החוק הישראלי אינו עוסק ביחסי מין מחוץ לנישואים, כלומר אין איסור בחוק על קיומם. גם כאשר אחד מהשותפים ליחסי מין מחוץ לנישואים נשוי לאחר, החוק האזרחי אינו עוסק בכך. לפקודת הנזיקין קובע כי לעניין עוולת גרם הפרת חוזה, "היחסים הנוצרים על ידי נישואין לא ייחשבו כחוזה". בהתאם לכך, כאשר אשתו של שמעון בגדה בו עם ראובן, לא יוכל שמעון לתבוע פיצוי מראובן על הנזק שגרם לו מעשה הבגידה שראובן היה שותף לו. תביעה למתן פיצוי כזה מכוח מרכיב אחר בדיני הנזיקין, עוולת הרשלנות, נדחתה על ידי בית המשפט העליון, תוך שהשופט יצחק עמית ציין:
דיון בהתרת קשר הנישואים בין בני זוג יהודים מתקיים בבית דין רבני, שבו לבגידת האישה, המתבטאת בקיום יחסי מין עם גבר שאינו בעלה, מיוחס משקל רב - האישה הבוגדת אסורה לבעלה ולבועלה, כלומר הניאוף מחייב את גירושיה של האישה ללא קבלת תשלום כתובה ומזונות, והיא אינה רשאית להינשא בישראל לאיש שאתו נאפה. במשפטי גירושים מיוחס משקל לבגידה, העלולה להשפיע על חלקו של הבוגד ברכוש המשותף (ראו הרחבה בערך בגידה (זוגיות)).
לחוק העונשין מטיל עונש על "הבועל קטינה שמלאו לה ארבע עשרה שנים וטרם מלאו לה שש עשרה שנים, והיא אינה נשואה לו", כלומר יש ענישה על קיום יחסי מין מחוץ לנישואים עם קטינה בגיל האמור, אף שאין ענישה כאשר הקטינה נשואה לבועלה.
יחס הדת.
לפי היהדות.
היהדות אוסרת על קיום יחסי מין מחוץ לנישואים.
לפי הנצרות.
הנצרות, המבוססת על התנ"ך, אוסרת על קיום יחסי מין מחוץ לנישואים ואף מעודדת התנזרות ממין לפני הנישואים.
לפי האסלאם.
לפי חוקי האסלאם נאסר לקיים יחסי מין מחוץ לנישואים וחוקי השריעה אף קבעו שיש לתת על כך עונש של מאה מלקות.
העולם על פי קליפורניה מן
העולם על פי קליפורניה מן (באנגלית: Encino Man) הוא סרט קומדיה אמריקאית משנת 1992 בבימויו של לס מייפילד ובכיכובם של שון אסטין, ברנדן פרייזר, מרייט הארטלי, ריצ'רד מסור, ופאולי שור.
עלילת הסרט מתמקדת בשני נערים חנונים מהשכונה אנסינו שבלוס אנג'לס אשר במדינת קליפורניה, אשר מגלים איש מערות בחצר האחורית אשר קפוא בגוש קרח ואשר אותו הם מחליטים ללמד להסתגל לחיים במאה ה-20 תוך שהוא לומד גם על חייהם ותרבותם של מתבגרים בארצות הברית.
הסרט יצא לאקרנים ב-22 במאי 1992. הסרט שהופק בתקציב של 7 מיליון דולרים גרף 40.7 מיליון דולרים ברחבי העולם. בשנת 1996 יצא סרט הספין-אוף לסרט הזה בשם "Encino Woman".
איגוד עובדים
חטיפת הנערים רונן קרמני וליאור טובול
חיים גיטלר
חיים גיטלר (נולד ב-13 באפריל 1962) הוא אוצר וחוקר ישראלי, המתמחה בתחום הנומיסמטיקה. משמש כאוצר הראשי לאגף לארכאולוגיה וכאוצר לנומיסמטיקה במוזיאון ישראל, ירושלים, כמו גם כנשיא החברה הנומיסמטית בישראל.
ביוגרפיה.
