בשונה מתת-המינים האחרים קרניו אינן גדלות ביחד, מתעקלות אחורה (בדומה לתאו הפיליפינים), פחות חזקות, והן קטנות יחסית ומגיעות לאורך של 30–40 סנטימטר לעיתים רחוקות. לזכרים של תאו היער אין "מגן" שמתפתח על הקרן. תאואי היער אינם חיים בעדרים גדולים, אלא ביחידות או בקבוצות של 8–12 פרטים. באזורים מסוימים קיימים כלאיים של תאו היער עם תת-המינים האחרים.
תאו היער פחות אגרסיבי מתת-המינים האחרים, ויעדיף להימלט מטורפים מאשר לתקוף. תזונתו כוללת בעיקר עשבים, ענפים וזרדים.
כפי שמרמז שמם, תאואי היער חיים בעיקר ביערות גשם של אגן הקונגו או באזורים לחים, אך גם בסוואנות ושטחי מרעה. תפוצתם היא במדינות: הרפובליקה הדמוקרטית של קונגו, הרפובליקה של קונגו, גינאה המשוונית, גבון, קמרון, אנגולה, גאנה, וטוגו.
אויבו העיקרי של תאו היער הוא הנמר כיוון שאריות אינם נמצאים באזורים בהם הוא חי. מצבו נע בין ללא חשש לקרוב לסיכון בעיקר בשל ציד ואובדן בית גידול למטרות חקלאות וכדומה. האוכלוסייה העולמית נאמדת ב-60,000, מתוכם מצויים כ-75% באזורים מוגנים.
עובד ידע
עובד ידע הוא עובד שהידע שלו הוא מרכיב משמעותי להצלחתו בתפקידו בארגון.
נגדיר כירורג כעובד ידע אם נוסף לכישורי חיתוך יפגין ידע עדכני אשר למה לחתוך ואיך נכון להתמודד עם אירועים לא צפויים במהלך החיתוך, כגון, דימום.
במאה ה-21 חלק ניכר מהעובדים בארגונים הם עובדי ידע.
היסטוריה.
המונח "עובד ידע" הוטבע לראשונה על ידי פיטר דרוקר בשנת 1959 בספרו Landmarks of Tomorrow, אך הדיון המרכזי הראשון בו הוא בספרו "Management Challenges for the 21st Century" שפורסם בשנת 1999.
בספרו זה דן דרוקר במשמעויות השונות הנובעות מכך שאנו עובדי ידע. בתקופה זו דובר על כ- 25% מהעובדים בארגונים שהם עובדי ידע, אולם ברור שבפרק הזמן שחלף מאז, העולה על עשור, השתנה התמונה באופן משמעותי.
כיום מהווים עובדי ידע כמעט 75% מהעובדים במדינות המתועשות.
גם Tom Davenport עסק בסוגיה זו של עובדי הידע, וזה נושא ספרו "Thinking for a Living" משנת 2005.
בספרו הוא מסביר מיהו עובד הידע, ומה משפיע על ביצועיו, ומציע סדרה של כלים מעשיים לניהול אישי וארגוני.
גורמי הצלחה של עובד ידע.
Daniel Pink, בספרו "Drive" משנת 2009, מתייחס להתפתחות המוטיבציה, למה שהוא מכנה כיום מוטיבציה 3.0.
הגורמים המניעים אותנו כאנשים ועובדי ידע, בעידן זה, הם:
משאביו של עובד ידע.
עובד ידע עושה שימוש במקורות שונים לצורך ביצוע עבודתו. להלן פירוט של מקורות ידע עיקריים בהם הוא עשוי לעשות שימוש:
התזמורת האנדלוסית הים-תיכונית
נעם בן-זאב
ועידת ורשה (2019)
ועידת ורשה (באנגלית: Warsaw Conference, בפולנית: Konferencja Warszawska), אשר ידועה גם כועידת המזרח התיכון בראשות ארצות הברית בוורשה, הייתה ועידה שהתקיימה ב־13 בפברואר וב־14 בפברואר 2019 ונערכה בוורשה, בירת פולין. על פי ההודעה הרשמית של המדינות שהשתתפו באירוע, נושאי האירוע היו: "טרור, פיתוח טילים, סחר ימי וביטחון ואיומים הנשקפים מקבוצות כוח אדם ברחבי האזור". בתחילת פברואר אמר מזכיר המדינה האמריקני, מייק פומפאו כי מטרת הוועידה היא להתמקד ב"השפעתה של איראן והטרור באזור". עם זאת, לאחר התנגדויות מצד מדינות אירופה נאלצה ארצות הברית לוותר על הרעיון להקמת קואליציה עולמית שתילחם נגד איראן.
