שטח הגבעה סביב האנדרטה היה שומם מעצים. בט"ו בשבט שחל בפברואר 1949, שלושה חודשים לאחר הנחת אבן הפינה להקמת השכונה, ניטעו בשטח החשוף של הגבעה 30 עצי זית על ידי ההורים השכולים. בטקס השתתפו גם הורים ותלמידים משכונת נשר הוותיקה ומתל חנן שלקחו אף הם חלק בנטיעות. סביב האנדרטה ובמורד הגבעה הוקם גן ציבורי. הגן נקרא על שמו של יצחק רוט ששימש כיושב ראש ועד שכונת נשר בשנים 1943–1950, כאחד ממייסדי שכונת גבעת נשר ב-1949, וכראש המועצה השני של נשר בשנים 1957–1972. לוח ההנצחה הראשון המציין את שם הגן נעלם עם השנים, ובשנת 2021 הונח לוח חדש המציין את שמו של הגן ליד המדרגות העולות מרחוב החלוצים לאנדרטה.
ב-1991 עבר שטח הגן סביב מבנה האנדרטה שדרוג שכלל יישור והסדרת השטח, הוספת אדמת גן, שיפוץ מתקנים וריצוף רחבת ההנצחה ושבילי ההליכה. בשנת 1998 הוסף לגן הציבורי גן פסלים שבו ארבעה פסלי נשים, פרי עבודתה של הפסלת עליזה פרקש. הפסלים נתרמו בשנת 1968 על ידי האמנית, לרגל יום הזיכרון לחללי מערכות ישראל. התרומה נעשתה בתיאום עם ראש העיר דוד עמר. בתקופת כהונתו של ראש העיר אברהם בינמו בין השנים 2013–2018, נותצו ראשי הפסלים על ידי משחיתים. בשנת 2021 מימנה עיריית נשר את שיקום הפסלים. העבודה בוצעה על ידי הפסלת עליזה פרקש, שהתנתה את השיקום בהתקנת מצלמות אבטחה במקום. העבודה הסתיימה לקראת יום הזיכרון בשנת 2021.
שינויים במבנה האנדרטה ובלוח ההנצחה מחוץ למבנה.
במהלך השנים חלו באנדרטה מספר שינויים. בשנת 1950, החלה בניית האנדרטה על שרידיה של עמדה מבוצרת מבטון שבצדיה המערבי והמזרחי ניתן להבחין עד היום בחרכי ירי שנותרו בשלמותם. על העמדה הציב האמן מיכאל קארה תבליט של חייל ומעליו מגן דוד עשוי בטון. הרחבה הצפונית בחזית מבנה האנדרטה הייתה קטנה מהרחבה הנוכחית, ובחזיתה הייתה בריכת דגי נוי. שטחו של המבנה המקורי היה 38 מ"ר ומגדל הבסיס התנוסס לגובה של 7.8 מטר.
בשנת 1956 הוצמד למבנה המקורי, מבנה נוסף ששימש להנצחה. המבנה קיבל צורה של האות ד והורכב משני מבנים מלבניים שחופו בטיח בהיר.
בשנת 2012 החליט ראש עיריית נשר, דוד עמר לערוך שינויים מפליגים במבנה האנדרטה מתוך כוונה להפוך את האתר למקום תוסס שיפעל לא רק בימי הזיכרון. בפועל עד לנובמבר 2021 לא נעשה כל שימוש במבנה והוא נפתח לציבור רק בערב יום הזיכרון וביום העצמאות.
השינויים במבנה הוצגו באמצעות הדמיות בפני מועצת העיר נשר בישיבת המועצה שהתקיימה באוגוסט 2012. ההדמיות עוררו התנגדות בקרב תושבי נשר שקראו לשינויים המתוכננים "יצור כלאים" שמתריס ומשתלט על הנוף ופוגע במבנה הפונקציונלי הצנוע והפשוט שהיה קיים במשך 56 שנים. המתנגדים טענו שמדובר במבנה שמיועד לשימור ושהוא חלק מהמורשת של נשר. הם ציפו לשינויים מעודנים יותר, המשקפים את הקשר בין המלט של נשר לבין עמדת הבטון היצוק.
בשנת 2013 החלו העבודות לחידוש מבנה האנדרטה. המבנה שנוסף בשנת 1956 הוחלף במבנה אלכסוני המטפס לגובה של 5.6 מטר. בתוך המבנה הוקם חדר מדורג בצורת אודיטוריום קטן, שבקצהו נפתח חלון גדול שממנו נשקף הנוף של שכונת רמות יצחק בנשר. השינויים הללו כמעט הכפילו את שטח המבנה ל-72 מ"ר.
