השער היה עשוי נחושת או פליז. על נחושת זו נאמר שהייתה צהובה כזהב, וכך אמר ר' אליעזר על הדלתות: "נחושתן היה מצהיב ויותר יפה משל זהב" (ירושלמי, יומא, י"ט ע"ב), בתלמוד הבבלי לעומת זאת נאמר רק:" ר' אליעזר בן יעקב אומר נחשת קלוניתא הייתה והייתה מאירה כשל זהב" (בבלי, יומא, ל"ח ע"א). בדומה לשאר שערי הר הבית השער היה מורכב משתי דלתות בגובה עשרים אמה (כ- 10 מטרים) ורוחב כל דלת חמש אמות (כ- 2.5 מטרים). בשונה משאר השערים לשער ניקנור הייתה מזוזה מכיוון שדרכו הגיעו ללשכת פרהדרין שבה ישב הכהן הגדול.
מקור השם.
במקורות קיימים שני הסברים שונים לשמו של השער.
לפי הסבר אחד, שהוא המוכר מבין השניים ומופיע במספר מקורות בתוספתא ובתלמוד, ניקנור היה נדבן יהודי מעשירי אלכסנדריה שנידב דלתות שתשמשנה כשער לבית המקדש ולכן נקראו דלתות אלו על שמו. בתוספתא מסופר כי במהלך המסע מאלכסנדריה התרחש נס לדלתות, ובשל כך גם לאחר שישראל התעשרו וציפו את כל דלתות הנחושת במקדש בזהב, הושאר שער ניקנור ללא ציפוי:
כך או כך, בתוספתא מובא כי יש האומרים שהשער הושאר ללא ציפוי מכיוון שהנחושת שלו נראתה כזהב. פירוש זה נתמך בידי הממצא הארכאולוגי של כתובת ניקנור, בה מוזכר "נקנר אשר עשה את הדלתות".
הסבר שני ופחות מוכר מופיע בברייתא בירושלמי על מסכת יומא:
קוסינוס
קוסינוס (מסומן ב-formula_1) היא פונקציה טריגונומטרית בסיסית, המתאימה לכל זווית מספר ממשי בין (1-) ל-1. הרחבות שונות של הפונקציה משמשות במגוון תחומים, כגון: הגדרות שונות באנליזה (ובפרט באנליזה מרוכבת). הפונקציה שימושית מאוד בפיזיקה, בהנדסת חשמל ובתחומי מדע והנדסה אחרים.
הגדרות.
הגדרה בסיסית.
בהגדרתה הבסיסית ביותר, פונקציית הקוסינוס מציינת את היחס בין הניצב שליד הזווית ליתר במשולש ישר-זווית, כפונקציה של הזווית שליד הניצב הזה. הגדרה זאת מתייחסת רק לזווית בתחום שבין 0 ל-90 מעלות או formula_2 רדיאנים. משולשים עם זוויות זהות דומים ויחס הצלעות בהם תמיד זהה. לכן הקוסינוס של זווית מוגדר היטב.
הרחבה.
במעגל היחידה ניתן להסתכל על רדיוס הנמתח מהמרכז לנקודה (x,y) כיתר של משולש ישר-זווית שניצביו ניצבים לצירים. מכיוון שאורך היתר הוא 1 נקבל שקוסינוס הזווית שבין ציר ה-x לרדיוס הוא בדיוק אורך ניצב המשולש המקביל לציר ה-x, כלומר שיעור ה-x של הנקודה (x,y).
עובדה זו מאפשרת להגדיר את פונקציית הקוסינוס לכל מספר ממשי: הקוסינוס של מספר formula_3 הוא שיעור ה-x של הנקודה על מעגל היחידה שהזווית בין הרדיוס הנמתח אליה לציר ה-x הוא formula_3 (ברדיאנים).
טור טיילור.
כאשר הזווית נתונה ברדיאנים, ניתן להגדיר את פונקציית הקוסינוס באמצעות טור טיילור:
ניתן גם להסיק את הטור מתוך ההגדרה הקודמת של קוסינוס על ידי גזירה חוזרת של הפונקציה. מהטור נובע קירוב קוסינוס לזוויות קטנות: formula_6, מכיוון שכאשר x קטן החזקה הרביעית שלו (לפעמים אפילו השנייה) וחזקות גבוהות יותר זניחות.
הגדרה זאת מאפשרת להגדיר את פונקציית הקוסינוס גם למספרים מרוכבים. באמצעות נוסחת אוילר אפשר לקבל הגדרות נוספות לקוסינוס:
נגזרת.
