ארתור מנדונסה קברל (בפורטוגזית: Arthur Mendonça Cabral; נולד ב-25 באפריל 1998 בקמפינה גרנדה שבברזיל) הוא כדורגלן ברזילאי המשחק בעמדת החלוץ בקבוצת פיורנטינה מליגת העל האיטלקית.
קריירת מועדונים.
סיארה.
קברל הצטרף אל מחלקות הנוער של סיארה בשנת 2014. ב-22 ביולי 2015 הוא ערך את הופעת הבכורה שלו במועדון, בניצחון 1–2 על טופי במסגרת הגביע הברזילאי לעונת . במשחק זה הבקיע גם את שער הבכורה שלו במועדון.
באוקטובר 2015 הושאל קברל למחלקת הנוער של פלמיירס. לאחר תקופת ההשאלה חזר קברל לסיארה, ושיחק בקבוצת המועדון עד גיל 20, עד שלקראת עונת קודם לסגל הבוגר של המועדון באופן רשמי.
במהלך עונת בליגה הברזילאית השנייה ערך קברל 16 הופעות ליגה, בהן הבקיע ארבעה שערים, וסייע לקבוצתו להעפיל לליגת העל הברזילאית.
בסך הכל ערך קברל 48 הופעות ליגה במועדון, בהן הבקיע 11 שערים.
פלמיירס.
ב-30 בנובמבר 2018 חתם קברל בפלמיירס מליגת העל הברזילאית. הוא ערך חמש הופעות ליגה במדי המועדון, והבקיע שער אחד.
ההשאלה לפ.צ. בזל והמעבר הקבוע.
ב-30 בספטמבר 2019 הושאל קברל לפ.צ. בזל מליגת העל השווייצרית למשך עונה אחת. במשך תקופת ההשאלה הוא ערך 26 הופעות ליגה, בהן הבקיע 14 שערים.
ב-29 ביוני 2020 הודיעה פ.צ. בזל על החתמתו של קברל באופן קבוע. בעונת הוא ערך 33 הופעות ליגה והבקיע 18 שערים, וסיים כסגן מלך השערים של הליגה, עם אותה כמות שערים, אך כמות נמוכה יותר של בישולים.
פיורנטינה.
ב-29 בינואר 2022 חתם קברל בפיורנטינה. ב-26 בפברואר כבש שער בכורה בהפסד 1–2 לססואולו.
פול ואנדן בוינאנץ
פול ואנדן בוינאנץ ׁ(בצרפתית: Paul Emile François Henri Vanden Boeynants; 22 במאי 1919 – 9 בינואר 2001) היה פוליטיקאי בלגי אשר כיהן כראש ממשלת בלגיה פעמיים והיה שר במספר ממשלות.
ביוגרפיה.
פול ואנדן בוינאנץ נולד בעיירה באזור בריסל. הוא היה איש עסקים בתחום תעשיית המזון לפני שנכנס לפוליטיקה. הוא היה בין ראשי הדמוקרטיה הנוצרית בבלגיה.
בשנת 1958 הוא התמנה לראשונה לשר בממשלה, ועד שנת 1961 היה שר למעמד הביניים. בשנת 1966 מונה לראש ממשלת בלגיה וכיהן בתפקיד כשנתיים.
בשנת 1972 הוא מונה לשר ההגנה. בשנת 1978 מונה לראש הממשלה והעביר את תפקיד שר ההגנה ליוסה דמארץ, אך כבר כעבור כחצי שנה הממשלה פורקה.
בשנת 1986 הואשם בהונאה ואי-תשלום מיסים. הוא נשפט לשלוש שנות מאסר. כתוצאה מכך נמנע ממנו להתמודד על תפקיד ראש העיר בריסל.
בשנת 1989 הוא נחטף וכעבור שלושה ימים נדרש עבור שחרורו סכום של 30 מיליון פרנק בלגי. הוא שוחרר בהמשך תמורת סכום בלתי ידוע.
נפטר בשנת 2001 מדלקת ראות.
השפעה חברתית של מגפת הקורונה
למגפת הקורונה השלכות מרחיקות לכת מעבר להתפשטות המחלה עצמה ולמאמצים לבודד אותה, כולל השלכות פוליטיות, תרבותיות וחברתיות.
השפעות פוליטיות.
