאום הביע נתניהו לראשונה, הסכמה עקרונית להקמת מדינה פלסטינית המותנית בפירוזה ובהכרה של הפלסטינים בישראל כמדינת העם היהודי. ב-26 בנובמבר 2009 נכנסה לתוקפה הקפאת הבנייה ביהודה ושומרון לתקופה של 10 חודשים, לאחר שהקבינט המדיני-ביטחוני אישר הצעת נתניהו בעקבות הלחץ של ממשל אובמה להקפאת הבנייה בהתנחלויות. בספטמבר 2010, הסכים נתניהו להיכנס לשיחות ישירות עם הפלסטינים, אך עם תום תקופת ההקפאה דרשו הפלסטינים תקופת הקפאה נוספת, ולאחר שישראל דחתה דרישה זו הייתה הקפאה של המשא ומתן בין הצדדים.
במהלך ספטמבר 2011 הוביל הרשות הפלסטינית את המהלך להכרה של האומות המאוחדות במדינה פלסטינית בגבולות 1967 שבירתה מזרח ירושלים. ב-23 בספטמבר נשא יושב ראש הרשות הפלסטינית מחמוד עבאס נאום חריף כנגד ישראל בעצרת הכללית של האומות המאוחדות בו הצהיר (לפני הנאום) שהפלסטינים לא יכירו במדינה יהודית. באותו יום הגישה הרשות הפלסטינית בקשה למזכ"ל האומות המאוחדות באן קי מון להכיר בפלסטין כמדינה ה-194 שחברה באו"ם.
במהלך אוקטובר 2011, הושגה עסקה בין ישראל לארגון החמאס אשר במסגרתה שוחרר החייל הישראלי השבוי גלעד שליט בתמורה ל-1,027 אסירים פלסטינים וערבים-ישראלים, בהם מאות טרוריסטים שנשפטו למאסרי עולם על ביצוע ותכנון פיגועי טרור ובכללם רצח של 569 אזרחים ישראלים.
ב-14 בנובמבר 2012 השיקה ישראל את מבצע עמוד ענן ברצועת עזה במטרה להפסיק את ירי הרקטות מרצועת עזה ולשבש את היכולות של הארגונים המיליטנטיים הפלסטיניים. המבצע החל עם חיסולו של ראש הזרוע הצבאית של ארגון החמאס אחמד ג'עברי. לפי דובר צה"ל, במהלך המבצע פגע צה"ל בלמעלה מ-1,500 מטרות והרג כ-30 פעילי טרור בכירים, ומנגד נורו מרצועת עזה 1,506 רקטות אל עבר ראשון לציון, באר שבע, אשדוד, אשקלון ומרכזי אוכלוסייה אחרים בישראל, כאשר 421 מתוכם יורטו על ידי מערכת כיפת ברזל. במהלך העימות תל אביב ספגה לראשונה פגיעות טילים מאז מלחמת המפרץ (1991), וכמו כן רקטות נורו גם לעבר ירושלים. במהלך המבצע נהרגו ארבעה אזרחים ישראלים ושני חיילים, כתוצאה מפגיעת רקטות. על פי מקורות פלסטינים, נהרגו במבצע 139 פלסטינים, רובם אזרחים, מתוכם 34 ילדים. לפי צה"ל נהרגו ברצועה 177 בני אדם, מהם 120 מחבלים ו-57 אזרחים. כמו כן, במהלך המבצע ארגוני הטרור השיקו פיגוע רב נפגעים באוטובוס נוסעים בתל אביב באמצעות ערבי-ישראלי מטייבה (שבמקור היה פלסטיני תושב יהודה ושומרון) שהתאזרח בישראל במסגרת הליך איחוד משפחות. בפיגוע זה נפצעו מעל ל-20 אזרחים ישראלים. ב-21 בנובמבר הוכרזה הפסקת אש לאחר ימים של משא ומתן בין חמאס לישראל בתיווך מצרי.
