בדצמבר 2012 פרסום ארגון זכויות האדם Human Rights Watch דו"ח לפיו ארגוני הטרור הפלסטינים הפרו את דיני המלחמה הבינלאומיים במהלך המבצע כאשר שיגרו למעלה מ-1,500 רקטות לעבר ישראל, כ-60 מהן התפוצצו בקרב ריכוזי אוכלוסייה. על פי הדו"ח, ארגוני הטרור ירו רקטות מאזורים צפופי אוכלוסין סמוך לבתים ובכך חשפו את האוכלוסייה האזרחית לתגובה ישראלית לירי.
הסיקור התקשורתי.
ההתנהלות התקשורתית של ממשלת ישראל במהלך המבצע כללה שלושה גופים עיקריים - דובר צה"ל, משרד החוץ ופיקוד העורף. יחידת דובר צה"ל התמקדה בפעילות שמטרתה להציג את הפעולות הצבאיות לקהל הישראלי בעוד משרד החוץ התרכז בהסברה לקהל הבינלאומי. פיקוד העורף התרכז בהסברה מצילת חיים לאזרחי ישראל במטרה למזער פגיעות פיזיות ונפשיות כתוצאה מהסיכון הביטחוני. מבצע זה הוא הראשון בו נעשה שימוש ברשתות החברתיות על ידי כל הגורמים להפצת מסריהם. פיקוד העורף וחברת הסושיאל מדיה וובדאן, שניהלה את ההסברה האינטרנטית עבורו, זכו בפרס הבינלאומי SMLA מטעם בית הספר לעסקים וורטון בעבור פעילות חלוצית זו של הסברה מצילת חיים ברשתות חברתיות.
כלי תקשורת רבים בעולם ציינו כי עיתוי המבצע נראה קשור לבחירות הקרבות בישראל.
באירופה תפס המבצע עניין משני עקב העיסוק בהפגנות הענק על רקע המשבר הכלכלי.
חמאס ופעילים פרו-פלסטיניים הפיצו תמונות שמתארות לכאורה ילדים שנהרגו בהפצצות צה"ל ברצועת עזה, אך הן התגלו כתמונות שצולמו במקומות אחרים, בעיקר בסוריה ובישראל.
הפסקת האש.
מתחילת המבצע נעשו מאמצים בינלאומיים רבים להביא להסכם רגיעה בין ישראל לחמאס. בכל מהלך הלחימה התקיימו מגעים עקיפים בין ישראל והחמאס בעזרתה של מצרים ומתווך גרמני. ישראל שלחה שליח מיוחד לקהיר לבדיקת תנאים להפסקת הירי.
מזכ"ל האו"ם באן קי מון ביקר בישראל ביום השישי של המבצע ונועד עם ראש הממשלה הישראלי בנימין נתניהו וראש הרשות הפלסטינית, אבו מאזן. ביום השביעי שלח נשיא ארצות הברית, ברק אובמה, את מזכירת המדינה, הילרי קלינטון, לביקור בישראל. היא תמכה בזכותה של ישראל להגן על עצמה, גינתה את הירי לעבר ישראל, והביעה שאיפה לסיום האש בין הצדדים. ראשי מדינות רבים אחרים שוחחו עם נתניהו בטלפון.
הכרזות רשמיות על הפסקת אש יצאו לראשונה במצרים במסיבת עיתונאים משותפת של שר החוץ המצרי, מוחמד קאמל-עמאר והילרי קלינטון ביומו השמיני של המבצע. גם ראש הממשלה נתניהו קיים מסיבת עיתונאים יחד עם שר הביטחון ברק ושר החוץ ליברמן, והודיע כי נענה להצעתו של נשיא ארצות הברית להעניק הזדמנות להפסקת אש מתמשכת. הפסקת האש נכנסה לתוקף בשעה 21:00 אז נצרה ישראל את האש, למרות זאת הירי מעזה נמשך כשעתיים לאחר תחילתה הרשמית של הרגיעה. סה"כ נורו 13 רקטות ופצצות מרגמה על יישובי הדרום עד השעה 23:00.
הסעיפים השונים בהסכם הפסקת האש לא פורסמו בציבור, אך זמן קצר לאחר תום המבצע נודע על הרחבת תחום הדייג המותר לדייגי עזה מ־3 מייל ימי ל־6 מייל ימי, כמו גם על התחלת עיבוד מחדש של חלקות במרחק של כמה מאות עד עשרות מטרים מהגדר הביטחונית המקיפה את רצועת עזה, שטח שנאסרה בו נוכחות פלסטינים קודם לכן. כמו כן פורסם כי לאחר תום המבצע חדלו כוחות צה"ל לפעול במרחב של כ-300 מטר בתוך השטח הפלסטיני, אזור ה"פרימטר", שבו פעל צה"ל טרם המבצע. פרסומים אחרים הציגו סעיפים שונים בהסכם, כדוגמת התחייבות ישראלית לעצירת הסיכולים הממוקדים ברצועת עזה, והבטחה לאי־כניסה קרקעית לרצועת עזה. מנגד, התחייב חמאס להפסיק את כל ההתקפות על שטח ישראל מרצועת עזה, אך לא הוטלה עליו אחריות באכיפת התחייבות זו על ארגונים אחרים.