מספר בכירי המפלגה הקומוניסטית של סין הודחו בשל הטיפול הכושל במגפה במרכז סין, סימן לחוסר שביעות רצון מתגובת הממסד הפוליטי להתפרצות באזורים אלה. כמה מומחים סבורים כי זה ככל הנראה היה צעד להגן על מזכ"ל המפלגה הקומוניסטית שי ג'ינפינג מפני כעס העם בגלל מגפת הקורונה. כמה פרשנים טענו כי זעקה על המחלה יכולה להיות מחאה נדירה נגד המפלגה. בנוסף, ההפגנות באזור המינהלי המיוחד של הונג קונג התחזקו עקב חשש מהגירה מסין. טאיוואן גם הביעה חשש מהכללה בכל איסור נסיעות הנוגע לרפובליקה העממית של סין בשל "מדיניות סין-אחת" ומעמדה הפוליטי השנוי במחלוקת. רחוק יותר, אוסטרליה לא הצליחה לקיים התחייבויות לשמירה על עודף כספי עקב השפעת הקורונה על הכלכלה. מספר מדינות השתמשו בהתפרצות כדי להראות תמיכה בסין, כמו ראש ממשלת קמבודיה הון סן שערך ביקור מיוחד בסין במטרה להציג את תמיכתה של קמבודיה בסין במאבק בהתפרצות המגפה.
נשיא ארצות הברית דונלד טראמפ ספג ביקורת על תגובתו למגפה. הוא הואשם בטענות למסירת מידע מוטעה או כוזב, באי מסירת מידע הולם ובהפחתת משמעות המגפה. טראמפ אף ספג ביקורת על כך שסגר את יחידת הבריאות העולמית במועצה לביטחון לאומי של ארצות הברית, שהוקמה כדי להכין את הממשלה למגיפות אפשריות. מחקרים מצביעים על כך שהמגפה הייתה גורם תורם לכישלונו בבחירות לנשיאות ארצות הברית בשנת 2020.
ממשלת הרפובליקה האסלאמית של איראן נפגעה מאוד מהנגיף, כאשר לפחות שני תריסר מחברי (כ-10%) בית המחוקקים האיראני נדבקו, כמו כן לפחות 15 בכירים בממשל, כולל סגן הנשיא. יועציהם של עלי ח'אמנאי ומוחמד ג'וואד זריף מתו מהמחלה. התפשטות הנגיף עוררה שאלות בנוגע להישרדותו העתידית של המשטר.
ריבונות.
מ. ניקולאס פירזלי, מנהל מועצת הפנסיה העולמית (WPC) וחבר מועצת המייעצים במתקן התשתיות הגלובליות בבנק העולמי (GIF), התייחס למגפה בתור "המשבר הפיננסי הגדול", שיעלה "על פני השטח תפקודים פיננסיים וגאו-פוליטיים... כלכלות לאומיות רבות יסבלו כתוצאה מכך וריבונותן הפוליטית עצמה עלולה להישחק קשות".
זכויות אזרח ודמוקרטיה.
איראן, ירדן, מרוקו, עומאן ותימן אסרו על הדפסה והפצת עיתונים בתקופת פרוץ המגפה.ב-30 במרץ 2020, הונגריה הוכרזה תחת מצב חירום, שבמהלכו שלט אורבן בהונגריה מתוקף צווים אשר יכול היה אורבן לנפק ללא צורך באישור או דיון. החוק איפשר לאורבן להאריך את מצב החירום לפי שיקול דעתו. ב-16 ביוני 2020, בוטל מצב החירום אך אושר חוק חדש שמאפשר להשיב אותו בקלות.
שלום עולמי.
נראה כי המגפה החמירה את דינמיקת העימותים; המגפה הובילה גם להחלטת מועצת הביטחון של האו"ם בדרישה להפסקת אש עולמית. ב-23 במרץ 2020 פרסם מזכ"ל האו"ם אנטוניו גוטרש ערער על הפסקת אש עולמית כחלק מתגובת האו"ם למגפה. ב-24 ביוני 2020 חתמו 170 מדינות ומשקיפות של האו"ם על הצהרה לא מחייבת לתמיכה בערעור והגיעה ל-172 מדינות ב-25 ביוני 2020.
ב-1 ביולי 2020 קיבלה מועצת הביטחון של האו"ם את ההחלטה S/RES/2532 (2020), בדרישה ל"הפסקת פעולות כלליות ומיידיות בכל המצבים שעל סדר יומה", המביעה תמיכה ב"מאמצי המזכ"ל ונציגיו המיוחדים ושליחיו המיוחדים בעניין זה", קוראים ל"כל הצדדים בסכסוכים מזוינים לעסוק באופן מיידי בהפסקה הומניטרית יציבה" של 90 ימים רצופים לפחות, וקוראים לשיתוף פעולה בינלאומי רב יותר לטיפול במגפה.
השפעה חינוכית.
