מחלה פקדה את ויליבלד בהיותו ילד, והוריו נדרו נדר כי אם יחלים, ימסרו אותו לחיי נזירות. ויליבלד אכן התאושש ובגיל חמש נמסר למנזר בנדיקטיני באנגליה. הוא התלמד אצל בוניפציוס הקדוש שהיה קרוב משפחתו מצד אימו. בשנת 722 החליט לצאת למסע מחקר ברחבי אירופה וארצות הים התיכון, וזה נמשך שבע שנים. בין היתר פקד את ארץ ישראל בשנת 725 וביקר במקומות הקדושים לנצרות, ובהם בקאנה, הר תבור, בית עברה, נצרת, כפר נחום וירושלים.
לאחר מכן שהה משך שנתיים בקונסטנטינופול ובניקאה, ומקץ שבע שנות מסע, הגיע לאיטליה והצטרף למנזר מונטה קאסינו, בו שהה עשר שנים נוספות.
בשנת 739 לערך הוא נפגש עם האפיפיור גרגוריוס השלישי אשר הורה לו לצאת לשליחות בגרמניה. הוא הגיע לאייכשטאט ומונה לכומר. מאוחר יותר נשלח לתורינגיה ושם היה לבישוף ב-741. הוא שב לאייכשטאט ובשנת 742 ייסד בה מנזר לגברים ולנשים. עד מותו בשנת 781 או 787 הוא שימש כבישוף של פרנקוניה (צפון בוואריה).
שרידיו ורליקים שהביא עמו ממסעותיו שמורים בקתדרלת אייכשטאט המוקדשת לו, ויום חגו חל ב-7 ביולי.
Symbian
פדן ארם
כובע פריגי
בית לאומי לעם היהודי
בית לאומי הוא מושג מפתח בתולדות התנועה הציונית והקמת מדינת ישראל.
הביטוי הופיע באופן רשמי בפעם הראשונה כאשר הוקמה ההסתדרות הציונית העולמית ב-1897, במטרה להקים בית לאומי לעם היהודי, ללא פירוט היכן יוקם ומתי.
בהצהרת בלפור ב-2 בנובמבר 1917 אימצה בריטניה את הרעיון במילים:
ממשלת בריטניה ערפלה במכוון את מהותה של הישות המדינית היהודית שעתידה לקום בארץ ישראל. ההצהרה מדברת על "בית לאומי" (National home), ונמנעת ממונחים מחייבים יותר כגון "מדינה" (State), "מולדת" (Homeland) או "קהיליה" (Commonwealth, מונח המשמש לפעמים באנגלית לתיאור שלטון אוטונומי). במסקנות ועדת פיל (1937) הוצעה פשרה על פיה תחולק ארץ ישראל המערבית בין מדינה יהודית למדינה ערבית.
המונח "בית לאומי".
המונח "בית לאומי" שנכלל בהצהרת בלפור אינו מונח מוכר בפוליטיקה או במדעי המדינה. מצד שני, אין בהיסטוריה הידועה מקרה מקביל של הכנת ארץ מולדת לעם, שעדיין אינו נמצא בה (ברובו הגדול). השימוש במונח נועד לרמוז לשלטון אוטונומי או לישות מדינית מסוג מסוים, אך הוא מערפל בכוונה את המהות המדויקת של אותו שלטון או ישות. השימוש בתואר "לאומי" (National) נועד כנראה להדגיש כי ההצהרה עולה בקנה אחד עם עקרון ההגדרה העצמית שהפך באותו זמן לעיקרון המנחה במדיניות הבינלאומית.
היהודים ביקשו להשתמש במושג "בית לאומי" על מנת להקל על הבריטים במתן ההצהרה. המטרה הייתה מניעת התקוממות מצד הערבים שישבו בארץ. היהודים ידעו כי הכרזה מצד בריטניה על תמיכה בהקמת מדינה יהודית תגרום לבעיות מצד קהילות אחרות החיות בארץ ולכן העדיפו להשתמש במושג "בית לאומי".