הקיר הפנימי בתוך המבנה נהרס ועימם הויטרינות שבהן הוצגו כלי נשק ששימשו את לוחמי "ההגנה". ציור מקורי של האמן מיכאל קארה נהרס אף הוא עם הריסת הקיר.
במסגרת התכנון המחודש של המבנה, הוסר מהקיר הדרומי לוח שבו הונצחו 25 חללים שהשתתפו במלחמת העצמאות. הלוח הועבר למשמרת לעיריית נשר, אולם ברבות השנים נעלמו עקבותיו. באפריל 2021 נמצא חלק מהלוח כשהוא שבור לשני חלקים גדולים. תוכניות לשיקום הלוח הוכנו על ידי עיריית נשר אך נכון ל-2021 הן טרם יצאו לפועל.
תמונות החללים שהופיעו על גבי הקירות בתוך המבנה הוחלפו ב78 תיבות הנצחה שכללו את תמונת החלל משמאל, ופרטי החלל החרותים מימין על דלת נפתחת המציינים: שם משפחה, שם פרטי, כינוי, דרגה, גיל, תאריך מוות עברי ולועזי.
לוח ההנצחה שהוצב מחוץ לאנדרטה, הכולל את שמות החללים, היה עשוי מלוח בטון שהותקן על גבי קיר אבנים לא מסותתות. על גבי לוח הבטון צוינו שמות החללים באותיות שחורות ללא ציון תאריך נפילתם. בתחתית לוח הבטון נכתב: ללא ציון שמות החללים. במשך השנים נוספו חללים נוספים ללא סדר כרונולוגי של תאריך נפילתם. בשנת 2015 הוחלף לוח ההנצחה המקורי בלוחות הנצחה חדשים עשויים משיש שהוצבו על גבי לוח אבן גדול. ליד כל שם צוינו דרגתו של החלל ותאריך מותו העברי והלועזי. כמו כן נוספו גם שמות חללי טבח בתי הזיקוק.
בקיץ 2016 התגלה סדק עמוק בתבליט שיצר מיכאל קארה בראש האנדרטה וחלק ממנו נפל והתנפץ. התבליט תוקן על ידי משמרים של המועצה לשימור אתרי מורשת בישראל.
ב-25 בנובמבר 2021 הוסף לקיר האנדרטה פסל מתכת בדמות נשר שעוצב על ידי האדריכל יהודה יהב שכינה את יצירתו "הנשר החלול". על הביצוע הופקד הפסל חן וינקלר. היצירה הותקנה מעל הקיר שבו מונצחים שמות החללים.
באמצע חודש פברואר 2022 החלו להתווסף שמות חללים בתוך מבנה האנדרטה: 23 תיבות הנצחה, שכוללות 18 חללי צה"ל ו-5 חללי פעולות איבה. הוכנה גם תשתית להוספת תיבות הנצחה אם יידרשו בעתיד.
ב-3 באפריל 2022 הוספו 23 תיבות הנצחה בתוך האנדרטה ומספרן מגיע ל-101 תיבות של חללי נשר במערכות ישראל וחללי פעולות איבה. ב-17 באפריל 2022 הושלמה התקנת לוח השמות על קיר ההנצחה מחוץ למבנה. הלוח כולל 143 שמות: 93 חללי צה"ל ומערכת הביטחון, 6 חללי פעולות איבה, שני חללים מבני קהילת יהודי בפלורידה, קהילה אחות של נשר, 39 חללי טבח בתי הזיקוק וחלל נוסף מבז"ן שנהרג באותו יום.
נכון ל-26 ביוני 2022 כולל קיר ההנצחה 144 שמות.
חללי מערכות ישראל המונצחים באנדרטה בנשר.
חלק מחללי מלחמת העצמאות שגרו בנשר אינם מונצחים באנדרטה. בספר "בני נשר" המנציח 30 חללי מלחמת העצמאות מנשר, שערך אברהם ברוידס, מופיעים שמותיהם של עשרה חללים שהגיעו ל"מעון עולים בנשר" שהוקם באוגוסט 1947 ביוזמתם של מרים רוגוז'יק וחיים שלח מנשר. המקום הוקם בחסותה של מועצת פועלי נשר בבנייני המחנה של הצבא הבריטי ששכן על הגבעה שהיום נקראת גבעת העמדות ממזרח לכביש 7212 ומול הגבעה ממערב לכביש זה (היום בשטח בית הספר היסודי בית יהושע). רוב העולים שם היו מעפילים. ב-8 במרץ 1948 התגייסו כ-80 מעולי המעון. עשרה מתוכם נהרגו בקרבות מלחמת העצמאות.