המגפה השפיעה על מערכות החינוך ברחבי העולם, מה שהוביל לסגירות נרחבות של בתי ספר ואוניברסיטאות. על פי נתונים שפרסמה אונסק"ו ב-25 במרץ 2021, נסגרו בתי ספר ואוניברסיטאות ב-165 מדינות. כולל סגירות מקומיות, שהשפיע על יותר מ-1.5 מיליארד תלמידים וסטודנטים ברחבי העולם, המהווים 87% מהלומדים הרשומים. אותן אוניברסיטאות להשכלה גבוהה השפיעו גם על הסטודנטים שלהם בכך שהחליטו לא להפסיק את השיעורים אלא להעביר הכל ללמידה מרחוק. מתוך 195 סטודנטים שראיינו לצורך הסקר באוניברסיטה גדולה, ממצאיהם הראו כי קיים חשש מוגבר לבריאותם הנפשית של סטודנטים אלה, כתוצאה מהריחוק החברתי.
קורונה ואי שוויון.
אנשים בעלי הכנסה נמוכה נוטים יותר לחלות בקורונה ולמות מכך. הן בניו יורק והן בברצלונה, שכונות בעלות הכנסה נמוכה נפגעו באופן לא פרופורציונלי ממקרי COVID-19. ההשערות מדוע זה המקרה טוענות כי משפחות עניים נוטות יותר לגור בדיור צפוף ולעבוד בעבודות בעלות מיומנות נמוכה, כגון סופרמרקטים וטיפול בקשישים, הנחשבים כחיוניים במהלך המשבר. בארצות הברית, מיליוני אנשים בעלי הכנסה נמוכה אין להם גישה לטיפול רפואי בשל היותם מבוטח או ללא ביטוח רפואי. מיליוני אמריקאים איבדו את ביטוח הבריאות לאחר שאיבדו את מקום עבודתם. עובדים רבים בעלי הכנסה נמוכה בעבודות שירות הפכו למובטלים.
בישראל, דווח על עלייה באחוזי האבטלה בעקבות שלושת הסגרים ובספטמבר 2021, דווח כי היו 80,000 מובטלים מעל גיל 45.
השפעה דתית.
המגפה השפיעה על הדת בדרכים שונות, כולל ביטול שירותי תפילה של דתות שונות, סגירת בתי ספר לימי ראשון, כמו גם ביטול עלייה לרגל סביב חגיגות ופסטיבלים. כנסיות רבות, בתי כנסת, מסגדים ומקדשי תפילה הציעו שירותים באמצעות שידור חי במהלך המגפה. אגפי סיוע של ארגונים דתיים שלחו ציוד רפואי וסיוע אחר לאזורים שנפגעו. בני דתות רבות התכנסו כדי להתפלל לסיום המגפה, לאלה שנפגעו ממנה; בארצות הברית, טראמפ קרא ל-15 במרץ 2020 כיום התפילה הלאומי.
קורונה ושירותי הבריאות.
אחת ההשפעות החברתיות של הקורונה היא ההשפעה על הבריאות. שני שינויים מרכזיים בתחום הבריאות כוללים את חוויית הטיפול בחולים ומתן טיפול. עם תחילת המגפה, עובדי שירותי הבריאות נאבקו לעמוד בעליה בדרישות, ביכולת הפחתה, בלחץ ועומס בעבודה ובהיעדר ציוד מגן.
המגפה שינתה את התפיסה של טיפול בחולים. מחקרים אודות טיפול בחולים במהלך הקורונה העלו כי אחיות, למשל, הרגישו בטוחות יותר בכישוריהן ובתפקידן בצוות הבריאות. אחיות ראו במקצוע שלהן כחיוני והרגישו גאווה מוגברת בשירותיהן, כמו גם מטופלים ועובדי בריאות אחרים קיבלו נקודת מבט טובה יותר על מקצוע הסיעוד. הקשר הצמוד וטיפול האחיות שניתנו במהלך המגפה אפשרו להן להעריך את מקצוע הסיעוד. יתר על כן, מחקר מצביע על כך שאחיות השיגו צמיחה מקצועית וגילו צורך גדול יותר לספק שירותי ייעוץ לחולי קורונה בכדי לסייע בהתמודדות עם מחלתם. מחקר נוסף הציע התקדמות שונה לאחיות במהלך COVID-19. בתחילה, אחיות חוו רגשות שליליים הקשורים לטיפול בחולים כגון עייפות מוגברת ורגשות מלחיצים. אחיות רבות מצאו סגנונות להתמודדות עצמית כמו עבודת צוות ואלטרואיזם כדי להילחם בעייפותן. עם התקדמות המגפה, אחים ואחיות פיתחו תחושת הכרת תודה והשתקפות עצמית בניגוד לרגשות השליליים בשלבים הראשונים של המגפה.