במדרשים נכתב: "בזתא בוז ביתיה, חרבונא אחריב ביתיה, בגתא ואבגתא בוז ובזבוז".
יאקוב גריננולד
בגתא
בִּגְתָא הוא דמות מקראית, אחד מסריסי המלך אחשוורוש המוזכר במגילת אסתר.
בסיפור המגילה.
בגתא נזכר במגילת אסתר פעם אחת כאחד משבעת הסריסים שנשלחו להביא את ושתי במהלך המשתה שארגן אחשוורוש
ושתי סירבה לבוא, ובעקבות כך נגזר עליה עונש מוות.
שמו.
הרבה חוקרים חושבים שבגתא ובגתן הם אותו אדם.
יש חוקרים הסוברים שהשמות של בגתא ובגתן שניהם מגיעים מאותה מילה בפרסית: Bagadâta, שפירושה נתנאל.
במדרשים נכתב: "בזתא בוז ביתיה, חרבונא אחריב ביתיה, בגתא ואבגתא בוז ובזבוז".
זתר
זֵתַר הוא דמות מקראית, אחד מסריסי המלך אחשוורוש המוזכר במגילת אסתר.
בסיפור המגילה.
זתר נזכר במגילת אסתר פעם אחת כאחד משבעת הסריסים שנשלחו להביא את ושתי במהלך המשתה שארגן אחשוורוש
ושתי סירבה לבוא, ובעקבות כך נגזר עליה עונש מוות.
שמו.
בתרגום השבעים שמו של זתר שונה מאשר במגילת אסתר בעברית, ויש חוקרים שסוברים שהשם בתרגום השבעים הוא הנכון. לא יודעים מה הפירוש לשמו של זתר.
כרכס
כַרְכַּס הוא דמות מקראית, אחד מסריסי המלך אחשוורוש המוזכר במגילת אסתר.
בסיפור המגילה.
כרכס נזכר במגילת אסתר פעם אחת כאחד משבעת הסריסים שנשלחו להביא את ושתי במהלך המשתה שארגן אחשוורוש.
ושתי סירבה לבוא, ובעקבות כך נגזר עליה עונש מוות.
שמו.
יש חוקרים הסוברים שהמקור לשם כרכס הוא מהמילה האווסטית Kahrkasa שפירושה הוא עיט.
יש הסוברים שהסריסים והשרים הם אותם בני אדם, רק בהיפוך סדר השמות. לפי חוקרים אלו, כרכס הוא גם כרשנא, והשם כרשנא הוא במקור כרכס אך הוא שונה בהשפעת השם מרסנא.
רשות ניקוז
רשות ניקוז היא תאגיד סטטוטורי, האמון על טיפול בניקוז המים וטיפוח נחלים באזור מסוים במדינת ישראל. רשויות הניקוז השונות החלו לקום בשנות ה-60 בהתאם ל"חוק הניקוז וההגנה מפני שיטפונות" (1957) ו"לצו הניקוז וההגנה מפני שיטפונות" (1960). רשויות הניקוז כפופות לשר החקלאות ואינן פועלות בשטחי יהודה ושומרון, מכיוון שחוק הניקוז אינו תקף באזורים אלו.
עד שנת 1996 פעלו כ-26 רשויות שונות ב-40% משטח ישראל. רשויות אלו פעלו בעיקר בשטח המועצות האזוריות. לאחר חורף 1991–1992 ופרסום דו"ח של מבקר המדינה בנושא, הוחלט לארגן מחדש את הרשויות, ולהקים כ-11 רשויות בלבד שיפעלו בכל הארץ.
בישראל פועלות 11 רשויות ניקוז:
משוטטי בכרמל
ראומה
ראומה היא דמות מקראית מספר בראשית. פילגשו של נחור אחי אברהם ואמם של טבח גחם, תחש ומעכה.
ככל הנראה, ראומה היה שם של שבט שהתגורר באזור לבנון, ומשם הם התפשטו לשאר הארץ.
השם ראומה נגזר כנראה מהמילה ראם.
פרנץ הטווני
פרנץ הטווני, ברון (בהונגרית: Hatvany Ferenc; בודפשט, 29 באוקטובר 1881 – לוזאן, 7 בפברואר 1958) היה צייר יהודי-הונגרי. אחיו הצעיר של הצייר ואספן האמנות, הסופר הברון לאיוש הטווני.
ביוגרפיה.