חיים גיטלר נולד במקסיקו וב-1974 עלה לישראל. בשנת 1987 השלים תואר ראשון בארכאולוגיה ובלימודים כלליים באוניברסיטה העברית בירושלים. באותה שנה, הצטרף גיטלר לצוות מוזיאון ישראל כעוזר לאוצר לנומיסמטיקה, ובמקביל למד לתואר שני באוניברסיטה העברית, אותו השלים בשנת 1994. מחקרו עסק בתחום הנומיסמטיקה, בהנחיית פרופ' יעקב משורר. עם סיום התואר השני התמנה גיטלר לתפקיד האוצר לנומיסמטיקה במוזיאון ישראל, במסגרתו הוא אחראי על אוסף המטבעות העתיקים שנמצא בחזקת מוזיאון ישראל. בתוך כך, הוא פיקח על חידוש גלריות הקבע לנומיסמטיקה בשנים 1994 ו-2010 וכן, אצר תערוכות מתחלפות רבות בתחום זה. בשנת 2011 השלים גיטלר לימודי דוקטורט באוניברסיטת ניקולאוס קופרניקוס שבטורון, פולין . מחקר הדוקטורט שלו עסק במטבעות ארץ ישראל בתקופה הפרסית המאוחרת וראשית התקופה ההלניסטית.
בשנת 2013, בנוסף לתפקידו כאוצר לנומיסמטיקה, מונה גיטלר לתפקיד האוצר הראשי לארכאולוגיה על שם תמר וטדי קולק במוזיאון ישראל. במסגרת תפקיד זה, אחראי גיטלר על הניהול הכולל של האגף לארכאולוגיה על שם שמואל וסיידי ברונפמן, על היכל הספר, המציג את מגילות מדבר יהודה, כמו גם על מוזיאון רוקפלר לארכאולוגיה.
גיטלר לימד נומיסמטיקה במסגרות אקדמיות. בשנים 1998-1996 לימד את המבוא לנומיסמטיקה בחוג לארכאולוגיה באוניברסיטה העברית (שלוחת רחובות) ובשנים 2010–2014 לימד את הקורס באוניברסיטת תל אביב. לצד זאת, בין השנים 2005 ו-2016 כיהן גיטלר כנשיא החברה הנומיסמטית בישראל. כחלק מפעילותו בחברה, ייסד בשנת 2006 את כתב העת הנומיסמטי, "Israel Numismatic Research", בו מתפרסמים מדי שנה מחקרים בעיקר על מטבעות דרום הלבנט. בשנת 2018 נבחר גיטלר מחדש כנשיא החברה הנומיסמטית בישראל והוא מחזיק בתפקיד עד היום. כמו כן, גיטלר השתתף כחבר בוועדה לתכנון שטרי כסף, מעות ומטבעות זיכרון של בנק ישראל. במקביל לתפקידיו השונים, גיטלר הוא צלם. בשנת 1986 התקבל כחבר באגודה לקידום אומנות הצילום המסונפת לארגון Fédération Internationale de l'Art Photographique) FIAP, ). צילומיו הוצגו בשלוש תערוכות יחיד בישראל: בתיאטרון ירושלים, במכון ויצמן למדע ברחובות ובמועדון הצילום בתל אביב. בשנת 1986 נבחרו עבודותיו לתערוכה בינלאומית מטעם "FIAP" שהוצגה באיטליה ובברית המועצות.
מחקר.
גיטלר הוא חוקר פעיל בתחום הנומיסמטיקה. תחומי ההתמחות העיקריים שלו כוללים את טביעת המטבעות בתקופה הפרסית המאוחרת במרחב הארץ ישראלי: פלשת, שומרון, יהודה ואדום. הוא פרסם עד היום מעל 90 מאמרים על מטבעות אלקטרום, מטבעות מהתקופה הפרסית, ההלניסטית, הרומית, הביזנטית, המוסלמית, הצלבנית ומטבעות מודרניים. בנוסף על כך, הוא היה חבר במשלחות ארכאולוגיות לאתרים בישראל ובירדן. במסגרת המחקר הארכאולוגי בישראל, הוא פרסם מאמרים על הממצא הנומיסמטי מחפירות הרובע היהודי, ירושלים; אשקלון; הסירה העתיקה בכנרת; הר אדר וחירבת אל-עקאד. מחקר על ממצא נומיסמטי מאתרים ארכאולוגיים בירדן פורסם כחלק ממשלחות של המכון הפרנציסקני לחקר הארכאולוגיה, בשיתוף פעולה עם האב מיקלה פיצ׳ירילו . האתרים הארכאולוגיים עליהם כתב בירדן הם: הר נבו, אום א-רסאס ומידבא; כמו כן, הוא פרסם את הבולות מהחפירות בא-זנטור שבפטרה, כחלק משיתוף פעולה עם פרופ' ברנהרד קולב מאוניברסיטת בזל. כחלק משיתופי הפעולה הללו, גיטלר היה הארכאולוג הישראלי הראשון שהוזמן באופן רשמי לירדן, לרגל פתיחת הפארק הארכאולוגי של מידבא, בשנת 1995.