מקס נורדאו ונחום סוקולוב השתמשו במונחים דומים בגרמנית כאשר נוסחה תוכנית בזל בקונגרס הציוני הראשון ב-1897 עמדו בפני ועדת הניסוח שתי הצעות:
הרצל העדיף את Judisches Gemeinwesen, אבל נורדאו חשב שהמונח Heimstatte יתקבל טוב יותר בעיני שליטי האימפריה העות'מאנית. בסופו של דבר קיבל הקונגרס את דעתו של נורדאו, וקבע כי התנועה הציונית שואפת להקמת "מולדת" ליהודים בארץ ישראל תוך הבטחת ערבות (צ'רטר) של אומות העולם.
ההתייחסות הבריטית.
ב-1921 בתפקידו כשר המושבות ביקר צ'רצ'יל בארץ ישראל. במהלך ביקורו שיבח את היישוב העברי בארץ ישראל, והביע מחויבות לרעיון של בית לאומי ליהודים בארץ ישראל. כך עשה גם בנאום בפרלמנט שנשא עם שובו ב-14 ביוני 1921, בו תיאר את מפעל הבנייה האדיר של היהודים בארץ, ואמר כי המשך העלייה ותנופת הפיתוח ייטיבו עם כל תושבי הארץ, יהודים וערבים.
בספר הלבן הראשון שפורסם ביוני 1922 כתוב:
התייחסות חבר הלאומים.
נוסחו של המנדט הבריטי מטעם חבר הלאומים על פלשתינה (א"י) הכיר בקשר ההיסטורי של העם היהודי לארץ ישראל, וחזר על עקרונות הצהרת בלפור, שעיקרן הקמת בית לאומי לעם היהודי בארץ ישראל. כתב המנדט אושר על ידי חבר הלאומים ב-24 ביולי 1922,
מסמך המנדט לא בוטל מעולם, ומבחינת המשפט הבינלאומי ההכרזות שבו תקפות גם היום על פי סעיף 80 פרק 12 למגילת האומות המאוחדות, פרט לעובדה שהבריטים החזירו ב-1948 את המנדט לאו"ם ומאז האו"ם עצמו הוא הנאמן לקיום להבטחת זכותו של העם היהודי להקים לעצמו בית לאומי בשטח ארץ ישראל.
במגילת העצמאות.
המושג "בית לאומי" מופיע במגילת העצמאות כבסיס חוקי להקמת מדינת ישראל:
התייחסות העולם הערבי והפלסטינים.
במשא ומתן לקראת הסדר בין מדינת ישראל לפלסטינים חזרה דרישת ישראל להכרה במדינת ישראל כבית הלאומי לעם היהודי, דרישה שזכתה לתמיכתה של ארצות הברית בהחלטות של הקונגרס והסנאט של ארצות הברית.
נכון ל-2020 אין ארגון או מנהיג ערבי, אפילו מבין אלה הטוענים כי הם מכירים בזכותה של ישראל להתקיים, שהכיר במדינת ישראל כבית הלאומי של העם היהודי.
בית לאומי
אנשי הענן
פרדוקס השירות
ברי פפר
ברי רוברט פפר (באנגלית: Barry Robert Pepper; נולד ב-4 באפריל 1970) הוא שחקן קולנוע וטלוויזיה קנדי, זוכה פרס אמי ומועמד לפרס גלובוס הזהב.
ביוגרפיה.
פפר נולד בקמבל ריבר, קולומביה הבריטית שבקנדה. במהלך מרבית ילדותו שהה בטיולים ברחבי העולם עם משפחתו בסירה שבנתה במו ידיה. פפר ומשפחתו עגנו מדרום לאוקיינוס השקט, והתיישבו שם למשך 5 שנים. את השכלתו רכש פפר בבתי ספר פרטיים ובתוכניות למידה מרחוק. כאשר המסע הימי של המשפחה הסתיים, חזרה המשפחה לקנדה והשתקעה בדימן איילנד שבונקובר.
ב-1997 התחתן עם סינדי וב-2000 נולדה לזוג בת.
קריירה.
בשנת 1992 שיחק בתפקיד קטן בסרט הטלוויזיה של CBS "רוצח בקרב חברים".
פפר זכה לפרסום ב-1998, בסרט המלחמה של סטיבן ספילברג "להציל את טוראי ריאן". בסרט גילם פפר את הצלף טוראי דניאל ג'קסון. בנוסף באותה שנה, השתתף בסרט "אויב המדינה".