הנגזרת של פונקציית הקוסינוס, כאשר formula_18 מבוטא ברדיאנים, היא מינוס פונקציית הסינוס:
זאת כיוון שהנגזרת של פונקציית הסינוס היא קוסינוס (ראו הוכחה כאן) ובעזרת כלל השרשרת מקבלים:
formula_20.
מכאן נובעת דרך נוספת להגדיר את פונקציית הקוסינוס בעזרת משוואה דיפרנציאלית:
פונקציית הקוסינוס היא פתרון המשוואה formula_21 כאשר formula_22 ו-formula_23.
הפונקציה הקדומה של הקוסינוס היא סינוס: formula_24
ערכים.
להלן טבלת ערכים שהפונקציה מקבלת עבור זוויות נפוצות:
הפונקציה ההפוכה.
הפונקציה ההפוכה לפונקציית הקוסינוס נקראת ארכקוסינוס ומסומנת formula_39 או formula_40. הפונקציה מוגדרת לערכים שבקטע
formula_41, וכיוון שפונקציית הקוסינוס אינה חד-חד-ערכית, ניתן להחליט איזה טווח ערכים היא תקבל. נהוג להגדיר אותה לטווח הערכים formula_42. הנגזרת שלה היא formula_43.
משפט הקוסינוסים.
משפט הקוסינוסים הוא הכללה של משפט פיתגורס, והוא קובע את הקשר בין צלעות המשולש ואחת מזוויותיו, תוך שימוש בפונקציית הקוסינוס. המשפט הוא:
כאשר a, b, c הן צלעות המשולש ו- formula_45 נמצאת מול הצלע c.
כאשר זווית c ישרה, formula_46 ומתקבל משפט פיתגורס.
מכפלה פנימית
רב כהנא
מפלגת עלה ירוק
מפלגת עלה ירוק היא מפלגה ישראלית ליברלית. המפלגה ידועה בעיקר בשל תמיכתה באי-הפללתם של צרכני קנאביס. המפלגה לא עברה מעולם את אחוז החסימה, אולם הייתה קרובה להיכנס לכנסת בבחירות לכנסת השש עשרה, וזכתה לתמיכה משמעותית בקרב צעירים.
מצע.
מצע מפלגת עלה ירוק דגל באי-הפללה ולבסוף, בלגליזציה של צמח הקנאביס ותוצריו השונים (בהם החשיש). אחר כך גם קידמה את השמירה על איכות הסביבה, בהתבסס על פתרונות מתונים שאינם מונעים יזמות ופיתוח. המפלגה התמקדה בעיקר בנושאי חירות הפרט, בהיבט האישי והכלכלי, ולכן גרסה כי החלוקה בין ימין לשמאל היא אנכרוניסטית. המפלגה תמכה בהעברת היחסים של המדינה והדת ליחסים שמבוססים על מודל הקהילות, כלומר, מתן אפשרות לפרט לבחור אם הוא מעוניין בשרותי דת בנושאים כמו חתונה וגירושין.
בתחום המדיני, המפלגה תומכת במשאל עם עבור כל הסכם מדיני, ובזכותה של ישראל להתגונן צבאית כנגד ירי טילים ורקטות.
במשך השנים מאז הוקמה זכתה המפלגה למספר הישגים: היא הפכה את הדיון בנושא מדיניות סמים מדיון אקדמי לדיון ציבורי לגיטמי. והצליחה לקדם את נושא המריחואנה הרפואית ולייצג חולים מול משרד הבריאות, כך שמאז העשור הראשון של המאה ה-21 יש תוכנית מובנית לאישור אחזקה וגידול של קנאביס רפואי בישראל. באפריל 2019 אף נכנסה לתוקף רפורמת אי-הפללת משתמשי קנאביס בישראל.
היסטוריה.
המפלגה הוקמה ב-1999, על ידי שלומי סנדק, אבי ברדוגו, בועז וכטל ופעילים נוספים. היא התמודדה לראשונה בבחירות לכנסת החמש עשרה. האותיות של עלה ירוק בפתקי ההצבעה שלה הן "קנ" שהן האותיות הראשונות של קנאביס. בבחירות אלו זכתה ב-34,029 קולות, שהיו 1% מקולות המצביעים, אך לא עברה את אחוז החסימה, שהיה 1.5%.
בנובמבר 2002, השיקה המפלגה את קמפיין הבחירות שלה לכנסת השש עשרה, עם הסיסמה "פתק אל החופש - עלה ירוק". אחר כך הטמינו פעילי "עלה ירוק" פתק עם הסיסמה בכותל. בנוסף באותה עת, פעילות אכיפה אגרסיבית של המשטרה נגד משתמשי קנאביס, משכה תומכים חדשים.
