ב-3 ביוני 2018 תקף חיל האוויר הישראלי מנהרת טרור ימית שנחפרה בצפון הרצועה ונועדה לאפשר לצוללי הקומנדו הימי של חמאס לצאת בחשאי אל תוך הים ומשם לצלול לעבר שטח ישראל כדי לבצע פיגועים.
ב-14 ביולי 2018 הפציץ חיל האוויר הישראלי שתי מנהרות טרור התקפיות, אחת בצפון הרצועה (באזור בית חאנון) והשנייה בדרומה (באזור רפיח).
ב-11 באוקטובר 2018 ניטרל חיל ההנדסה הקרבית מנהרת טרור מסועפת ומתקדמת שיצאה מח'אן יונס וחדרה 200 מטר לתוך שטח ישראל, אחרי שגילה אותה לפני מספר חודשים ולמד אותה.
ב-20 באוקטובר 2020 פורסם כי חיל ההנדסה הקרבית ניטרל מנהרת טרור שיצאה מח'אן יונס וחדרה עשרות מטרים לתוך שטח ישראל, אחרי שאותרה באמצעות המכשול נגד מנהרות בגבול רצועת עזה.
השמדת מנהרות במבצע שומר החומות.
מרכיב מרכזי של פעילות צה"ל במבצע שומר החומות היה הפצצת מנהרות הלחימה ברצועת עזה והריסתן. במהלך המבצע הופצצו יותר ממאה קילומטרים של מנהרות. לפי ההערכות נגרם נזק קשה ל"מטרו" (כינוי לרשת המנהרות שחפר חמאס מתחת לעזה) וייתכן שעשרות מחבלים ששהו בפנים בעת ההפצצה נהרגו.
השמדת מנהרות אחרי מבצע שומר החומות.
ב-15 באוגוסט 2022 פלגת סמו"ר של יהל"ם וכוחות הנדסה של אוגדת עזה סיכלו מנהרת טרור בעלת הסתעפויות ועומק עשרות מטרים שחמאס חפר לעבר ישראל.
מיכאל פסמן
מיכאל פסמן (נולד ב-5 באוגוסט 1960) הוא שחמטאי ישראלי בעל דרגת אמן בינלאומי, שייצג את ישראל באליפויות העולם ואירופה לנוער בשחמט.
נכון לאפריל 2021, מדורג במקום ה-77 בישראל לפי מד כושר.
ביוגרפיה.
מיכאל פסמן גדל בעיר ריגה, שבלטביה, עד לעלייתו לישראל בשנת 1973.
בישראל השתקע בבאר שבע, שם למד שחמט במועדון בניהולו של אליהו לבנט.
הוביל את קבוצת הנוער של מועדון באר שבע לזכיות באליפויות המדינה והיה החניך הראשון של המועדון שהצליח בקנה מידה ישראלי ועולמי.
בשנת 1977 זכה באליפות ישראל לנוער ונבחר כנציג של ישראל לאליפויות העולם ואירופה לנוער לאחר שניצח בדו-קרב בן 6 משחקים את ניר גרינברג, שהיה אלוף העולם עד גיל 17.
הצטיין במשחקי הליגה העליונה לבוגרים. דורג בין הראשונים באליפות ישראל הפתוחה לבוגרים - בין היתר ניצח את אלוף ישראל נתן בירנבוים.
במשחקי המכביה בהם ייצג את ישראל זכה ב-2 מדליות - מדליית ארד קבוצתית ומדליית זהב אישית בלוח ראשון, כשניצח, בין היתר, את חבר נבחרת הבוגרת של ישראל, יצחק רדשקוביץ'.
ייצג את ישראל בהצלחה באליפויות העולם מחוץ לישראל, ואת העיר באר שבע במשחקי הליגה העליונה לבוגרים בשחמט משנת 1977 עד אמצע שנות ה-80 של המאה ה-20. פסמן זכה יחד עם קבוצת מועדון באר שבע, שהפך למוביל בשחמט הישראלי, במספר אליפויות המדינה.
בוגר מדעי המחשב באוניברסיטת בן-גוריון בנגב ועבד כמתכנת מחשבים. בשנת 1987 החל בלימודי תואר שני בניהול מערכות מידע ומנהל עסקים באוניברסיטת בן-גוריון בנגב, שאחריהם פתח עסקים פרטיים. לאחר סגירתם שב לתחום פיתוח התוכנה בו עסק לאחר סיום לימודיו לתואר ראשון. כיום עובד בחברת אלביט מערכות כמהנדס תוכנה.
שיחק בלוח ראשון בליגה לאומית בשנת 2002 וזכה במקום ראשון בתחרות בינלאומית בבאר שבע בשנת 2005, בה שיחקו מספר רבי-אמנים. קיבל דרגת אמן בינלאומי בשנת 2013.
