בנוסף ליצירה של סרטים התרחשו תהליכים נוספים שתרמו לפיתוחה של ההנפשה הישראלית, למשל הקמת "אסיף" – אירוע הקרנת סיכום שנה של אנימציה ישראלית, שהחל בינואר 2001 ביוזמת אסיפ"א ישראל ומתקיים מדי שנה במסגרת פסטיבל "אנימיקס" בסינמטק תל אביב, והקמת פסטיבל האנימציה "אניניישן" שמתקיים מדי שנה בסינמטק ירושלים.
בנוסף, בשנת 2011 הוקם איגוד מקצועות האנימציה ונרשם כעמותה המאגדת ומייצגת את העוסקים בתחומי האנימציה בישראל.
כף שירף
כף שירף או קייפ שירף (באנגלית: Cape Shirreff) היא לשון יבשה סלעית בולטת בחוף הצפוני של האי ליווינגסטון, ב איי שטלנד הדרומיים שבאנטארקטיקה.
לשון היבשה מפרידה בין מפרץ הירו לבין מפרץ בארקליי.
לשון היבשה בולטת מחצי אי קטן (ששטחו 3.22 קילומטרים רבועים), חצי אי שאינו מכוסה קרח. חצי אי זה מהווה את הקצה הצפוני של חצי האי יוחנן פאולוס השני.
כף שירף ממוקם 24 קילומטרים צפונית-מזרחית מנקודת אסקס;
כף שירף ממוקמת 34 קילומטרים מערבית-דרום-מערבית מנקודת ויליאמס;
כף שירף ממוקמת 21 קילומטרים צפונית-מערבית מנקודת סידינס.
כף שירף ממוקמת 809 קילומטרים דרומית-דרום-מזרחית מכף הורן. כף שירף היא הנקודה הצפונית ביותר שבשטח אמנת אנטארקטיקה, והנקודה הקרובה ביותר לשטח שאינו חלק מאנטארקטיקה.
היסטוריה.
מקור השם.
שמה של הכף ניתן לה בשנת 1820 על ידי אדוארד ברנספילד.
הכף נקראת על שם רב החובל קפטן ויליאם ה. שירף (William H. Shirreff), שהיה מפקד הצי המלכותי הבריטי באוקיינוס השקט באותה תקופה.
מחקר מדעי.
מאז שנת 1991 מפעילה צ'ילה על לשון היבשה תחנת המחקר העונתית (הפועלת רק בחודשי הקיץ האנטארקטי) - בסיס דוקטור גיירמו מאן. מאז שנת 1996 מפעילה ארצות הברית את בסיס המחקר בסיס שירף.
אזור ציפורים בעל חשיבות.
הכף הוכרזה כאזור ציפורים בעל חשיבות (באנגלית: Important Bird Area (בראשי תיבות: IBA)) על ידי ארגון בירדלייף אינטרנשיונל (BirdLife International) וזאת מאחר שבאתר קיימת מושבת רבייה של כ- 10,000 זוגות של פינגוויני רצועת - הסנטר.וכן מקננות בכף ציפורים נוספות ובהן פינגווינים לבני-אוזן, שחפי הקלפ, חמסנים חומים, כיאוניסים לבנים, שחפיות אנטארקטיות, קורמורנים קיסריים, יסעורים וילסון, יסעורים שחורי בטן ("Fregetta tropica"), ויסעורי הכף.
כמו כן הכף מהווה אזור הרבייה הגדול ביותר של דובי ים אנטארקטיים באזור חצי האי האנטארקטי.
אזור אנטארקטי מוגן במיוחד.
הכף, יחד עם האי סן טלמו הסמוך, הוגדרו כ-אזור אנטארקטי מוגן במיוחד (אזור 149 - ASPA 149) בשל מגוון מיני החי הצומח המצויים בו (ובייחוד בשל משבות הרבייה של דובי הים האנטארקטיים).
משה כרובי
משה כרובי (נולד ב-1935) הוא מסעדן ותעשיין מזון ישראלי.
ביוגרפיה.
משה כרובי (קרויטמן) נולד ב–1935 בתל אביב. לאחר שחרורו מצה"ל עבד במזנון שהפעילה משפחתו בתחנה המרכזית בתל אביב. ב–1965 פתח מסעדה בשם "סטייק בר" ברחוב דיזנגוף בתל אביב, ומזוהה עם הפיכת הסטייק בפיתה למאכל פופולרי. ב-1968 פתח בדרך פתח תקווה בתל אביב מסעדת בשרים בשם "מי ומי", שזכתה להצלחה רבה. בעקבותיה פתח כרובי מסעדות נוספות בשם זה, מהן שנוהלו בזכיינות. בדצמבר 1989 נשרפה מסעדת "מי ומי פרדייס" בקריית שאול.