בדצמבר 2002, דחה יו"ר ועדת הבחירות המרכזית, מישאל חשין, עתירה של מפלגת "עלה ירוק" למתן צו מניעה נגד עיריית גבעתיים וראש העיר, אפי שטנצלר, לאחר שהורה לא לאפשר ל"עלה ירוק" להשתתף בפאנל בחירות שנערך בבית הספר תל"ם בגבעתיים.
בבחירות לכנסת השש עשרה המפלגה עלתה ל-37,855 קולות, שהיו 1.2% מכלל הקולות הכשרים ושוב לא זכתה להיכנס לכנסת. עם היוודע תוצאות הבחירות לכנסת השש עשרה (ינואר 2003), עת הוברר כישלון המפלגה, הודיע יו"ר עלה ירוק, בועז וכטל, כי הוא פורש מהנהגת המפלגה, אך לא מימש את הצהרתו. לטענת המפלגה בוחרים רבים התבלבלו בינה לבין מפלגת הירוקים.
לקראת הבחירות לרשויות המקומיות ב-2003 נפסלה המפלגה מלהתמודד בתל אביב, בגלל הדמיון לשמה של מפלגת הירוקים. ומאחר שמפלגת "הירוקים" הוקמה לפני "עלה ירוק" והיו לה חברי מועצה מאז 1998.
בתעמולת הבחירות לבחירות לכנסת השבע עשרה ניסתה המפלגה לחרוג ממיתוגה כמפלגה המוקדשת לנושא אחד, ולהדגיש היבטים ליברליים נוספים במצעה, כגון דאגה לאיכות הסביבה ושוויון זכויות להומואים ולסביות. את מאבקה המסורתי ללגליזציה של סמים קלים, לעומת זאת, נאלצה הפעם לחלוק עם מספר מפלגות נוספות. הבחירה הדמוקרטית הבטיחה גם היא לפעול למען דה-קרימינליזציה של סמים קלים, אך פרשה לבסוף מהמירוץ. בנוסף הודיעה מרצ לראשונה שתתמוך במדיניות אי הפללה של משתמשי סמים קלים, בצעד שנראה כי נועד למשוך את מצביעי עלה ירוק. בבחירות זכתה עלה ירוק ב-40,353 קולות, שהיו 1.29% מהקולות הכשרים ושוב לא עברה את אחוז החסימה שבינתיים הועלה ל-2%. במהלך הבחירות טען בועז וכטל כי בהרבה קלפיות העלימו את פתקי עלה ירוק.
בפברואר 2006 בית הספר תיכון בליך ברמת גן, אסר על המפלגה להשתתף בבחירות הדמה של בית הספר, בתגובה עתרה לבית המשפט.
ב-3 במאי 2006 בועז וכטל פרש מתפקידו במפלגה ובמקומו נבחר אוהד שם-טוב.
בשנים 2006 ו-2007 הפיקה המפלגה את יום המריחואנה הבינלאומי בישראל אשר נערך משנת 1998 בפארק הירקון בתל אביב. קודם לכן הופק האירוע על ידי ארגון הגג ללגליזציה בישראל. אל אירועי השיא בשנים 2004 ו-2005 הגיעו כ-7,000 איש. מאז שנת 2006 הגיעו בממוצע כ-50 איש. בינואר 2007, מפלגת הירוקים עתרה שוב לבית המשפט המחוזי בתל אביב, בבקשה להורות לרשם המפלגות לדרוש ממפלגת עלה ירוק לשנות את שמה, בגלל הקרבה בשמות המפלגות.
בדצמבר 2008, לקראת הבחירות לכנסת ה-18, הוחלט שהבדרן גיל קופטש יעמוד בראשות המפלגה. כמה מראשי המפלגה, ובהם אוהד שם טוב (יו"ר), דן בירון (מועמד המפלגה לראשות עיריית ירושלים) ובעלי התפקידים הבאים: סיו"ר, מזכ"ל, דובר, רכז איכות הסביבה, רכז הפעילים ופעילים נוספים, החליטו להתמודד בבחירות בנפרד, ברשימת "ניצולי השואה עם בוגרי עלה ירוק", בה שותף גם יעקב כפיר, ניצול שואה שהתמודד בבחירות לכנסת ה-17 בראש רשימה בשם "הציונות החדשה". אוהד שם טוב ואחרים הקימו אחר כך את מפלגת "הפיראטים".
בינואר 2009, ארגנה המפלגה ערב מחאה תרבותי במועדון "בארבי" בתל אביב, בהשתתפותם של אורי בנאי, חיים צינוביץ', ניר פרידמן, להקת קילר הלוהטת ואחרים.