נולדה בירושלים. למדה עבודה סוציאלית (BSW ו- MSW) באוניברסיטה העברית בירושלים, ותואר דוקטור באוניברסיטת קליפורניה בלוס אנג'לס ( UCLA.) בשנת 2004 קיבלה את תואר יקיר באר שבע מהעיר באר שבע על עבודתה. בשנת 2006 מונתה סלונים-נבו על ידי שר הרווחה הישראלי אריאל שרון, לבדיקת תפקודם של עובדים סוציאליים המספקים דיווחי משמורת על ילדים בדיוני גירושין, והקימה את "ועדת סלונים-נבו". חברה באקדמיה לשוויון, ארגון הפועל למען דמוקרטיזציה של המרחב האקדמי בישראל.
קריירה אקדמית.
ורד סלונים-נבו מתמקדת בעבודתה בקשר בין תיאוריה לפרקטיקה במקצועות הסוציאליים. כחוקרת וכקלינאית, היא מקדישה את מאמציה לפרויקטים בעלי השפעה ישירה על רווחת לקוחות העבודה הסוציאלית, והיא משלבת בין מחקר תאורטי ומעשי. תחומי המחקר המגוונים שלה הם: נוער בסיכון ומניעת איידס; הגירה ופליטים; פוליגמיה; הערכת טיפול; שיטות מחקר והתערבויות המתאימות למקצוע העבודה הסוציאלית; ילדים ומשפחות החיים בעוני; טיפול בסליחה ובסלחנות; וגורמים פסיכולוגיים הקשוריםלמחלות כרוניות.
בשנים האחרונות סלונים-נבו וחוקרים אחרים התמקדו במחקרם בגורמים הפסיכו-חברתיים המשפיעים על הרווחה הרפואית והרגשית של חולי קרוהן. הוראה, המבוססת על ניסיון קליני, היא מרכיב מרכזי בעבודה סלונים-נבו.
סלונים-נבו כתבה שני ספרים על ביצוע התערבויות בעבודה סוציאלית המבוססים על חוויותיה הקליניות והמחקריות ומשמשים סטודנטים ואנשי מקצוע. המאמרים המדעיים של סלונים-נבו דנים בדילמות המרכזיות של המקצוע: השמה מחוץ לבית של ילדים שעברו התעללות, תרגול מבוסס ראיות או הוכחות, הערכת טיפול ושילוב התערבויות מגוונות לרווחתם ובריאותם של יחידים ומשפחות. האוכלוסיות אותם היא חוקרת עומדות במרכז פעילויות המקצוע: משפחות החיים בעוני, פליטים וילדים בסיכון.
מתבגרים בסיכון ומניעת איידס.
סלונים-נבו ואחרים בחנו את הגורמים הקשורים למעורבות בהתנהגויות בסיכון גבוה בקרב מתבגרים בסיכון - בארצות הברית, בישראל ובאפריקה. המחקר העיוני הוביל לפיתוח התערבויות למניעת הידבקות ב- HIV ולהערכת יעילותן.
הגירה.
סלונים-נבו וחוקרים נוספים בחנו את הסתגלותם של עולים חדשים ומהגרים מתבגרים והורים מברית המועצות לשעבר בישראל ובגרמניה. אחד הממצאים העיקריים היה ההשפעה של יחסי משפחה על ההסתגלות: יחסים פתוחים ותומכים השפיעו מאוד על ההסתגלות.
פוליגמיה בחברה הבדואית-ערבית.
סלונים-נבו ואחרים בחנו את ההשפעה של מבנה משפחתי זה, פוליגמיה בקרב הבדואים בישראל, על מצבים פסיכו-חברתיים של ילדים, נשים ובעלים החיים במשפחות פוליגמיות, בסדרת מחקרים כמותיים ואיכותיים. הם מצאו, כי יחסי משפחה הם גורם מפתח, יחד עם מעמד כלכלי, המסביר את מצבם של ילדים, נשים ובעלים.
הערכת טיפול.
סלונים-נבו הוציאה ספר לימוד המשמש סטודנטים לעבודה סוציאלית וחוקרים מזה שנים רבות. בהמשך, היא ערכה מחקר שבדק האם פעולת ההערכה עצמה משפיעה על תוצאות ההתערבות. המחקר מציע, כי ביצוע הערכה של התערבות משפר את תוצאותיה.
שיטות מחקר והתערבות המתאימות לעבודה סוציאלית.
