ברתומיאו, בעל תואר ראשון במשפטים, סיים את לימודיו באוניברסיטת ברצלונה. באמצע שנות ה-2000 סיים תואר שני בניהול ספורט באוניברסיטת קומפלוטנסה של מדריד.
בתאריך 25 בנובמבר 2008, החליטה ממשלת ליטא להעניק לברתומיאו גביע הוקרה על תרומתו לפיתוח וקידום הספורט במדינה.
בתאריך 2 בנובמבר 2021, לאחר הצבעה של קבוצות היורוליג, הוחלט על סיום תפקידו של ברתומיאו, אותו הוא צפוי לעזוב ב-30 ביוני 2022.
אבו ח'דיר
סריקה קונית
סריקה קונית, או סריקה חרוטית, (Conical Scanning) היא שיטה שנעשה בה שימוש במערכות מכ"ם מוקדמות כדי לשפר את דיוק גילוי הכיוון של המטרה, ביחס לשיטות סריקה פשוטות יותר.
ב"סריקה חרוטית" אלומת השידור מסתובבת שוב ושוב בצורה חרוטית סביב "ציר המבט" של אנטנת השידור (ומכאן שמה). גילוי של החזר חזק יותר מהמטרה, כאשר האלומה מכוונת רגעית בזווית מסוימת במהלך סיבובה, מרמז כי יש להטות את "ציר המבט" של אנטנת השידור לכיוון זווית זו. במצב אידיאלי, כאשר "ציר המבט" של האנטנה פונה במדויק אל המטרה, יתקבל החזר חזק, יציב ושווה במהלך כל מחזור סיבוב האלומה.
הרעיון בבסיס הסריקה החרוטית דומה לרעיון בבסיס השיטה המוקדמת יותר של Lobe switching, בה נעשה שימוש במערכי מכ"ם מוקדמים יותר. סריקה חרוטית היא ההרחבה הדו-ממדית לשיטה זו ועושה שימוש באונת שידור אחת, במקום שתיים.
דוגמאות רבות של מערכי lobe switching עברו התאמה לסריקה קונית במהלך מלחמת העולם השנייה, כמו מכ"ם ה-Wurzburg הגרמני לדוגמה.
באמצעות בקרה מתאימה, הנחיית האנטנה יכולה להיעשות אוטומטית לחלוטין, אך מצבי כישלון פוטנציאליים של המערך וחוסר חסינות בפני שיבוש והטעייה הובילו בסופו של דבר להחלפה של מערכות סריקה קונית במערכי מכ"ם מונופולסי (Monopulse Radar).
למרות היותה שיטה מוקדמת ופשוטה יחסית ולמרות שכיום קיימות שיטות יעילות ומדויקות יותר, עדיין נעשה כיום שימוש בסריקה חרוטית בידי רשת חלל עמוק לתחזוקת קשרי תקשורת לגשושיות. הגשושיות המיוצבות-ספין פיוניר 10 ופיוניר 11 השתמשו בסריקה קונית לצורך תמרונים לעקיבה אחר כדור הארץ במסלולו.
הסבר טכני.
לאנטנת מכ"ם טיפוסית יש רוחב אלומה של כמה מעלות. בעוד רוחב זה מתאים לגילוי המטרה ולקביעת המרחק והכיוון הכללי אליה, הוא אינו מדויק מספיק לצורך הנחית אש, אשר דורשת דיוק מסדר גודל של 0.1 מעלות. ככלל, ניתן לשפר (להקטין) את רוחב האלומה באמצעות שימוש באנטנות גדולות יותר, אך פתרון זה מחייב מערכי שידור וקליטה גדולים ומורכבים יותר, המצריכים הספקים גדולים יותר ומערכות נושאות מורכבות יותר החשופות יותר לתקלות ולאי-דיוק מכני. לכן, לעיתים קרובות, פתרון זה אינו מעשי או אינו יעיל ובמקומו נעשה שימוש בשיטות סריקה חכמות, כדי להשיג שיפור בדיוק גילוי הכיוון אל המטרה.
