חלק מהמרואיינים לתחקיר קישרו בין מקרה הרצח של ניסים שטרית לרצח אבי אדרי, והעלו חשד – שלא נחקר קודם לכן במשטרה באופן מעמיק בשני תיקי הרצח. במשטרה באופן החקירה הראשוני לא האמינו שאנשי משמרת הצניעות מסוגלים לרצוח. במקרה היעלמותו של ניסים שטרית התמקדו במייק האיש האחרון שנפגש עם ניסים שטרית. מייק שלאחר חקירה התברר שהיה שליח משמרת הצניעות של ישיבת שובו בנים, בהנהגת אליעזר ברלנד, וכוונותיו היו להוביל את אנשיו לפגוע בניסים שטרית, למה שהתברר בהמשך לרציחתו ולהעלמת גופתו, כאשר הגיע שטרית עם מייק לביתה של נערת פיתוי בירושלים, ושם נחטף ליער אשתאול והוכה למוות. אחד מחסידי ברלנד לשעבר סיפר בתחקיר כי אנשי משמרת הצניעות בראשותו של צביקה צוקר – חתנו של ברלנד, רצחו בהוראתו הישירה של ברלנד את ניסים שטרית, ביתרו את גופתו וטמנו את חלקיה ביער. שניים מחסידיו של ברלנד ששמם נקשר בתחקיר במעשי הרצח הישיר של ניסים שטרית הם: בנימין זאבי בנו של השר המנוח רחבעם זאבי, ופעיל מרכזי מאנשי "שובו בנים" של ברלנד, ברוך שרביט. באופן דומה נרצח אבי אדרי, כאשר נערת פיתוי גרמה לו להגיע ליער רמות, שם הוכה למוות בידי אנשי משמרת הצניעות של "שובו בנים" בשנת 1990, וגופתו נמצאה ביער שעליה סימני אלימות קשים.
שאנדור פלקי
שאנדור פלקי (במקור פיכסל-Füchsl, בהונגרית: Feleky Sándor; לובשבריני, 31 באוקטובר 1865 – בודפשט, 1 בספטמבר 1940) היה רופא, סופר, משורר. מתרגם ספרותי יהודי-הונגרי.
ביוגרפיה.
שאנדור פיכסל נולד במשפחה יהודית כבנם של מיקשה פלקי (פיכסל) ושל אנה ברון. אֶחַיו היו הוגו פלקי (1861–1932), רופא אורולוג, פרופסור, ובלה פלקי (1862–1923), עורך דין וחבר בוועדה המחוקקת (גוף שהוקם בהונגריה ופעל בין 1876 לבין 1950 כדי לתאם בין הממשל המקומי לבין הממשל הממלכתי כדי להבטיח שיתוף פעולה בין הגופים השונים של המינהל הציבורי). אחיינו גזה פלקי היה סופר ועיתונאי. הוא המשיך את לימודיו בסיום התיכון באוניברסיטה בבודפשט (כיום שמו אוניברסיטת אטווש לוראנד), שם קיבל את התואר דוקטור לרפואה שלו. ב-1893 הפך לרופא של רובע בבודפשט וב-1910 כרופא מחוזי (רופא רשמי מוסמך בעל אחריות כוללת על תחומי הרפואה ומקצועות הבריאות שתפקידו לבצע פיקוח על בריאות הציבור באזור פעילותו). כבר אז, בנוסף לכתביו בספרות הבריאות, כתב גם יצירות ספרות יפה ותירגם יצירות ספרותיות. כרך שיריו הראשון, "עננים נודדים", ראה אור ב-1900. הוא התחתן עם מלווינה גלאזנר ב-6 ביולי 1902 בבודפשט. בשנה שלאחר מכן התפרסם כרך השירים העצמאי השני שלו בשם "צללים וקרני אור". תרגומיו לבלדות ורומנים גרמניים פורסמו ב-1905. בשנת 1911 נבחר לחבר באגודת פטפי. ב-1912 פרסם את כרך השירה הגדול השלישי שלו, "השדה שלי".
ב-1930 פרסם הן מאמר ספרותי מקצועי והן מאמר של ספרות יפה בשם "א-ב של ספר הבריאות בשירים ובתמונות" ו-"חריש סתיוי" בהתאמה, ובאותה שנה פרסם גם תרגום הונגרי של שירי ניקולאוס לנאו.
כמה שנים לפני מותו פרסם את "איך לחיות בקיץ ובחורף? אספר בשירים קטנים ..." ב-1937 ו"שרביט הקנים" ב-1938.