יחד עם יצחק נבו, דנה סלונים-נבו באחת השאלות המרכזיות במקצוע העבודה הסוציאלית: האם עלינו ללמד ולתרגל תרגול מבוסס ראיות, או אולי לקדם פרקטיקה מושכלת ראיות? הם כתבו מאמר תאורטי, שהציע את האחרון.
ילדים ומשפחות החיים בעוני.
סלונים-נבו יחד עם חוקרים אחרים פרסמו מאמרים המנסים להציע הוראות לעבודה עם ילדים ומשפחות החיים בעוני ובשוליות - התערבויות המקדמות את חוזקות המשפחות הללו ומונעות השמה מחוץ לבית במקרה של התעללות והזנחת ילדים.
פליטים ומבקשי מקלט.
סלונים-נבו ואחרים בוחנים את מצבם הפסיכו-סוציאלי של מבקשי המקלט מדרפור בישראל. תוצאות כמותיות ואיכותניות מראות כי קבוצה בעייתית זו בישראל סובלת מהפרעת דחק פוסט טראומטית (PTSD), חרדה, דאגות קיצוניות לגבי עתידם. הם זקוקים לטיפול משפטי, חברתי וקליני.
עבודה קהילתית.
יחד עם אחרים, ורד מיישמת את הממצאים והתפיסות שלה בעבודה בקהילה. היא בין מייסדי "באר-שובע" - ארגון חוץ ממשלתי למען המגזר השלישי הפועל בנגב מאז 1999.
לארגון יש השפעה ישירה על חייהם של מאות אנשים בדרום ישראל. הוא נותן שירות לאזרחים רבים החיים בעוני ומספקים מטבח מרק שנפתח מדי יום, ארוחות על גלגלים, סיוע משפטי, קבוצת נשים, פרויקט מתנדבים ומרכז נוער.
בשנת 2015, יחד עם ד"ר מיה לביא-אג'איו בשיתוף סטודנטים למען פליטים באוניברסיטת בן-גוריון בישראל, היא בנתה קורס בן 8 שבועות עבור פליטים ממתקן המעצר הפתוח של חולות.
ספרים.
"טיפול קצר מועד"- הוצ' אונ' ת"א
"הערכת טיפול מערכים חד-מחקריים ושיטות נוספות" – הוצ' אונ' בן-גוריון.
מחוז מריון
מחוז בבטי
בבטי
עונת 1974/1975 בליגת העל ההולנדית
עונת 1974/1975 הייתה העונה ה-19 של ליגת העל ההולנדית בכדורגל, שהיא הליגה ההולנדית הבכירה. בסיום אותה עונה זכתה פ.ס.וו. איינדהובן באליפות הליגה. הארלם ווחנינגן ירדו לליגת המשנה.
מבנה.
על ניצחון הוענקו 2 נקודות ועל תיקו נקודה בודדת. הליגה כללה 18 קבוצות, (16 ששיחקו בעונה שעברה, אליהן הצטרפו וחנינגן ואקסלסיור רוטרדם שעלו מליגת המשנה) ששיחקו ביניהן במשך 2 סיבובים בני 17 משחקים כל אחד - 34 מחזורים בסה"כ. בסיומם הראשונה זכתה באליפות והקבוצות שסיימו במקומות 17 ו-18 ירדו לליגת המשנה.
בעונה זאת התקיים פלייאוף על הכרטיס השני לגביע אופ"א בין הקבוצות שסיימו במקומות 3–6 בשיטת בית פנימי בעל סיבוב בודד.
קו קלינינסקאיה
קו קלינינסקאיה (ברוסית: Калининская линия) (קו מס' 8) הוא קו ברכבת התחתית של מוסקבה.
הקו קיבל את שמו משמו של רובע קלינינסקי שהיה אז במוסקבה (כיום לפורטובו). הקו כולל 8 תחנות, אורכו 16.3 ק"מ, זמן הנסיעה הממוצע הוא 22 דקות. הקו מחבר את הרבעים המזרחיים של העיר עם המרכז.
תנועת הנוסעים היומית הממוצעת של הקו בשנת 2011 הייתה 337 אלף איש. בשעות עומס התפוסה הממוצעת של הקרנות הוא 6.5 אנשים למ"ר - מקום שני במטרו של מוסקבה אחרי קו טגנסקו-קרסנופרסננסקאיה.
נכון להיום, לקו קלינינסקאיה אין קשר ישיר עם קו סולנצבסקאיה.