לאחר הפסקת האש.
ב-27 בנובמבר החל משא ומתן עקיף בין ישראל לחמאס בתיווך מצרים, שלפי נציג החמאס זיאד אלט'אט'א, נגע בעיקר ליישום סעיפי הסכם ההרגעה בעניין "הסרת המצור", ובנוסף ניתן אישור להכניס את כל החומרים הדרושים לשיקום הרצועה. במסגרת ההבנות בין ישראל לחמאס, הפכה מצרים לגורם מתווך, מפשר ומפקח בין החמאס לישראל.
עם סיום המבצע החלו חיכוכים בסמוך לגבול, כאשר מדי יום התגודדו פלסטינים תושבי הרצועה כהתרסה נגד ישראל, חלקם ניסו לחצות את הגדר או לחבל בה. נכון לדצמבר 2012 נפצעו בחיכוכים אלו עשרות פלסטינים ולפחות שלושה מהם נהרגו מאש כוחות צה"ל. אחד מההרוגים נורה למוות לאחר שהצליח לחדור לשטח ישראל ולדקור אזרחית ישראלית במושב שדי אברהם.
בחודשים שלאחר המבצע ירי הרקטות פסק כמעט לחלוטין, אף רקטה ששוגרה בחודשיים לאחר מבצע זה לא נחתה בשטח מדינת ישראל. מספר רקטות קסאם ופצצות מרגמה נורו לעבר יישובים במועצות האזוריות אשכול וחוף אשקלון כחצי שנה לאחר שנחתם הסכם הפסקת האש עם חמאס. ב-26 בפברואר 2013 נורתה רקטה לעבר אשקלון ופגעה בכביש בשטח פתוח. בעקבות האירוע ישראל סגרה את מעבר כרם שלום להעברת סחורות ואת מעבר ארז למעבר בני אדם, למעט מקרים הומניטריים. את שיגור הרקטה ייחסה ישראל לחמאס. באפריל העריך הרמטכ"ל בני גנץ בריאיון לקול ישראל כי המבצע השיג את יעדיו. בחודש מאי נורו מספר רקטות גראד לאזור רהט ומועצה אזורית בני שמעון בעקבות סכסוך פנימי בין הג'יהאד האסלאמי לחמאס, ישראל נמנעה מלהגיב. במהלך ביקורו של אובמה בישראל נורו ארבע רקטות קסאם לעבר שדרות כאשר אחת מהרקטות פגעה פגיעה ישירה בבית בעיר. מספר חודשים לאחר מכן שיגר ארגון ועדות ההתנגדות העממית שתי רקטות גראד לעבר העיר אשקלון, אחת מהרקטות יורטה בשמי העיר על ידי מערכת כיפת ברזל והאחרת התפוצצה בשטח פתוח מבלי לגרום לנפגעים. בחודש נובמבר פתח הג'יהאד האסלאמי בהסלמה ביטחונית בירי חוזר ונשנה של פצצות מרגמה לעבר כוחות צה"ל בדרום הרצועה, צה"ל הגיב לתקיפות בתקיפת יעדים אסטרטגיים מן האוויר. חמאס המשיך בחפירת מנהרות תופת והברחה לתוך שטח מדינת ישראל ובתגובה חיסלה מדינת ישראל ארבעה פעילי חמאס כאשר הארגון שנחלש עד מאוד בשנה שלאחר המבצע נמנע מלהגיב. במהלך חודש נובמבר שוגרה רקטה אחת לעבר יישוב במועצה האזורית אשכול ורקטה נוספת ששוגרה לעבר מועצה אזורית חוף אשקלון התפוצצה בצפון הרצועה. ב-12 במרץ 2014 שיגרו המחבלים מרצועת עזה 60 רקטות על ישראל, המתקפה המסיבית ביותר מאז מבצע "עמוד ענן". הג'יהאד האסלאמי הפלסטיני לקח אחריות על ירי הרקטות.
ביוני 2014 העריך ראש חטיבת המחקר באמ"ן, איתי ברון, כי מספר הרקטות שבידי ארגוני הטרור ברצועת עזה הוכפל מאז מבצע "עמוד ענן".