זכה במדליית זהב בתחרות לקביעת ציון לדרגת אמן בינלאומי במכביה ה-20 ב-2017.
מתגורר במיתר.
סמו&quot;ר
מוזיאון המושבה לתולדות מזכרת בתיה
מערות דונחואנג (פירושונים)
מערות דוּנְחְוָאנְג יכולות להיות אחד מחמישה אתרים ארכאולוגיים בסביבות עיר המחוז דוּנְחְוָאנְג שבמחוז גאנסו בסין:
טיל לולב
לולב (טיל)
חכימוללה מחסוד
חכימוללה מחסוד (באורדו: حكيم الله محسود; 1979 – 1 בנובמבר 2013) היה אמיר ארגון הטליבאן בפקיסטן. לאחר מותו של המנהיג הקודם, בייטוללה מחסוד, בשנת 2009 ממתקפת טילים אמריקאית על ביתו, הפך למנהיג הארגון בפועל. ב-1 בנובמבר 2013 הוא חוסל בזמן שנסע ברכבו על ידי טילים שנורו ממל"ט תקיפה אמריקאי.
ביוגרפיה.
חכימוללה נולד בשם ג'משד מחסוד במחוז קוטקאי, ליד העיירה ג'נדולה שבדרום וזיריסטן, בשנת 1979. הוא רכש את השכלתו במדרסה בכפר קטן במחוז הנגו. בייטוללה מחסוד למד אף הוא באותו בית ספר, אך נשר ממנו בסופו של דבר.
ג'משד הצטרף לאיש שבטו בייטוללה בג'יהאד, בהתחלה כעוזרו ושומר ראשו. הוא אימץ את הכינוי זולפקאר, ואחר כך שינה לשם חכימוללה, שפירושו בעל הידע. הוא זכה להכרה בתוך הטליבאן בעבור כישורי הלחימה שלו עם ה-AK-47 ועם טנדר הטויוטה.
בשנת 2004 הוא נהפך להיות דובר בארגון. הוא ארגן מספר פשיטות נגד שיירות אמריקאיות בין השנים 2007–2008, שהכריחו את סגירת מעבר ח'ייבר 6 פעמים. בשנת 2008 הוא קיבל לידיו את הפיקוד על המחוזות אורקזאי, ח'ייבר ועמק קוראם.
ב-22 באוגוסט 2009 הוא מונה להיות מפקד הטליבאן בפקיסטן על ידי 42 חברי שורה. הדבר אישש את דבר מותו של קודמו בתפקיד בתחילת חודש אוגוסט, בייטוללה מחסוד.
במהלך השנים הופצו מספר פעמים שמועות על מותו של חכימוללה, אך כולן הוכחו כלא נכונות.
ב-1 בנובמבר 2013 מל"ט תקיפה אמריקאי שיגר מספר טילים במקום בו שהה חכימוללה בצפון מחוז וזיריסטן, והוא נהרג יחד עם עוד 4 לוחמים.
בייתוללה מחסוד
אלכסון (כתב עת)
אלכסון, תחת המוטו "מחשבות מתחילות כאן", הוא כתב עת באינטרנט המפרסם מאמרים עבריים ומתורגמים בתחומי המדע, הפילוסופיה, התרבות והאמנות. הוא שואב השראה מכתב העת המודפס "מחשבות" בעריכת צבי ינאי, שהוצאתו לאור נפסקה.
כתב העת מכיל מאמרים, טורי דעה והגיגים על רעיונות שונים, קטעי ספרות, מדריכי האזנה, ראיונות עם אנשי אקדמיה ישראליים ומידע על כנסים. כתב העת מציע תרגומים של מאמרים נבחרים מתוך כתבי עת שונים עימם יצר הסכם לשיתוף פעולה. הוא נגיש באינטרנט ללא תשלום.
כתב העת עלה לאינטרנט באפריל 2013, בעריכת דב אלפון. אחריו ערכה את אלכסון דניאל זילברברג ומדצמבר 2015 עורך אותו יורם מלצר.
אלכסון נוסד ביוזמתה של עמותת "מגדלור" ורואה אור במימונה. "מגדלור", בראשות יעקב בורק, שמה לה למטרה לעודד את יצירתם של תוכני תרבות בת-זמננו בשפה העברית.
את אלכסון עיצב ופיתח הטיפוגרף הישראלי אברהם קורנפלד.
עם הכותבים באלכסון נמנים לאה איני, חיים באר, יעקב בורק, עמי בן בסט, שלומית כהן-אסיף, אתגר קרת, שמעון שוקן ורנן שור.