אולם ספורט נופי ים
אולם ספורט נופי ים נמצא בשכונת נופי ים ברובע 1 בצפון-מערב העיר תל אביב-יפו וממוקם על שפת כיכר הצופה מערבה אל הים. צורתו הגלילית של המבנה שקיבלה את השראתה ממבני האנגרים למטוסים, יחד עם הצבתו לכיוון צפון-מערב, מייצרת ציר מבט החודר דרך הבניין אל האופק הרחוק ומשקיף אל הים, מאפשרת מעברים היורדים מגבעות הכורכר אל חוף הים ומדגישה את מיקומו הייחודי בסמוך למבני החינוך הקיימים במקום ולשדה התעופה שדה דב שנמצא מולו בזמן הקמתו עד אשר נסגר והפסיק את טיסותיו ביולי 2019. המבנה נגיש ופונקציונלי ומשמש גם לאירועי תרבות המתרחשים בחלליו הפנימיים ובכיכרות החיצוניות שהוא מייצר והוא מהווה המשך טבעי של הכיכר ושל המרחב הציבורי כולו. שטחו מסתכם בכ-2,000 מ"ר בשתי קומות. בקומה העליונה נמצאת הכניסה המרכזית וכן יציעי הקהל, ואילו בקומה התחתונה ממוקמת זירת המשחק וכן מכון כושר, חדרי סטודיו, מלתחות, שירותים וחדרי מכונות ומסדרון תת-קרקעי המקשר את האולם עם בית הספר הסמוך. עלותו של המבנה שהוקם על ידי חברת "עזרה וביצרון" הסתכמה בכ-17 מיליון ש"ח והמימון להקמתו הגיע ממפעל הפיס וממשרד הספורט. האולם תוכנן על ידי האדריכלים מוטי בודק ודנה אוברזון והקמתו הסתיימה בספטמבר 2018. המבנה מהווה ציון דרך ומוכר בזכות צורתו הייחודית ושיטת הבניה המקורית.
אדריכלות.
עיצוב המבנה והקונסטרוקציה.
מעטפת האולם הגלילית מורכבת מקשתות של קורות פלדה בחתך משתנה, התומכות מעטפת תרמו-אקוסטית שמורכבת ממילואה של תבניות פח, שכבות איטום ובידוד אקוסטי ותרמי. החיפוי החיצוני בוצע מגלילי אלומיניום בצבע כחול עמוק. קורות הפלדה הקשתיות שגובהן המקסימלי הוא 50 ס"מ בלבד, מעבירות את העומסים והכוחות לבסיס המבנה ומקטינות באופן משמעותי את הגובה הסטטי הנדרש ואת עובייה של מעטפת המבנה שעקב שכבת האוויר הכלואה בתוכה מספקת בידוד תרמי מעולה. עקב כך משוחרר החלל הפנימי מהאגדים המגושמים הנדרשים בדרך כלל למפתחים כאלה ויחד עם הטמעתם של גופי התאורה ויחידות מיזוג האוויר בתוך מרווחי המעטפת, מתקבל באולם המרכזי חלל פתוח ואוורירי, המהווה המשך ישיר לחללי החוץ הגובלים בו.
פיתוח בר-קיימא וחסכון באנרגיה.
מיזוג האולם נעשה באמצעות 22 מפזרי אוויר, המגיעים רק עד לגובה המינימלי הנדרש, בו נמצאים הצופים ביציע העליון ובכך צומצמה באופן משמעותי צריכת האנרגיה הנדרשת לקירור המבנה. האוויר החם עולה באופן טבעי לחלקו העליון של החלל ונפלט דרך עשרות הפתחים העגולים המשמשים גם להכנסת תאורה טבעית ולשחרור עשן בעת הצורך.
שיטת הבנייה המתועשת שחסכה את הצורך בהקמה ופירוק של תבניות ופיגומים, הביאה בעקבות זאת לחסכון רב בעלויות העבודה ובתפעול האתר, ולצמצום משמעותי ברמות הרעש וזיהום האוויר הנגרמים בתהליכי הבנייה הקונבנציונלית.
מוזיקת חג המולד
מוזיקת חג המולד (באנגלית: Christmas music) כוללת מגוון סוגות של מוזיקה שמבוצעת או מושמעת באופן קבוע במהלך עונת חג המולד. מוזיקה הקשורה לחג המולד עשויה להיות אך ורק אינסטרומנטלית, או במקרה של מזמורים או שירים עשויה לכלול מילים שהנושא שלהן נע בין לידת ישו, מסירת מתנות ועליזות. זאת, תוך ציון אנשי תרבות כמו סנטה קלאוס, בין היתר. מעבר לכך, שירים רבים עוסקים בנושאים חורפיים או עונתיים. ישנם מוזיקאים שמוציאים אלבומי חג המולד, שירי חג המולד ומקיימים ספיישלים של חג המולד.