נושאים נוספים עליהם כתב גיטלר בהרחבה כוללים בדיקות מטלורגיות של מטבעות ושל תכשיטים עתיקים; מטמוני "האקיזילבר" ("Hacksilber" hoards); רושמות מטבעות רומים ואיסלאמיים; בולות חומר מהחפירות בפטרה; משקולות ביזנטיות ואיסלאמיות; חותמות עופרת צלבניות; קמעות מאגיים ומוזיאולוגיה. במסגרת הפרסומים הללו שיתף גיטלר פעולה עם יותר מ-35 חוקרים ברחבי העולם, ועל מחקריו הרצה בכנסים אקדמיים בישראל ומחוצה לה.
פעילות אוצרותית.
להלן תערוכות נבחרות שאצר גיטלר:
מיעוט (פירושונים)
Encino Man
מכתבה
מכתבה (או שולחן כתיבה) היא רהיט עם משטח עבודה המשמש לכתיבה או קריאה על גביו, ישנן מכתבות במגוון צורות לשימושים שונים, כבר מהמאה ה-14 ישנן התייחסויות לשולחן כתיבה בתור רהיט בפני עצמו.
מבנה.
מכתבה בנויה כשולחן עם משטח עבודה ולידו מקום ישיבה אחד.
בדרך כלל תהיה למכתבה מגירה אחת או יותר, ולעיתים תאים מסוגים שונים לפי השימוש הייעודי, תוספות אלה נמצאות מתחת למשטח ומעל או מצדי רגליו של היושב כדי לא להפריע לישיבה, מיקום נוסף הוא מעל המשטח שם יהיו בצורות שונות של מכתבות ארונות או מדפים.
חומר.
רוב המכתבות עשויות מעץ אולם יש גם מכתבות ממתכת או מחומרים אחרים.
היסטוריה.
נראה שלא נעשה שימוש ברהיטים בסגנון שולחן כתיבה לקרוא ולכתוב בעת העתיקה, אך אין לכך הוכחה ספציפית.
איורים מימי הביניים מציגים את הרהיטים הראשונים שנראים כאילו תוכננו ונבנו לקריאה וכתיבה, שכן לפני המצאת הדפוס במאה ה-15, כל ספר היה צריך להיות מועתק ביד. המכתבות עוצבו עם שקעים לכלי כתיבה. מאחר שכרכים של כתבי יד היו לפעמים גדולים וכבדים, למכתבות התקופה היו בדרך כלל מבנים מסיביים.
שולחנות כתיבה מתקופת הרנסאנס והתקופות המאוחרות יותר היו בעלות מבנים פשוטים יחסית, ויותר ויותר מגירות נוספו ככל שעיבוד העץ נעשה מדויק יותר ומומחיות הייצור גברה.
אפשר לדעת האם שולחן או רהיט אחר של אותם זמנים תוכנן לשמש כשולחן עבודה, על ידי חיפוש אחר מגירה עם שלוש הפרדות קטנות (לקסת הדיו, כר הספיגה לחותמות ומגש האבקה ליבוש הדיו) ואחסון לעטים.
צורות המכתבה הבסיסיות פותחו בעיקר במאות ה-17 וה-18, המבנה הארגונומי המודרני פותח משולחן השרטוט מסוף המאה ה-18.
יחסי מין מחוץ לנישואין
סלימאן דוד ששון
הרי אדם (נונאווט)
הרי אדם או רכס אדם (באנגלית: Adam Range) הוא רכס הרים באי ואנייה, באזור קיקיטאלוק בטריטוריית נונאווט, שבקנדה.
רכס אדם הוא אחד מתתי הרכסים של הקורדילרה הארקטית, בשטח קנדה הארקטית.
גובהם של ההרים 153 מטרים מעל פני הים.
לקריאה נוספת.
• Canadian Hydrographic Service Fisheries and Oceans Canada, Sailing Direction General Information Northern Canada, Catalogue No. Fs72-3/21-2022E-PDF Ottawa
שמעון ינקלביץ
שמעון ינקלביץ (נולד ב-26 בפברואר 1946) הוא פיזיקאי ישראלי ופרופסור אמריטוס בבית הספר לפיזיקה באוניברסיטת תל אביב, רקטור האוניברסיטה בשנים 2001–2005. חתן פרס ויצמן לפיזיקה לשנת 2013 ועמית כבוד של האגודה הישראלית לפיזיקה לשנת 2022.
ביוגרפיה.
שמעון ינקלביץ נולד בלודז' שבפולין, בנם של הרופא ד"ר טולי ינקלביץ ואנה (הלה) לבית וולדמן, כימאית. עלה לארץ ישראל עם משפחתו בינקותו.