הוא הובא למנוחות בבית הקברות היהודי ברחוב קוזמה.
הנצחתו.
קרן שאנדור פלקי לחינוך בלובשבריני הוקמה ב-2001. מטרת הקרן היא לשפר את התנאים החומריים של בית הספר היסודי המקומי. הקרן תורמת לקייטנת חופשת הקיץ של התלמידים בבית הספר וכן מעניה תמיכה כספית לתלמידים מוכשרים אך במצב כלכלי ירוד.
קרן העושר של נורווגיה
קרן העושר של נורווגיה או "קרן הפנסיה הממשלתית של נורווגיה" (בנורווגית: Statens pensjonsfond) מורכבת משתי קרנות עושר ריבוניות נפרדות בבעלות ממשלת נורווגיה.
"קרן הפנסיה הממשלתית - העולמית", המכונה גם "קרן הנפט", הוקמה בשנת 1990 כדי להשקיע את עודפי ההכנסות של מגזר הנפט הנורווגי. יש לה יותר מ-1.3 טריליון דולר בנכסים, כולל החזקה של 1.4% מכלל המניות של החברות הציבוריות בעולם, מה שהופך אותה לקרן העושר הריבונית הגדולה בעולם. במאי 2021, היקף הקרן היה שווה לכ-248,000 דולר לכל אזרח נורווגי. היא מחזיקה בהשקעות בנדל"ן והשקעות באפיקי "הכנסה קבועה" (Fixed Income), כדי לייצר תזרים מזומנים במועדים קבועים. חברות רבות מודרות על ידי הקרן מטעמים אתיים.
"קרן הפנסיה הממשלתית - נורווגיה" קטנה יותר, והוקמה בשנת 1967 כסוג של קרן ביטוח לאומי. היא מנוהלת בנפרד מקרן הנפט ומוגבלת להשקעות מקומיות וסקנדינביות, ולכן היא בעלת מניות מפתח בחברות נורווגיות גדולות רבות, בעיקר דרך הבורסה לניירות ערך של אוסלו.
מטרה.
מטרת הקרן היא להשקיע חלק מהעודפים הגדולים שנוצרו על ידי מגזר הנפט הנורווגי, בעיקר ממסים על חברות, אך גם מתשלום עבור רישיונות לחיפושי נפט וכן מהריבית הכספית הישירה של המדינה ודיבידנדים מחברות הנפט שבבעלות חלקית של המדינה. על פי הערכות, ההכנסות השוטפות ממגזר הנפט נמצאות בשיאה ותרדנה בעשורים הבאים. קרן הנפט הוקמה בשנת 1990 לאחר החלטה של המחוקק במדינה, להתמודד עם השפעות הירידה הקרובה בהכנסות ולהחליק את ההשפעות המפריעות של תנודות גבוהות של מחירי הנפט.
כפי ששמה מרמז, קרן הפנסיה הממשלתית העולמית מושקעת בשווקים פיננסיים בינלאומיים, כך שהסיכון אינו תלוי בכלכלה הנורווגית. הקרן מושקעות במעל ל-9,123 חברות ב-73 מדינות (נכון ל-2021).
הרקע להקמת הקרן.
נורווגיה חוותה עודפים כלכליים מאז פיתוח משאבי הנפט והגז שלה בשנות ה-70 של המאה ה-20 מציאות זו, יחד עם הרצון להפחית את התנודתיות הנובעת משינויים במחירי הנפט, הניעו את הקמתה של קרן הנפט של נורווגיה, כיום קרן הפנסיה הממשלתית-הגלובלית (GPF-G). חוסר היציבות של מחירי הנפט מעורר דאגה מתמדת במדינות התלויות בנפט מאז תחילת הפריחה בהפקת הנפט, אך במיוחד בעשורים שלאחר משברי הנפט בשנות ה-70. מכיוון שהתמ"ג הריאלי של מדינות מייצאות נפט קשור למחיר הנפט, מטרתם של יצואנים אלו היא לייצב את דפוסי צריכת הנפט, ושורה של מדינות מייצאות נפט הקימו קרנות עושר ריבוניות, ככלי מדיניות יעיל להשגת תוצאה זו. אימוץ גישה זו על ידי נורווגיה תואם את המגמות הכלכליות העולמיות, במיוחד את דפוסי ההשקעה. ההשקעות הבינלאומיות עלו בקצב גבוה משמעותית מהתמ"ג העולמי או מהסחר העולמי של סחורות ושירותים, ועלו ב-175% במהלך תקופה שבה שני המדדים הראשונים עלו ב-53% וב-93% בהתאמה.