ב-12 ביוני, בעקבות חטיפת ורציחת שלושת הנערים ביהודה ושומרון שבוצעה על ידי החמאס, החלה הסלמה בירי הרקטות מרצועת עזה לעבר ישראל, כאשר מ-12 ביוני עד ה-30 ביוני נורו למעלה מ-30 רקטות. לאחר מכן חמאס הצטרף לירי ומדי יום נורו עשרות רקטות לעבר הדרום. ב-7 ביולי החמאס ירה כ-80 רקטות ופצצות מרגמה לעבר שטח ישראל. כתוצאה מהירי המתמשך, ישראל פתחה יום לאחר מכן, ב-8 ביולי, במבצע צוק איתן.
ירי לעבר ישראל לאחר מבצע עמוד ענן.
להלן גרף רב-חודשי של שיגורי רקטות ופצצות מרגמה מרצועת עזה לעבר ישראל, מאז תום מבצע עמוד ענן ועד מבצע צוק איתן (יוני 2014):
אברהם גרינברג
אברהם בן שמעון גרינברג (1841 קישינב - 1906 גרמניה) היה איש עסקים ואחד ממנהיגיה של תנועת חיבת ציון.
ביוגרפיה.
הוא קיבל חינוך מסורתי, אך נתפש להשכלה. הוא היה מעורב מאוד בחיי הציבור היהודי. כשעבר לאודסה היה עוזרו של לאון פינסקר. כשפינסקר התפטר מתפקידו בתנועת חובבי ציון הוא הציע את גרינברג במקומו. כשיחיאל צ'לנוב שאל את משה לייב ליליינבלום על טיבו של גרינברג, תיאר האחרון את גרינברג כך: ""הוא (גרינברג) מיליונר, אדם ישר ומעשי, מסור לעניין ארץ-ישראל, חובב ספרות עברית ודתי. יש לו חסרון אחד: הוא קצת פחדן". יום לפני כן שלח ליליינבלום תשובה לשמואל יוסף פין באותו עניין: "הגביר א. גרינברג הוא איש הגון, מיליונר, "חובב ציון" באמת, מוקיר ספרותנו, וביתו בית איש-ישראל לכל דבר, וכסוחר גדול הוא בקי בהוויות העולם עד להפליא, ואין טוב ממנו לעמוד בראש "חובבי ציון", אבל בהיותו מפחד מקול עלה נידף איני חושב, שיתרצה לעמוד בראש חובבי-ציון כל זמן שלא יהיו מאושרים מטעם הממשלה"".
גרינברג סייע בהקמת מושבות יסוד המעלה וקסטינה. היה בין הגבאים הפועלים שנבחרו לאחר ועידות בדרוזגניק ווילנה ובין השתדלנים שניסו להשיג רישיון להקמת הוועד האודסאי. לאחר פטירת פינסקר ניהל את הוועד במשך 14 שנים.
הוא נפטר בגרמניה ב-1906 לשם נסע לצורכי מרפא ונקבר בפרנקפורט על המיין.
עמוד ענן
אברהם בן שמעון גרינברג
ראול קובס גראו
רוד סטראצ'ן
ד"ר רודני "רוד" סטראצ'ן (באנגלית: Rodney "Rod" Strachan; נולד ב-16 באוקטובר 1955) הוא שחיין עבר אמריקאי. הוא אלוף אולימפי, שיאן עולם וסגן אלוף העולם במשחה ל-400 מטר מעורב אישי.
ביוגרפיה.
סטראצ'ן נולד בסנטה מוניקה, קליפורניה. התאמן בהדרכתו של ג'ון אורבנצ'ק כאחד משחייניו הראשונים (אורבנצ'ק אימן את שחייני נבחרת ארצות הברית ב-5 אולימפיאדות, מברצלונה 1992 ועד בייג'ינג 2008 כולל).
סגן אלוף העולם.
באליפות העולם הראשונה בשחייה שנערכה בבלגרד, לשעבר יוגוסלביה, בשנת 1973 זכה סטראצ'ן במדליית כסף במשחה ל-400 מטר מעורב אישי בתוצאה של 4:33.50 דקות, אחרי אנדראש הרגיטאי מהונגריה (4:31.11 דקות) ולפני בן ארצו ריק קוללה (4:34.68 דקות).
אלוף אולימפי.
באולימפיאדת מונטריאול (1976) זכה סטראצ'ן במדליית זהב במשחה ל-400 מטר מעורב אישי בשיא עולם חדש של 4:23.68 דקות, לפני בן ארצו טים מקיי (4:24.62 דקות) ואנדריי סמירנוב מברית המועצות (4:26.90 דקות). שיא עולם זה החזיק מעמד כשנתיים ונישבר על ידי בן ארצו ג'סי ואסאלו (4:23.39 דקות).