ב-2 באוגוסט 2021 הושאל דיאמנטקוס לפאניוניוס מליגת העל היוונית למשך חצי עונה, במהלכה ערך שמונה הופעות ליגה ולא הבקיע שערים.
ב-17 בינואר 2013 הושאל למשך חצי עונה לאריס סלוניקי מליגת העל היוונית, במהלכה ערך 13 הופעות ליגה ולא הבקיע שערים.
ב-23 באוגוסט 2013 הושאל למשך עונה אחת לארגוטליס מליגת העל היוונית, במהלכה ערך 25 הופעות ליגה והבקיע תשעה שערים.
היידוק ספליט וההשאלה למועדון ספורט אשדוד.
ב-6 ביולי 2020 הצטרף דיאמנטקוס בהעברה חופשית להיידוק ספליט מליגת העל הקרואטית.
ב-6 בינואר 2022 הושאל דיאמנטקוס למשך חצי עונה למועדון ספורט אשדוד מליגת העל הישראלית. ב-6 במרץ 2022 כבש שער בכורה בהפסד 3-4 למכבי פתח תקווה.
קריירה בינלאומית.
ב-7 בספטמבר 2014 ערך דיאמנטקוס את הופעת הבכורה שלו בנבחרת יוון, בהפסד 1-0 לנבחרת רומניה במסגרת מוקדמות יורו 2016.
ורה אלטרס
ורה אלטרס (קשקס) (בהונגרית: Vera Altaras (Kecskés); 1914 – 29 באפריל 2006) הייתה חסידת אומות העולם הונגרייה, שהצילה במהלך מלחמת העולם השנייה את היהודי יעקב אלטרס ממוות בשואה.
פעילות בתקופת השואה להצלת יהודים.
ורה התגוררה בעיר סנטה שם פגשה את יעקב אלטרס, יהודי מסרייבו, עובד ציבור מטעם צבא יוגוסלביה. ב-1941 בעקבות הפלישה הגרמנית ליוגוסלביה יעקב ניסה לחזור לסרייבו, אך נאלץ לחזור לסנטה כשברשותו מסמכים מזויפים המעידים על היותו אזרח זר, שקיבל מחברו הכומר אנטון פאריץ ואישור מעבר שהצליח להשיג מקצינים גרמנים שעמם התיידד במהלך מסעו. ב-1944 יעקב נעצר על ידי הרשות המרכזית לשליטה בזרים (KEOKH) והועבר למחנה המעצר קיסטרצ'ה ליד בודפשט. בעקבות מעצרו ורה עזבה את בית הוריה בסנטה ועברה לבודפשט על מנת לדאוג ליעקב . ורה עבדה כמלצרית ובמשך חודשים רבים התחזתה לארוסתו של יעקב על מנת שתוכל להביא לו בגדים ואוכל מדי שבוע. הודות למסמכים המזויפים שהיו ברשותו לא הועבר לאושוויץ. כשהאסירים האחרים וצות המחנה החלו לחשוד בו שהוא יהודי ורה שיחדה את רופא המחנה כדי שיכתוב אישור המצהיר שלמרות שיעקב נימול הוא אינו יהודי אלא מוסלמי וכך מנעה את שילוחו למחנה השמדה. בנובמבר 1944 יעקב ברח ממחנה המעצר והגיע אל דירתה של ורה שם היא הסתירה אותו לזמן קצר עד ששוערת הבניין החלה לחשוד בה שהיא מחביאה יהודי, ולכן ורה דאגה להעבירו לדירת מסתור אחרת בה החביאה אותו עד שחרור בודפשט בפברואר 1945.
לאחר המלחמה.
לאחר המלחמה ורה התחתנה עם יעקב ונולדה להם בת, יהודית. הם עלו לישראל בדצמבר 1948 והתגוררו בירושלים. ורה נפטרה ב-29 באפריל 2006 בתל אביב בגיל 92. במסגרת מיזם "חסד אחרון" (מיזם משותף ל"יד ושם" ושב"כ שנערך במהלך 2021, ובמסגרתו אותרו קבריהם של חסידי אומות העולם שגרו ונקברו בישראל ונאסף אודותם מידע רב), נחקר גם סיפורה של. ורה ואותר קברה בבית הקברות בקרית שאול בחלקת חסידי אומות העולם.
הכרה והנצחה.
ב-6 בספטמבר 1998 ורה אלטרס הוכרה כחסידת אומות העולם ונערך לכבודה טקס ב-22 באוקטובר 1998, היא הונצחה בקיר הכבוד בגן חסידי אומות העולם שביד ושם.