פרנץ הטווני נולד במשפחה יהודית כבנם של הברון שאנדור הטווני-דויטש (1852–1913), ושל אמו הברונית אמה הטווני-דויטש (1858–1901). משנת 1892 למד בגימנסיה בבודפשט. הוא סיים את ארבע שנות הגימנסיה הנמוכות במערכת הציבורית ואת ארבע הכיתות הגבוהות כתלמיד פרטי. הוא סיים את לימודיו בשנת 1900 והמשיך לימודי אמנות בבודפשט אצל אדולף פניאש ושאנדור ביהרי, לאחר מכן במושבת האמנים של באיה מארה, וכן בפריז אצל הצייר ז'אן-פול לורנס (Jean-Paul Laurens).
משנת 1899 הוא הציג בתערוכות עם תמונות העירום שלו, שהראו את השפעה של ז'אן-אוגוסט-דומיניק אנגר. בציוריו הודגשו פלסטיות ואובייקטיביות. זו בולטת יותר בדיוקנאותיו שצוירו בצבעי אפיון חיים יותר (למשל:אישה בכובע כחול). לאחר שנת 1935 השפעתו של בלה צובל שררה ביצירותיו. הן הושפעו גם מפוסט-אימפרסיוניזם. הוא בילה שנים באיטליה, בגרמניה ובספרד, הציג בתערוכות אוסף רבות שם (בשנת 1912 בברלין ובפריז) ובהונגריה במוזיאון ארנסט (1914, 1918).
היה לו מוניטין של אספן אמנות ידוע. הוא השקיע חלק נכבד מעושרו והכנסתו להעשרת אוסף האמנות שלו, שנבחר בטעם מעולה, בעיקר יצירות מופת צרפתיות והונגריות. האוסף התפזר (ברובו נשדד) במהלך ולאחר מלחמת העולם השנייה.
היצירות משמעותיות באוסף.
בשנת 1915 הוא זכה במדליית הזהב הגדולה הממלכתית של הונגריה. משנת 1947 התגורר בפריז.
אלי קשת
אלי קשת (נולד ב-1945) הוא פרופסור לביולוגיה מולקולרית באוניברסיטה העברית בירושלים. חתן פרס ישראל בחקר מדעי החיים לשנת תשפ"א 2021.
קריירה אקדמית.
קשת הוא בעל תואר בוגר ודוקטור מהאוניברסיטה העברית בירושלים. בהמשך השתלם במכון חקר הסרטן של אוניברסיטת ויסקונסין–מדיסון, ארצות הברית, בה חקר את מעורבותם של נגיפים בהתמרה סרטנית. בשנת 1982 מונה למרצה בכיר בפקולטה לרפואה באוניברסיטה העברית, בשנת 1986 מונה לפרופסור חבר, ומאז 1993 הוא פרופסור מן המניין. קשת כיהן כפרופסור אורח במכון הסרטן הלאומי האמריקאי במרילנד, במכון קירי בפריז וכיועץ למספר חברות תרופות בינלאומיות. בשנת 2015 נבחר פרופ' קשת כחבר באקדמיה הישראלית למדעים. קשת מורה בחסד, ותלמידיו הרבים לתארים מתקדמים (18 דוקטורנטים, 10 פוסט-דוקטורנטים) מאיישים כיום משרות בכירות באקדמיה, בתעשייה, ובמערכות החינוך והבריאות.
מחקריו.
בשנת 1991 שינה פרופ' קשת את כיוון מחקרו באופן דרמטי, בעקבות ממצאים מפתיעים שהתקבלו במעבדתו ותובנות תאורטיות חדשות אליהן הגיע, ופנה לחקור את תהליך היצירה של כלי דם חדשים (אנגיוגנזה). בתחום זה הוא עוסק עד היום ובו הפך למוביל עולמי האחראי למספר פריצות דרך קונצפטואליות בעלות משמעות לטיפול במספר רב של מחלות חשובות. עבודתו הראשונה בתחום האנגיוגנזה נחשבת עד היום לעבודה המכוננת של התחום, שזיהתה את הפקטור האנגיוגני המרכזי (VEGF) ואת המנגנון הבסיסי השולט על ביטוי הגן ל-VEGF ועל תהליך היצירה של כלי דם בבריאות ובחולי: מחסור רקמתי בחמצן.