ססטוס
סֶסְטוֹס (ביוונית: Σηστός, בלטינית: Sestus) הייתה עיר יוונית עתיקה בכרסונסוס התראקי, חצי האי גליפולי של ימינו. היא שכנה לחופי ההלספונטוס, ממול אבידוס, והייתה ביתה של הֶרוֹ, גיבורת האגדה אודות הרו ולאנדרוס, שחיה על פי המסופר במגדל-מצודה המשקיף אל הים. העיר הוקמה על ידי מתיישבים איולים מלסבוס.
כאן חצה ב-480 לפנה"ס צבא קסרקסס את המצר על גבי שני גשרי סירות בדרכו אל ארץ יוון; ובאותו מקום, ב-334 לפנה"ס, עברו מרבית חייליו של אלכסנדר הגדול בסירות את המצר מצדו האירופי אל אסיה הקטנה.
ב-480/479 לפנה"ס, אחרי ניצחונותיהם על הפרסים בקרבות פלטאיה ומיקאלה, הטילו היוונים מצור על העיר שהוחזקה על ידי חיל מצב פרסי והיא נפלה לידיהם. לנפילת ססטוס הייתה חשיבות כפולה: אחיזת הפרסים בהלספונטוס נתערערה, וכתוצאה מכך נשלל מצבאם מעבר נוח אל יוון האירופית וסולק האיום על נתיב המסחר הימי של אתונה עם נמלי הים השחור.
ב-1810 שחזר לורד ביירון את מעללו של לאנדרוס, חצה בשחייה את המצר בארבע שעות ואחר כך כתב את הפואמה אודותיו. מדי שנה מתקיים במקום משחה להנצחת האירוע.
מן העיר עצמה נותרו שרידים מעטים בלבד.
מוזיאון כפר תבור
מוזיאון יק&quot;א, חצרות האיכרים כפר תבור
מוזיאון יק"א, חצרות האיכרים כפר תבור (נקרא בעבר מוזיאון המושבה כפר תבור) הוא מוזיאון המציג את הווי חייהם של איכרים בני העליות הראשונות במושבה כפר תבור והוא נמצא במתחם לשימור הממוקם בקצה הצפוני של כפר תבור בסמוך לצומת כנרת. המבנה והמוזיאון הוכרו כאתר מורשת על ידי המועצה לשימור אתרי מורשת בישראל ועל ידי תוכנית ציוני דרך.
המוזיאון.
המוזיאון משלב בין מרכז מבקרים לבין מתחם היסטורי אותנטי ובו חצרות איכרים כחלל ובו תצוגת קבע של היסטוריית המושבה. בחצרות ממוקמים, בין היתר, בית האיכר המקורי משנת 1911 ובו שני חדרי מגורים ומטבח מעץ ופחים ובית הרב ציון לוין. כחלק מהעיצוב מלווים את התצוגה חפצים אותנטיים בשילוב עם חפצים שיוצרו במיוחד והתערוכה מחולקת לנושאים במטרה לתעד את חמישים שנותיו הראשונות של הכפר בלי רצף כרונולוגי.
בתצוגה נמצאים אגפים שונים ובהם, תצוגה של מוצגים רפואיים שמרביתם מראשית המאה ה-20. שחזור של חיי היומיום של האיכרים במהלך הדורות השונים דרך שחזור של חתונה, שימוש בגרמופון באירועים שונים, עבודה במחרשת "ביסוק" עם פטנט שפיתח ראובן גולדמן שהוסיף לה מערכת זריעה לראשונה בארץ. התצוגות משולבות בתמונות ומסמכים מקוריים.
במוזיאון נמצא דגם של בית הכנסת הראשון שצורת הישיבה בו הייתה זהה למיקומם של המתפללים במושבה, לכל אדם היה מושב קבוע לצד שכנו. מחוץ לשעות התפילה, שימש בית הכנסת כמרכז חברתי שהייתה מותרת בו ישיבה משותפת של נשים וגברים והתקיימו בו פגישות והרצאות.
במסגרת שיתוף פעולה עם יק"א בישראל, סוכם שהמוזיאון ישמש גם כמוזיאון יק"א, ב-13 באוקטובר 2014 התקיים טקס לחנוכת אולם ההקרנה המחודש והסרט החדש במוזיאון ובו פינה על תרומת יק"א להתיישבות בארץ ישראל, החל מיום זה שונה שם המוזיאון "מוזיאון יק"א, חצרות איכרים כפר תבור"
אחד האגפים במוזיאון מוקדש לשיעורי ההתעמלות בבית הספר, שהתקיימו לראשונה בארץ ישראל בשנת 1908 בכפר תבור.