שנה לאחר מכן שיחק בדרמת הפשע המצליחה גרין מייל. בסרט גילם פפר את דין סטנטון, סוהר קבוע באגף ה'.
ב-2000 שיחק בסרט הקנדי "כולנו נופלים" ובסרט "הקרב על כדור הארץ" בתור הגיבור הראשי, שקיבל ביקורות שליליות אף זיכה אותו בפרס פטל הזהב הפרודי.
ב-2001 שיחק במותחן הפשע "מאפיה: דור ההמשך". באותה שנה קיבל מועמדות לפרס אמי ולפרס גלובוס הזהב על תפקידו בסרט "61".
בשנת 2002 גילם את דמותו של העיתונאי הצבאי ג'וזף גלאוויי במהלך קרב יה דראנג בסרט "חיילים היינו". שיחק בדרמה של ספייק לי "השעה ה-25". ב-2003 שיחק בדרמה הקנדית "המופע של ווקר".
בשנת 2004 השתתף בסדרה מועמדת פרס אמי "3: The Dale Earnhardt Story".
בשנת 2005 שיחק פפר בסרטו של טומי לי ג'ונס "שלוש הלוויות של מלכיאדס אסטרדה" לצידו של ג'ונס.
ב-2006 שיחק בסרט המלחמה של קלינט איסטווד "גיבורי הדגל", בסרט גילם פפר את סמל מייקל סטאנק, ובסרט "בלתי ידוע". בשנת 2007 שיחק בדרמת המסתורין "7 נשמות" לצד ויל סמית. ב-2010 שיחק במערבון של האחים כהן "אומץ אמיתי" בתפקיד הפושע "לאקי" נד פפר ובסרט "".
ב-2011 זכה בפרס אמי בקטגוריית השחקן הטוב ביותר במיני סדרה, על תפקידו בסדרה "הקנדיז", על משפחת קנדי.
ב-2013 שיחק בסרט "מלשין". ב-2014 שיחק בסרט "להרוג את השליח". ב-2015 שיחק פפר בסרט "". בשנת 2016 שיחק בדרמה הרומנטית "קציר מר", בתפקיד ירוסלב, ובקומדיית האקשן "משאית מפלצת". ב-2018 השתתף בסרט "". בשנת 2019 שיחק בתפקיד הראשי בסרט האימה "מלתעות האימה", ושיחק במותחן האקשן "רצים עם השטן".
בליז במשחקים האולימפיים
בליז השתתפה לראשונה במשחקים האולימפיים באולימפיאדת מקסיקו סיטי (1968), עוד בהיותה מושבה בריטית בשם הונדורס הבריטית (שם בו החזיקה עד 1973). היא נעדרה מאולימפיאדת מוסקבה (1980) לאחר שהצטרפה לחרם שהובילה ארצות הברית על המשחקים במחאה על הפלישה הסובייטית לאפגניסטן, וכששבה והשתתפה באולימפיאדת לוס אנג'לס (1984), כבר הייתה מדינה עצמאית.
רוב הישגיהם של הספורטאים שייצגו את בליז במשחקים האולימפיים היו נמוכים למדי. להישג הגבוה ביותר הגיע האתלט ג'ונתן ויליאמס, שהעפיל לשלב חצי הגמר בריצת 400 מטר משוכות באולימפיאדת בייג'ינג (2008), וסיים במקום ה-13. באולימפיאדת לונדון (2012) סיים קנת מדווד במקום ה-14 באותה תחרות. בליז מעולם לא השתתפה באולימפיאדת חורף.
Blueray
נאנסי (פירושונים)
קוודראפל דאבל
Offshore
Off Shore
12 במחיר 1 (סרט, 2003)
12 במחיר 1 (באנגלית: Cheaper by the Dozen) הוא סרט קומדיה אמריקאי משנת 2003, אשר בוים על ידי שון לוי, בכיכובו של סטיב מרטין. הסרט נכתב על ידי קרייג טיטלי, סאם הרפר, ג'ואל כהן ואלק סוקולוב. עלילת הסרט מבוססת על ספרם האוטוביוגרפי של פרנק באנקר גילברט ג'וניור ואחותו ארנסטין גילברט קארי. יצא לו גם סרט המשך ב-2005.
תקציר העלילה.