ב שהוכנס למבנה האנדרטה עם הקמתו, מופיעים 25 שמות של חללי מלחמת העצמאות. חללים שגדלו בנשר וחללים ממעון עולים נשר.
ל"ט חללי טבח בתי הזיקוק.
ב-30 בדצמבר 1947 (י"ז בטבת תש"ח) אירע טבח בתי הזיקוק במפרץ חיפה. בטבח, שהתחולל בעקבות התקפה של האצ"ל בה נהרגו שישה פועלים ערבים, נהרגו 39 יהודים שעבדו במקום. בעקבות הטבח יצאו כוחות של הפלמ"ח וגדוד 21 מחטיבת כרמלי לפעולת תגמול בכפרים בלד א-שייח' וחוואסה שתושביו בצעו את הטבח. בפעולה זאת נהרגו חנן זלינגר, חיים בן דור ועמוס גלילי המונצחים בנשר. ב-2015 הוספו שמות ההרוגים בטבח בתי הזיקוק לאנדרטה בעיר נשר.
סמסונג גלקסי A02s
סמסונג גלקסי A02s (באנגלית: Samsung Galaxy A02s) הוא טלפון חכם מבוסס אנדרואיד, המיוצר על ידי סמסונג אלקטרוניקה, כחלק מסדרת A של סמסונג גלקסי. הוא הוכרז ב-24 בנובמבר 2020, והושק ב-4 בינואר 2021. הוא יורשו של סמסונג גלקסי A01.
מפרט.
חומרה.
המכשיר מצויד במסך מגע קיבולי מסוג "PLS TFT" בגודל 6.5 אינץ', וברזולוציית 720×1600 פיקסלים.
המכשיר מופעל על ידי מעבד בעל שמונה ליבות, בתדר עבודה של 1.8 ג'יגה הרץ. במכשיר ישנה מערכת על שבב מדגם SDM450 Snapdragon 450 מתוצרת קוואלקום עם תהליך 14 ננומטר. למכשיר אחסון פנימי בנפח 32 או 64 ג'יגה בייט, שניתן להרחיבו באמצעות כרטיס MicroSD עד ל-512 ג'יגה בייט. למכשיר יש זיכרון RAM בנפח 2 או 3 או 4 ג'יגה בייט. כמו כן, המכשיר מופעל על ידי סוללת ליתיום-יון, בקיבולת 5000 מיליאמפר-שעה. שאינה ניתנת להסרה, במתח טעינה מהירה בת 15 וואט.
מצלמה.
המכשיר מצויד במערך בעל שלושה מצלמות אחוריות, ומצלמה אחת קדמית, הכולל: המצלמה הראשית היא עדשה רחבה ברזולוציה 13 מגה פיקסל; זוג חיישנים לצילום עומק ברזולוציה 2 מגה פיקסל; כמו כן, למכשיר ישנה מצלמה קדמית לצילום סלפי ברזולוציה 5 מגה פיקסל. המצלמה הראשית יכולה להקליט וידאו עד 1080p ב-30 פריימים לשנייה.
תוכנה.
המכשיר הושק כשמותקנת עליו מערכת ההפעלה אנדרואיד 10 בממשק המותאם של סמסונג - One UI 2.0.
המכשיר עודכן בעדכון תוכנה לגרסה 11 לממשק המותאם של סמסונג - One UI 3.0.
המכשיר עודכן בגרסת קושחה והוא כולל את תיקון האבטחה של אוגוסט 2021.
מוח (מזון)
המוח, בדומה לרוב האיברים הפנימיים האחרים, או לחלקי פנים, יכול לשמש כמזון. המוח המשמש כאוכל נלקח מבעלי חיים רבים, ביניהם חזירים, סנאים, ארנבים, סוסים, בקר, קופים, תרנגולות, דגים, כבשים ועזים. בתרבויות רבות סוגים שונים של מוח נחשבים למעדן.
צריכה תרבותית.
מוחם של בעלי החיים משמש רבות במטבח הצרפתי, במנות כגון "cervelle de veau" ו-"tête de veau". מנה הנקראת מגז היא פופולרית בפקיסטן, בנגלדש, בחלקים מהודו ובמדינות שאליהן היגרו אנשים מתת היבשת ההודית. במטבח הטורקי, המוח יכול להיות מטוגן, אפוי או נצרך כסלט. במטבח הסיני המוח הוא מעדן במטבח צ'ונגצ'ינג או סצ'ואן, ולעיתים קרובות הוא מבושל בסיר חם חריף או במנגל. בחלק הדרומי של סין, מוח החזיר משמש ל"טיאנמה ז'ונאו טאנג". בדרום הודו קארי או טיגון מוח עיזים הוא מעדן.