ב-29 בנובמבר 2012 אישרה העצרת הכללית של האומות המאוחדות ברוב גדול את צירופה של הרשות הפלסטינית לארגון כמדינה משקיפה שאינה חברה מלאה חרף התנגדותה של ישראל.
בסוף חודש יולי 2013 נפגשו נציגי ישראל והרשות הפלסטינית בוושינגטון כדי לחדש את המשא ומתן, לאחר שלוש שנות קיפאון. שיחות אלו הסתיימו ללא תוצאות של ממש.
ביולי 2014 נחטפו ונרצחו באזור חברון שלושה תלמידי ישיבה על ידי אנשי חמאס. ישראל פתחה במבצע חיפושים ומעצרים נרחב עד למציאת הגופות, וחמאס בתגובה הגביר את ירי הרקטות מרצועת עזה. רציחתו של נער ערבי-ישראלי מירושלים, ככל הנראה על ידי אזרחים יהודים, הציתה גל של מהומות מצד ערבים. ירי הרקטות המתגבר מרצועת עזה לעבר אוכלוסייה אזרחית בישראל הביא לבסוף את ממשלת ישראל להחלטה לצאת ב-8 ביולי למבצע צוק איתן ברצועת עזה. מטרות המבצע המוצהרות היו הפסקה מוחלטת של ירי הטילים מהרצועה ופגיעה במנהרות החמאס.
במאי 2021 אירעו רצף של אירועים אלימים במספר מוקדים שבשליטת מדינת ישראל. המהומות התפרצו על רקע התסיסה בירושלים, שהלכה וגברה במהלך חודש הרמדאן, במחאה של תושבי שייח' ג'ראח הערבים על הכוונה לפנותם מבתיהם. בעקבות ההסלמה החמאס והג'יהאד האסלאמי ירו אלפי רקטות על יעדים שונים בישראל כאשר בתגובה ישראל פתחה במבצע שומר החומות וביצעה תקיפות אוויריות מרובות ברצועת עזה. כתוצאה מהאלימות 14 אזרחים (בהם 1 מהודו, 2 מתאילנד) וחייל צה"ל אחד נהרגו בישראל וכמו כן מאות אזרחים ושוטרים ישראלים נפצעו. בתקיפות צה"ל נהרגו ברצועת עזה כ-225 פעילי טרור, מהם 25 בכירים. לפי האו"ם במהלך האירועים נהרגו בסך הכל 256 פלסטינים ונפצעו כאלפיים פלסטינים בסך הכל.
נתונים דמוגרפיים.
האוכלוסייה היהודית והאוכלוסייה הערבית ברחבי ארץ ישראל.
חלק זה מציג את הנתונים הדמוגרפיים של האוכלוסייה היהודית והאוכלוסייה הערבית בארץ ישראל, מדינת ישראל, וביהודה והשומרון וחבל עזה במהלך שתי המאות האחרונות אשר מבוססים על נתונים ממפקדי האוכלוסין וממסמכים רשמיים אשר מתארים את ההרכב הדמוגרפי באזורים הללו. בערך דמוגרפיה של ישראל תוכלו לקבל סקירה מפורטת יותר של ההרכב הדמוגרפי הנוכחי של כלל האוכלוסייה במדינת ישראל.
התאבכות משכבות דקות
התאבכות משכבות דקות היא תופעת התאבכות המתקבלת כתוצאה מהחזרה ושבירה של קרני אור בשכבה דקה של חומר. בהקשר זה, שכבה דקה היא שכבה שעוביה הוא מסדר גודל של אורך הגל של האור.
בתופעה זו ניתן להבחין בחיי היום יום, כגון: בצבעים המופיעים על פני בועות סבון או בכתם שמן על כביש.
לתופעה חשיבות בתחום תעשיית האופטיקה, לדוגמה בתכנון ציפויים לעדשות.
הסבר התופעה.