קרן הפנסיה הממשלתית העולמית (בנורווגית: Statens pensjonsfond Utland, SPU) היא קרן שאליה מופקד העושר העודף המיוצר מהכנסות הנפט. שמה שונה בינואר 2006 מקרן הנפט של נורווגיה. הקרן מכונה בדרך כלל קרן הנפט (Oljefondet).
מועצת האתיקה של הקרן.
בעקבות ויכוח על מדיניות ההשקעות של הקרן, לאחר גילוי מספר מקרים של השקעה בחברות שנויות במחלוקת, המעורבות בעסקים כמו ייצור נשק, טבק ומוצרים מזהמים. המועצה המייעצת לאתיקה של קרן הנפט הוקמה ב-19 בנובמבר 2004 בצו מלכותי. בהתאם לכך, הוציא משרד האוצר של נורווגיה תקנה חדשה לניהול קרן הנפט הממשלתית, הכוללת גם הנחיות אתיות.
על פי ההנחיות האתיות שלה, הקרן אינה יכולה להשקיע כסף בחברות שתורמות במישרין או בעקיפין להרג, עינויים, שלילת חירות או הפרות אחרות של זכויות אדם במצבי סכסוך או מלחמות. בניגוד למה שנהוג לחשוב, הקרן רשאית להשקיע במספר חברות המייצרות נשק, שכן רק נשק כלשהו, כמו נשק גרעיני, אסור על פי ההנחיות האתיות כאובייקטי השקעה. כך לדוגמה מכרה הקרן החזקות שהיו לה בחברות הישראליות: אלביט מערכות, שפיר הנדסה ותעשייה, מבנה נדל"ן ודניה סיבוס, בגלל פעילותן בשטחים.
במרץ 2019 הודיעה הקרן כי תפסיק להשקיע בחברות נפט.
קראבי (עיירה)
קראבי (בתאית: กระบี่) היא העיירה המרכזית במחוז קראבי ובירת המחוז. העיירה ממוקמת באזור רצועת החוף המערבית של דרום תאילנד.
מערבית לעיירה ממוקם שדה התעופה של קראבי, וענף התיירות בעיירה מהווה את אחד מהענפים הכלכליים העיקריים של תושבי העיירה. אף על פי כן חלק גדול מהמטיילים רק עוברים דרך העיירה בדרך הלאה לחופים הסמוכים של האד יאו, אאו נאנג, וראי לה.
פרסת הזהב
אזור פרסת הזהב (באנגלית: The Golden Horseshoe) הוא אזור העשיר, והעירוני ביותר באונטריו, שכולל גם את טורונטו, העיר הגדולה ביותר בקנדה. אזור פרסת הזהב הוא גם האזור עם צפיפות אוכלוסייה הגבוהה ביותר בקנדה, והאזור המתועש ביותר במדינה.
נכון לשנת 2021 מעל ל-21 אחוזים מכלל אוכלוסיית קנדה חיה באזור פרסת הזהב - בסביבות 7.8 מיליון תושבים בחלק הליבה של אזור פרסת הזהב.
האזור מכונה פרסת הזהב משום שצורת האזור נראית כמו פרסה של סוס, המילה "זהב" מתייחס לשגשוג הכלכלי של האזור.
ערן חיימוביץ'
ערן חיימוביץ' (נולד ב-1 באפריל 1966) הוא מנהל ישראלי המכהן כמנכ"ל חברת "תשתיות אנרגיה בע"מ", חברת התשתית הלאומית של משק האנרגיה בישראל. בעברו שימש כמנכ"ל חברת פניציה.
ביוגרפיה.
חיימוביץ' נולד וגדל בעפולה. במסגרת שירותו הצבאי שירת כקצין קשר. משמש כסגן אלוף במילואים.
בשנת 1995 החל את דרכו בחברת פניציה. לאורך השנים כיהן במגוון תפקידים, בהם מהנדס מערכת, מנהל המפעל לעיבוד זכוכית ומנהל המפעל לייצור זכוכית שטוחה. בשנת 2012 מונה למנכ"ל החברה, ועם כניסתו לתפקיד התמודד עם חובות בגובה 323 מיליון ש"ח והקפאת הליכים שנכפתה על החברה.