כדי לנטר את כיוונה של המטרה ביחס לאנטנה, יש לסובב את האנטנה כך ש"ציר המבט" שלה יצביע ישירות על המטרה כל הזמן. במצב זה, כיוון ההצבעה של האנטנה נותן את הכיוון בו נמצאת המטרה ביחס אליה. כדי שמערכת המכ"ם תעקוב באופן אוטומטי אחרי המטרה, הכרחי שהמערכת תהיה בעלת מערכת בקרה ששומרת על אלומת האנטנה מצביעה על המטרה בעודה נעה. מקלט המכ"ם יקלוט אות בעוצמה מקסימלית כאשר המטרה נמצאת במרכז האלומה, כך שאם האלומה מצביע בתחילה ישירות על המטרה, כאשר המטרה תזוז החוצה ממרכז האלומה עוצמת האות המתקבל תצנח. מעגלים חשמליים שתפקידם לבקר אחרי כל ירידה בעוצמת האות המתקבל ניתנים לפיכך לשימוש כדי להנחות את האנטנה כך שתעקוב אחרי תנועת המטרה. ישנן שלוש בעיות עם השיטה הזאת:
1. למכ"ם לא יהיה מידע לאיזה כיוון המטרה זזה, ולפיכך לא תהיה לו אינדיקציה לאיזה כיוון להניע את האנטנה כדי לעקוב אחרי המטרה.
2. כשהמטרה זזה החוצה ממרכז האלומה, הספק האות המתקבל משתנה רק לאט מאוד בתחילה. לפיכך המערכת לא רגישה לשגיאות בכיוון ההצבעה של האנטנה.
3. שינויים בעוצמת ההד מהמטרה (echo) שנגרמים על ידי נצנוץ (שינוי השח"ם) יכולים להתפרש בטעות כתנועה של המטרה.
סריקה קונית.
סריקה קונית מתמודדת עם הבעיות המתוארות לעיל, באמצעות הסטת האלומה במקצת מקו האמצע של האנטנה, ולאחר מכן סיבוב האלומה מסביב לציר המרכזי של האנטנה. ניקח לדוגמה אנטנה שמייצרת אלומה ברוחב של 2 מעלות - ערך טיפוסי מאוד - מכ"ם סריקה קונית עשוי להזיז אותה 1.5 מעלות לצד אחד של קו המרכז באמצעות הסטה של זן האנטנה במקצת. התבנית הנוצרת, בכל רגע נתון בזמן, מכסה את קו המרכז של האנטנה ברדיוס של 0.5 מעלה, וב-1.5 מעלות בכיוון השני. באמצעות סיבוב זן האנטנה על ידי מנוע, התבנית נהפכת לחרוט שצירו הוא ציר האנטנה, ושמשתרע 3 מעלות מצד לצד בדוגמה שלנו.
קונספט המפתח הוא שמטרה שממוקמת על ציר האנטנה תיצור החזר קבוע ללא תלות בכיוון הצבעת האלומה, בעוד אם המטרה נוטה לצד מסוים ביחס לציר האנטנה אז היא תיצור החזר חזק כאשר אלומת המכ"ם מצביעה בכיוון הכללי שלה והחזר חלש כאשר היא מצביעה הרחק. בנוסף לכך חלק האלומה שמכסה את ציר האנטנה הוא קרוב לשפת האלומה, היכן שעוצמת האלומה יורדת במהירות. מטוס שממוקם על שפת האלומה מצוי לפיכך בתחום שבו אפילו תנועות קטנות ביותר יפיקו שינוי בר הבחנה בהחזר, שגדל מהר הרבה יותר בכיוון שהאנטנה צריכה לנוע. מערכת הבקרה של האנטנה מתוכננת כך שתניע את האנטנה באזימוט ובהגבהה כך שכל הזמן יופק החזר קבוע מהמטוס הנעקב. בשיטת הסריקה הקונית תנועות זעירות הרבה יותר ניתנות לגילוי, ודיוק של מתחת ל-0.1 מעלות נעשה אפשרי.
אלפונסו צבע
מימון אלפונסו צבע (טנג'יר, מרוקו 1917 – ישראל 2011), היה נשיא תנועת הנוער שארל נטר במרוקו, ציר בקונגרס הציוני העולמי, פעיל ציוני וחברתי, איש עסקים ופילנתרופ יהודי.
רקע כללי.
בשנת 1912 עברה מרוקו לשלטון פרוטקטוראט צרפתי,
כאשר חלקה עמד תחת חסות ספרדית. תחת שלטון הפרוטקטוראט הקהילה היהודית גדלה מאוד מבחינה דמוגרפית, והפכה לעירונית יותר.
תנועת 'כל ישראל חברים' פעלה במרוקו עוד לפני תקופת השלטון הצרפתי, בהקמת בתי ספר. בתמיכת השלטונות הקימה תחת החסות הצרפתית מערך חינוכי עצום ורחב ממדים במרוקו, ששילב חינוך יהודי, הכשרה מקצועית וחיזוק הזיקה לתרבות הצרפתית. העיר קזבלנקה, ששכנה על חוף הים, הייתה אחד מיעדי ההגירה הפנימית המרכזיים. הגיעו אליה הגיעו משפחות ברוכות ילדים רבות. בשנים אלו החלה העיר להוות מרכז לתסיסה חינוכית ורעיונית.