הילה בלום
הילה בלום (נולדה ב-24 בנובמבר 1969) היא עורכת ספרות וסופרת ישראלית, כלת פרס ספיר לשנת 2021 על ספרה "איך לאהוב את בתך".
ביוגרפיה.
הילה בלום נולדה בשנת 1969 בירושלים. בעקבות עבודתו של אביה התגוררה בנעוריה בהוואי במשך שנתיים. למדה בתיכון ליד האוניברסיטה. שירתה בצה"ל ככתבת בשבועון "במחנה". היא בעלת תואר ראשון בספרות אנגלית מהאוניברסיטה העברית בירושלים.
עבדה כעיתונאית ברשת "ידיעות תקשורת", בעיקר ב"עיתון ירושלים", בו פרסמה כתבות וטורים אישיים. כתבה ביקורת ספרות ב"ידיעות אחרונות". עברה לעבוד כעורכת ספרות מקור בהוצאת זמורה ביתן. ערכה את ספריהם של אתגר קרת, אמיר גוטפרוינד, אשכול נבו, יגאל שוורץ ועוד. כיום היא עורכת סיפורת בהוצאה זו ובהוצאות אחרות, ומלמדת עריכה וכתיבה.
בשנת 2021 זכתה בפרס ראש הממשלה ליצירה ע"ש ראש הממשלה לוי אשכול.
חיים אישיים.
בלום בזוגיות עם גלעד ולהם בת. מתגוררת בירושלים.
קישורים חיצוניים.
על "הביקור":
על "איך לאהוב את בתך":
יוסף בן דוד מסאלוניקי
רבי יוסף בן דוד (הת"כ - ד' כסלו התצ"ז) היה אב בית דין ורבה הראשי של קהילת סלוניקי, ובעל השו"ת בית דוד.
רבי יוסף למד תורה מפי אביו ובישיבתו של רבי יצחק טולידנו. נודע כדרשן ותלמיד חכם מפורסם כבר משנת ה'תמ"ד בעודו בן 24. בערב ראש השנה ה'תפ"א לאחר שנפטר אב בית הדין של הקהילה, רבי שלמה אמראילייו (בעל הספר כרם שלמה), נבחר רבי יוסף דוד לכהן במקומו, אף על פי שבנו של רבי שלמה גם התחרה על המשרה. בשנת ה'תפ"ח לאחר שנפטר רבה הראשי של הקהילה, רבי יוסף קובו, התמנה הרב יוסף דוד לתפקיד.
השיב תשובות הלכתיות לקהילות מכל האזור, ומוכר בעיקר בשל ספר תשובות החשוב 'בית דוד', שצוטט אלפי פעמים בספרות ההלכתית. היה רבו של רבי יוסף מולכו, בעל ה'שולחן גבוה', שמביא שמועות רבות בשמו ודן בדעתו.
יחסי בנגלדש–שוודיה
יחסי בנגלדש–שוודיה הם היחסים הדיפלומטיים והדו-צדדיים הרשמיים שבין הרפובליקה העממית של בנגלדש לבין ממלכת שוודיה. לבנגלדש שגרירות בסטוקהולם, ולשוודיה שגרירות בדאקה.
היסטוריה.
שוודיה הייתה אחת המדינות הראשונות להכיר בעצמאותה של בנגלדש מפקיסטן ב-1971. כיום, יחסי שתי המדינות מבוסס בעיקר על שיתוף הפעולה ביניהן ומסחר נרחב. בנגלדש הפכה ליעד עבור עסקים ותעשייה שוודית. יותר מ-50 חברות שוודיות, בעיקר חברות אופנה ותעשיית טקסטיל, פועלות בבנגלדש.
שיתוף הפעולה בין שתי המדינות התחיל מיד לאחר עצמאותה של בנגלדש בשנת 1971. שוודיה ובנגלדש משתפות פעולה בנושאים כגון: זכויות האדם, דמוקרטיה, שינוי האקלים והסביבה, צמצום העוני, בריאות ובעיות פליטים.
ביקורים רמי-דרג.
ביקורים רמי-דרג מבנגלדש לשוודיה.
ב-15 עד ה-16 ביוני 2017 ראש ממשלת בנגלדש הסינה ואזד ביקרה בשוודיה ונפגשה עם ראש ממשלת שוודיה סטפן לוון.
ביקורים רמי-דרג משוודיה לבנגלדש.
סגנית ראש ממשלת שוודיה, איזבלה לובין , ביקרה בבנגלדש בנובמבר 2014. שרת החוץ השוודית לשעבר מרגוט ולסטרם ביקרה בדאקה ב-2017.