מחקרים אלה תרמו רבות לפיתוחן של גישות חדשניות, הרותמות את יכולת השליטה על ייצור כלי-דם למטרות רפואיות. בשלושת העשורים שחלפו פרסם קשת מספר רב של עבודות שגילו זוויות חדשות על תהליכי היצירה של כלי דם, על המשמעות הפיזיולוגית והפתולוגית של יצירת כלי דם, ועל הפוטנציאל התרפויטי הגלום בתובנות חדשות אלה. בשנים האחרונות מתמקד מחקרו בהבנת האינטראקציות ההדוקות של המערכת הוסקולרית והפקטור VEGF עם התפתחות ותפקוד מערכת העצבים והמערכת ההמטופואטית, אינטראקציות המגלמות בחובן משמעויות תרפויטיות מלהיבות למגוון מחלות אנושיות. בנימוקי הוועדה לפרס ישראל 2021, הודגשו תרומותיו החלוציות בהבנת המנגנון בו תנאי מחסור בחמצן מעוררים צמיחת כלי דם חדשים. בתגליותיו הביא להכרה, שעודף חמצן בטיפול בפגים מוביל לעיוורונם, ובכך הביא לשינוי בטיפול בפגים. בנוסף, תרם בתגליותיו לפיתוח תרופות המעכבות התפתחות גידולים.
מחקריו החלוציים של פרופ' קשת פורסמו במיטב העיתונות המקצועית, מוצגים תדיר בבמות הבינלאומיות המרכזיות, והם מהמצוטטים ביותר בתחום. עד כה, פרסם פרופ' קשת מעל 130 מאמרים בעיתונים מהשורה הראשונה, ואשר צוטטו למעלה מ-33,000 פעמים.
תאגיד הטכנולוגיה בתחום החלל של סין
תאגיד הטכנולוגיה בתחום החלל של סין (בסינית: 中国航天科技集团), או CASC (ראשי תיבות של China Aerospace Science and Technology Corporation) הוא הקבלן הראשי של תוכנית החלל הסינית. היא בבעלות המדינה ויש לו מספר תתי-גופים כפופים המתכננים, מפתחים ומייצרים מגוון חלליות, משגרים, מערכות טילים אסטרטגיות וטקטיות וציוד קרקעי. היא הוקמה רשמית ביולי 1999 כחלק מפעולת רפורמה בממשלת סין, בעבר הייתה חלק מתאגיד התעופה האווירית הסינית. גלגולים שונים של התוכנית מתוארכים אחורה אפילו עד שנת 1956.
מחלוקת.
בשל פעילות לא חוקית לכאורה, בנובמבר 2020 הוציא נשיא ארצות הברית דונלד טראמפ צו ביצוע האוסר על כל חברה אמריקאית או אדם יחיד להחזיק במניות בחברות שמחלקת ההגנה של ארצות הברית ציין כי יש לו קשרים לצבא השחרור העממי, שכלל את CASC.
אדסיליה רומבלי
אדסיליה פרנסיסקה רומבלי (בהולנדית: Edsilia Francisca Rombley; נולדה ב-13 בפברואר 1978) היא זמרת ומנחת טלוויזיה הולנדית.
קריירה.
רומבלי נולדה ב-13 בפברואר 1978 באמסטרדם, הולנד. מקור הוריה הוא בארובה וקוראסאו מההאנטילים ההולנדיים.
הקריירה של רומבלי החלה בשנת 1995 כשהייתה שותפה בלהקה בשם Dignity יחד עם גרציה גורה, קארימה למגארי וסוזן האפס. שנה לאחר מכן הן נכנסו למצעד הסינגלים עם שירם "Talk To Me" ו-"Hold Me" מאלבום האוסף שלהן בשם "No Sweat".
בשנת 1996 זכתה רומבלי בגמר ה-"Soundmixshow," תחרות כישרונות הולנדית. בשנת 1997 זכתה במוניטין בינלאומי, הודות להופעתה ב-"European Soundmix Show." באותה שנה הקליטה גם את אלבומה הראשון "Thuis".
בשנת 1998, ייצגה רומבלי את הולנד בתחרות האירוויזיון 1998 שהתקיימה בברמינגהאם, בריטניה. בתחרות היא צברה 150 נקודות וסיימה במקום הרביעי בתחרות. הייתה זו התוצאה הטובה ביותר של הולנד מאז זכייתה ב-1975.
אלבומה הראשון באנגלית יצא לאור זמן קצר לאחר השתתפותה באירוויזיון.
בשנת 2002 הוציאה אדסיליה את אלבומה השני "פנים אל פנים". האלבום הופק על ידי טיירד אוסטרהויז. קודם הוצאתו פרסמה את הסינגל "מה עשית לי", שהפך מועמד בקטגוריה לשיר ה-R&amp;B הטוב ביותר בפרסי TMF. אותו שיר זיכה אותה במועמדות בשנת 2003, כמו גם מועמדות לפרס אדיסון עבור 'האמן הטוב ביותר'. בשנת 2003 יצא לאור "פנים אל פנים" בגרמניה, אך זכה להצלחה מינימלית בלבד.