בשנת 1978 הקים ביבנה מפעל לייצור סלטים למכירה בחנויות המזון, שתוצרתו הופצה במותגים "מי ומי" ו"כרובי", והפך למפעל החומוס המוכן הגדול בישראל. אף שמסעדותיו של כרובי לא היו כשרות, המפעל היה כשר, אך רבנות יבנה סירבה לתת תעודת כשרות לסלטים במותג "מי ומי", בנימוק תעודה כזו עלולה לגרום להטעיית הציבור, שיחשוב שגם מסעדות "מי ומי" כשרות. כרובי עתר לבג"ץ, אך עתירותו נדחתה. בתחילת 1990 החל המפעל לייצר סלטים גם עבור חברת "שטראוס", ובשנת 1991 נמכר המפעל ל"שטראוס" והפך לבסיס לעסקי הסלטים המוכנים שלה (במותג "אחלה").
במהלך האינתיפאדה השנייה התדלדלה תנועת הסועדים במסעדות, ומסעדותיו של כרובי החלו צוברות הפסדים, שהובילו אותו לפשיטת רגל.
בעשור השני של המאה ה-21 הפך לשכיר במפעל קטן שמייצר חומוס עם המותגים שיצר ("סלטי כרובי" ו"חומוס מי ומי").
סאבאן
הבנייה מנטלית
פרנץ סלשי
תאוריית הבינוי החברתי
פרנסיס גרנט
פרנסיס גרנט (באנגלית: Francis Grant; 18 בינואר 1803–5 באוקטובר 1878) היה צייר בריטי שהתמחה בציור דיוקנות והיה נשיא האקדמיה המלכותית לאמנויות.
ביוגרפיה.
פרנסיס גרנט נולד בעיירה בסקוטלנד למשפחה אצילה. הוא למד בבית הספר הארו. לאביו הייתה חוות בג'מייקה וכאשר הוא נפטר בשנת 1818 הוא השאיר את ההון לילדיו. האלוף ג'יימס גרנט היה אחיו.
גרנט התחיל ללמוד משפטים אך אחרי שנה עזב את הלימודים לטובת ציור. הוא התמחה בציורים שקשורים לספורט. בשנת 1831 הוא צייר דיוקן של ולטר סקוט. בשנת 1834 הוא הציג את עבודתו באקדמיה. בשנת 1840 גרנט סיים את הדיוקן של מלכת ויקטוריה שהפך אותו לצייר פופולרי. בשנים 1834–1879 הוא עשה 253 דיוקנות.
בשנת 1842 הוא התקבל כחבר בהאקדמיה המלכותית לאמנויות ובשנת 1866 נבחר לנשיא שלה. באותה שנה הוא קיבל אבירות בריטית.
גוטי (פירושונים)
דוד בירמן
דוד בירמן (1948-2020) היה שחקן ברידג' ישראלי שזכה בהישגים רבים בברידג' הבינלאומי ובברידג' הישראלי. בירמן שיחק בנבחרת ישראל שזכתה במקום השלישי באליפות העולם לנבחרות פתוחות בשנת 1985 ובמקום השני באליפות אירופה באותה שנה. הוא זכה בשנת 2003 באליפות אירופה לזוגות. בירמן ערך את ירחון הברידג' הישראלי. היה גם מאמן ברידג'. הוא ייסד וניהל במשך 25 שנים את פסטיבל הברידג' הבינלאומי באילת.
ביוגרפיה.
בירמן נולד בשנת 1948 בעיר וורוצלאב בפולין.שם נודלה גם אשתו דניאלה בירמן.
הוא עלה לארץ עם משפחתו בגיל 9.
בירמן למד בבית הספר הריאלי בחיפה ושירת כקצין בצה"ל. למד הנדסה בטכניון וסיים תואר שני בחקר ביצועים. בתקופת הלימודים מצא ספר ברידג' והחל לשחק ברידג'.
בנו אלון בירמן ממשיך בדרכו ושיחק בנבחרות הברידג' של ישראל: הנבחרות הצעירות ונבחרת ישראל הפתוחה. אשתו דניאלה בירמן שיחקה בנבחרת הנשים של ישראל.
הישגים בולטים.
פעילויות ברידג'.
פסטיבל הים האדום באילת.
בירמן ייסד וניהל את פסטיבל הברידג' הבינלאומי באילת במשך 25 שנים. זהו אירוע ברידג' מרכזי של הברידג' הישראלי, שהתקיים בכל שנה בחודש נובמבר. בירמן דאג להביא לפסטיבל שחקנים רבים ממדינות אחרות. חלק מהם שחקנים ברמה גבוהה בקנה מידה בינלאומי.