איור 1 מדגים כיצד קרן אור העוברת מחומר אחד לאחר, מוחזרת באופן חלקי (הקו AD), ונשברת באופן חלקי (הקו AB). אם החומר השני דק מספיק, חלק מהקרן הנשברת שעברה דרך השכבה תוחזר מן הצד השני (בנקודה B), תישבר שוב במשטח הראשון (נקודה C), ותתאבך עם הקרן המוחזרת.
תתקבל התאבכות בונה או הורסת בהתאם להפרש הדרכים האופטיות שעברו שתי הקרניים. הפרש זה תלוי בזווית הפגיעה של האור, עובי השכבה, ומקדמי השבירה של החומר ממנו עשויה השכבה ושל התווך ממנו מגיע האור. בהנחה כי מקדם השבירה של החומר ממנו עשויה השכבה גדול ממקדם השבירה של התווך, תתקבל התאבכות בונה אם הפרש הדרכים האופטיות שווה לכפולה חצי שלמה של אורך הגל של האור, והתאבכות הורסת אם הפרש הדרכים שווה לכפולה שלמה של אורך הגל.
אם מקור האור אינו מונוכרומטי, ולחומר מקדמי שבירה שונים לאורכי גל שונים (כפי שקורה לרוב), הצבעים השונים ייצרו התאבכות בונה במקומות שונים, כתלות ביחס בין אורך הגל והפרש הדרכים האופטיות שנקבע על פי זווית ממנה מסתכלים ועובי שכבת החומר. עובדה זו גורמת למראה האופייני של התופעה (ראו תמונות בגלריה למטה).
טבעות ניוטון.
אחת הדוגמאות המפורסמות לתופעה ההתאבכות משכבות דקות היא טבעות ניוטון. ניתן לקבל טבעות ניוטון כאשר משטח קמור (כדורי) מונח על גבי משטח שטוח וביניהם מפרידה שכבת אוויר דקה (ראו איור 2).
במקרה זה עובי שכבת האוויר הדקה גדל ככל שמתרחקים מנקודת המגע בין המשטחים ומתקבלת תבנית התאבכות של אזורים מוארים וחשוכים כתלות בעובי השכבה. עקב הסימטריה, תבנית ההתאבכות היא בצורת טבעות.
התופעה הובחנה לראשונה בשנת 1664 על ידי רוברט הוק, אך קרויה על שם אייזק ניוטון שחקר וניתח אותה.
קרני אור מקבלים
דונדורמה (גלידה טורקית)
דונדורמה (בטורקית: Maraş dondurması "הגלידה של העיר מארש") היא גלידה בעלת מרקם קשה וכבד יותר מגלידת המסטיק הערבית, ושומנית יותר. זאת, עקב הוספת קצפת עם שמנת מתוקה בעלת אחוזי שומן גבוהים.
בעבר נהגו אנשי הכפרים בדרום מזרח טורקיה שהיו גרים על ההרים לייצר אותה מחלב עזים ושלג, עם מסטיקא מסוג קניפול ועם אבקת סחלבים מיובשת מסוג טיוברס (tubers), המכונה "מילד" (milled). באזור העיר קרמאנמרש בדרום טורקיה מכינים גלידת מסטיק מוצקה ודביקה יותר הודות לאבקה המופקת מפרח הסחלב שגדל באזור זה. גלידה זו מוצקה כל כך, שלשם אכילתה יש להשתמש בסכין ומזלג. היא נקראת גם "גלידה חבוטה" (Dövme dondurma), משום שבתהליך הכנתה מניפים אותה באוויר כדי לשוות לה יתר אווריריות, והיא עמידה להמסה.
בטורקיה נהוג למכור את הגלידה על ידי רוכלים הלבושים בבגדים אופייניים לתקופה הטורקית-העות'מאנית שנוהגים למכור את הגלידה עם מכלים גדולים וכפות ארוכות ולמכור את הגלידה בצורה היתולית. ישנם מקומות בטורקיה בהם נהוג למכור את הגלידה כמו שווארמה ולחתוך אותה בעזרת סכין קצבים בזמן שהיא תלויה באוויר על גבי מוט עם שרשרת.
סמטת טין פאן