עליזה בנציוני
עליזה בנציוני (נולדה ב-8 בספטמבר 1936) היא מדענית ישראלית ופרופסור אמריטוס באוניברסיטת בן-גוריון בנגב, חוקרת בתחום פיזיולוגיה של הצמח. פרופסור בנציוני תרמה תרומה מכרעת לגידול החוחובה בארץ.
קורות חיים.
עליזה נולדה להילדה והנס ריטר, בשנת 1936, בתל אביב. הוריה הגיעו לארץ שנה לפני כן, מברלין, גרמניה. אמה קראה את החיבור "מיין קאמפף" של היטלר והחליטה שהמצב המסתמן מחייב עליה ארצה. בעלה הצטרף אליה, כצפוי. עד עלית הנאצים הוא היה שופט, אך בעקבות " חוקי נירנברג" איבד את משרתו. הם היו חלק מהעלייה החמישית, הידועה גם בכינוי "עליית היקים", בתקופה של עליה ליגלית, עם "סרטיפיקט". בארץ האב לא חזר לעיסוקו הקודם ומצא את פרנסתו בהנהלת חשבונות.
עליזה בנציוני (אז עדיין ריטר) למדה בבית הספר תיכון חדש בתל אביב, הצטרפה לתנועת השומר הצעיר והתגייסה לנח"ל יחד עם חבריה לתנועה. עליזה הייתה חלק מהיאחזות ניר עוז ומהשלמת קיבוץ מגן בנגב. ב-1958 נישאה ליואל בנציוני והם הורים ל4 בנות: סיגל, התאומות ורד ונורית והצעירה, הדס.
פרופסור בנציוני מתגוררת כעת בתל אביב.
המסלול האקדמי.
עליזה בנציוני לסיימה לימודי תואר ראשון ב-1961 ולימודי לתואר מוסמך ב-1965, שניהם באוניברסיטת תל אביב, במחלקה לביולוגיה. במקביל, בשנת 1958 הצטרפה למכון לחקר הנגב, שהיה מכון מחקר ממשלתי וצורף לאוניברסיטת בן-גוריון עם היווסדה.
היא המשיכה את לימודיה לדוקטורט באוניברסיטה העברית, בהנחיית פרופסור יואש ועדיה ודוקטור הרמן ליפס. את תואר דוקטור לפילוסופיה קיבלה בשנת 1972. במסגרת עבודת הדוקטורט גילתה מסלול מטבולי הנקרא על שמה. עליזה בנציוני המשיכה את עבודתה באוניברסיטת בן-גוריון בנגב, בהוראה וכן כחוקרת במכון לחקר הנגב, אשר הפך ל"מכונים למחקר שימושי", במסגרת האוניברסיטה. בשנת 1998 הוענק לה תואר פרופסור.
במסגרת עבודתה הייתה חברה בהתאגדות מגדלי החוחובה, חברה בוועדת השיפוט של קרן ישראל ארצות הברית (BARD), וכן חוקרת ראשית במיזם החוחובה של משרד החקלאות. בנוסף, הייתה פרופסור בנציוני יועצת בפיתוח גידולים תעשייתיים כמו חוחובה ו במדינות שונות (מצריים, הודו, צ'ילה, אוסטרליה וסין).
בנציוני פרשה כפרופסור אמריטוס בשנת 2015.
תרומה לכלכלה ולשימור הסביבה.
מחקריה של פרופסור בנציוני היוו בסיס לשיטות הגידול הנהוגות במטעי החוחובה, הנטועים היום על פני שטח של 24000 דונם ברחבי הנגב, רובם בעיבוד "חוחובה ישראל" מקיבוץ חצרים. רוב הגידולים הם זנים שנלמדו ואופיינו ידי פרופסור בנציוני.
השעווה המופקת מהזרעים מיוצאת ומהווה כיום כשליש מהצריכה של שמן החוחובה בשוק העולמי בעיקר בתעשיית הקוסמטיקה. שמן החוחובה דומה מאוד לשמן המופק מלוויתן הזרע ושימוש בה מקטין את ציד הלווייתנים עצמם. בנוסף, גידול החוחובה חסכוני במים ומונע בזבוז משאב זה.
ג'ון היישם גיבון
ג'ון היישם גיבון (באנגלית: John Heysham Gibbon; 29 בספטמבר 1903 - 5 בפברואר 1973) היה רופא ומנתח אמריקאי שנודע בעיקר בזכות המצאת מכונת הלב-ריאה וביצוע ניתוחי לב פתוח שחוללו מהפכה בעולם ניתוחי הלב.
ביוגרפיה.