פסטיבל הברידג' הבינלאומי בתל אביב.
בירמן ניהל את פסטיבל הברידג' הבינלאומי בתל אביב במשך עשרות שנים. זהו אירוע ברידג' מרכזי של הברידג' הישראלי, בו משתתפים שחקנים רבים ממדינות אחרות. חלק מהם שחקנים ברמה גבוהה בקנה מידה בינלאומי.
מאמן.
בירמן טיפח דורות של שחקני ברידג' אותם אימן. כולל אימון נבחרות ישראל מטעם התאגדות הישראלית לברידג'. בהדרכתו הגיעו להישגים מרשימים.
בירמן אימן את נבחרות הצעירים של שיראל משנת 1975 עד שנת 2017.
עורך.
דוד בירמן ערך את ירחון הברידג' הישראלי משנת 1980 ועד שנת 2002.
קליטת הפליטים מאוקראינה בישראל (2022)
קליטת הפליטים מאוקראינה בישראל (2022) היא מדיניות ממשלת ישראל לקליטת הפליטים מהפלישה הרוסית לאוקראינה, הכוללת קליטה ואזרוח אלפי פליטים אוקראינים בישראל במסגרת חוק השבות, וכן קליטת פליטים שאינם זכאים לאזרחות, במסגרת המאמץ העולמי לקליטה זמנית של פליטי המלחמה עד לסיומה.
רקע.
ב-24 בפברואר הודיע ולדימיר פוטין נשיא רוסיה על מבצע צבאי מיוחד באוקראינה, במטרה לכבוש את אוקראינה כולה או חלקים משטחה. המלחמה נפתחה יומיים לאחר הכרזת פוטין על "מבצע צבאי מיוחד" בחבל דונבאס שבמזרח אוקראינה. "מכת הפתיחה", שקדמה לפלישת כוחות הקרקע הרוסיים, כללה תקיפה באמצעות מטוסים וטילי שיוט, של שורת יעדים צבאיים ברחבי אוקראינה, כולל בעיר הבירה קייב וכן בערים אודסה, חרקוב, לבוב, דניפרו וערים נוספות.
משבר הפליטים מאוקראינה.
בעקבות הפלישה הרוסית לאוקראינה, מאות אלפי אוקראינים נמלטו בימים הראשונים לאחר הפלישה. רובם מצאו מקלט במדינות השכנות ממערב לאוקראינה: פולין, הונגריה, מולדובה, רומניה וסלובקיה.
רבים מהפליטים מחפשים מקלט בבתיהם של קרובי משפחה המתגוררים מחוץ לישראל. האיחוד האירופי ומדינות נוספות הודיעו שהם פותחים את גבולותיהם לאוקראינים. חברות רכבת במספר מדינות כמו פולין וגרמניה מאפשרות לפליטים אוקראינים לנסוע ברכבת ללא תשלום.
עלייה במסגרת חוק השבות – מבצע "עולים הביתה".
בג' באדר ב', 6 במרץ, נחתו בישראל 100 יתומים מבית היתומים בז'יטומיר, שהתקבלו בנתב"ג על ידי ראש ממשלת ישראל נפתלי בנט.
בז' באדר ב', 10 במרץ, הכריז ראש הממשלה נפתלי בנט על מבצע "עולים הביתה" להעלאת הפליטים מאוקראינה שזכאים לאזרחות ישראלית מכוח חוק השבות.
בי' באדר ב', 13 במרץ, הנחה שר הביטחון בני גנץ לצה"ל לסייע במאמץ לקלוט פליטים מאוקראינה על ידי הצבת 50 חיילים דוברי רוסית לסייע לפליטים שמגיעים לנתב"ג. עד י"ב באדר, 15 במרץ, נקלטו בישראל מעל 4,000 עולים חדשים מאז פרוץ המלחמה.
בי"ח אדר ב', 21 במרץ, הודיעה הסוכנות היהודית שתפעיל את תוכנית "עלייה אקספרס" לזירוז קצב העלייה ממאות לאלפים בשבוע. באותו היום נחצה רף ה-6,000 עולים שנקלטו בישראל מכוח חוק השבות.
בכ"ה אדר ב', 29 במרץ, נחצה רף ה-10,000 עולים שעלו לישראל בעקבות המלחמה באוקראינה.
בז' בתמוז, 6 ביולי, נחצה רף ה-30,000 עולים לישראל מאוקראינה בעקבות המלחמה.
המחלוקת סביב קליטת פליטים שאינם זכאי חוק השבות.