קורות חיים.
תקופת מרוקו.
אלפונסו צבע נולד ב-1917 למשפחה דתית בטנג'יר, שהייתה נתונה באותה עת תחת שלטון חסות ספרדי. הוא רכש את השכלתו בבית הספר הצרפתי לכלכלה ומסחר בטנג'יר, ובבית הספר היהודי "מיימוניד" בפריז. ב-1938 הגיע לעיר קזבלנקה, שהייתה נתונה אז תחת שלטון הפרוטקטוראט הצרפתי. באותן שנים גדלה הקהילה היהודית במרוקו באופן משמעותי, ונטתה לדפוסי מגורים אורבניים יותר.
בקזבלנקה פגש צבע מציאות נעדרת תנועות נוער מאורגנות משמעותיות זולת תנועת "שרל נטר", שעמדה אז בשלביה הראשונים. תנועה זו, שפעלה בקזבלנקה, נוסדה ב-1929, לאחר שפרשה מה"איחוד האוניברסלי של הנוער היהודי" (.U.U.J.J), ארגון נוער שהוקם בפריז. התנועה שמה דגש על חינוך יהודי ורכישת השפה העברית. אלפונסו צבע השתלב בהנהגת התנועה ובהובלתה והפך לנשיאה.
עם פרוץ מלחמת העולם השנייה ב-1939, הפכה התנועה לבלתי לגאלית ופעלה למען ההעפלה לארץ ישראל, כאשר מבחינה פורמלית הוצגה כחלק מתנועת הצופים הצרפתית. אלפונסו צבע סייע לרווחתם של פליטים יהודים מארצות אירופה שנשלחו למחנה מזאגאן, הסמוך לקזבלנקה. במישור החינוכי, עבד מול גופים וארגונים שונים למען גיוס משאבים וקידום השיקום החברתי, הרפואי והחינוכי של השכבות החלשות במלאח, הרובע היהודי בעיר. את רעייתו גלדיס, גם היא פעילה בתנועה, הכיר באותה התקופה.
אלפונסו צבע נבחר לציר בקונגרס הציוני עולמי, ועסק בפעילות ציבורית ענפה באגודות שונות. במסגרת תנועת "שרל נטר", פעל לטיפוח מוסדות חינוכיים, לעידוד בני נוער יהודים עניים ממרוקו ללמוד בהם ולשליחתם להכשרה בקיבוצים דתיים בארץ ישראל. צבע מונה לנציג המחלקה התורנית של ההסתדרות הציונית במרוקו, ובתפקיד זה פעל רבות לקידום חינוך יהודי תורני משמעותי. ציר פעילות נוספת שלו היה קידום ההגנה העצמית ופיתוח כשירותם של צעירי מרוקו בתחום זה.בשנת 1950 ארגן קונגרס לדיון בשאלות חברתיות ביהדות מרוקו, שאליו הזמין אישי ציבור, מנהיגים ומחנכים. באירועים כגון זה ובפעילות השוטפת הוביל צבע, במידה
רבה, את החינוך היהודי במרוקו.בתקופת העליות הגדולות שלאחר קום מדינת ישראל, פעל צבע מול השלטונות הישראליים למען הגברת היקף העלייה של יהדות מרוקו, אך תביעותיו לא נענו. צבע ייצג עמדה כי יש לחנך לגישה ציונית דתית בקרב הנוער היהודי במרוקו, אך ללא אוריינטציה פוליטית המזוהה עם מפלגה מסוימת.
תקופת ישראל.
עם קבלת עצמאותה של מרוקו, ב-1958, עלה צבע עם בני משפחתו לישראל והתיישב בנתניה. בארץ פעל בתחום הפיננסים, והיה בין אנשי העסקים הבולטים בקרב עולי ארצות האסלאם. צבע היה מחר את חלקו ב"בנק ארץ ישראל לתועלת אשראי" וכך הוקם בנק כללי, בנק נוסף ועשרות חברות. בארץ המשיך את פעילותו הציבורית, בתחומי עלייה וקליטה, חברה ורווחה. לאחר אירועי ואדי סאליב, שימש כחבר הוועדה החוקרת מטעם הרב יצחק נסים, ובהמשך, תחת כהונת ראש הממשלה לוי אשכול, כיהן כיו"ר הוועדה למחקר סוציאלי, שעסקה במחקר מצבם של עולי צפון אפריקה בישראל.