ועידת ורשה הפכה לבמה מרכזית להקואליציה הישראלית-סונית. הקואליציה קמה בשנת 2017 עם התחממות הקשרים בין ישראל למדינות המפרץ וכן ההסלמה בסכסוך האיראני-סעודי. הקואליציה קיבלה תשומת לב תקשורתית רחבה לאור ועידת ורשה בפברואר 2019.
הוועידה ולאחריה.
כבר ב-10 בפברואר פורסם כי גורם בכיר בפולין המעורב בהכנת האירוע אמר כי הוועידה תעסוק ב"טילים הבליטיסיים של איראן" ואף אמר כי מטרת הוועידה היא ליצור פורום קבוע אשר ידון בענייני המזרח התיכון.
ב־12 בפברואר קיימו מזכיר המדינה פומפאו ושר החוץ הפולני, יאצק צ'פוטוביץ' מסיבת עיתונאים, בה הכריז פומפאו כי יותר מ-60 מדינות מוזמנות לוועידה.
לאחר מכן התראיין פומפאו בוורשה ואמר כי "אנו רוצים שלעם האיראני תהיה הזדמנות לחיות בחברה משגשגת ושלווה, וכזו שנשלטת על ידי רצונותיהם, משאלותיהם".
זמן קצר לפני הוועידה ראש הממשלה הישראלי, בנימין נתניהו ערך פגישה חשאית עם שר החוץ של עומאן, יוסוף בן עלאווי.
נתניהו נאם באירוע הפתיחה של הוועידה וגם השתתף באירועים צדדיים. מלבד זאת נתניהו קיים פגישות עם סגן נשיא ארצות הברית, מייק פנס ואף הניח איתו זר באנדרטת רפפורט לזכר לוחמי מרד גטו ורשה.
תגובות.
ביום הראשון של הועידה נתניהו צייץ בטוויטר כי הפגישה עם מנהיגים ערביים אמורה להגיע ל"אינטרס משותף של מלחמה עם איראן". הודעה דומה שוחררה לתקשורת הישראלית זמן קצר לאחר מכן, עם זאת בהמשך היום הציוץ של נתניהו נמחק ונוסח ההודעה לעיתונות תוקן ל"אינטרס משותף של לחימה באיראן".
לעומת זאת, איראן מתחה ביקורת על הוועידה והגדירה אותה "צעד עוין". במקביל הנציגה העליונה לענייני חוץ וביטחון של האיחוד האירופי פדריקה מוגריני, הודיעה כי הא לא תשתתף בוועידה. גם משרד החוץ הרוסי פרסם הצהרה בה צוין כי אף גורם לא ישתתף בטקס ואף הגדיר את הוועידה כ"מצע אנטי-איראני". גם מעצמות אירופיות גדולות כמו גרמניה וצרפת סירבו לשלוח דיפולמטים בכירים בעקבות חשש שהפסגה נועדה להקים ברית נגד איראן.
שר החוץ הבריטי, ג'רמי האנט הסכים להשתתף בוועידה אך הציב תנאי, אשר קובע כי ארצות הברית, איחוד האמירויות הערביות וערב הסעודית יקיימו פגישה חיצונית בעניין תימן.
המשתתפים.
המדינות והישויות שהשתתפו בוועידה לפי סדר א"ב:
מדינות שהוזמנו אך לא השתתפו באירוע.
לוועידה הוזמנו גם מדינות שבסופו של יום החליטו לא להגיע אליה מסיבות שונות. המדינות שלא נכחו באירוע היו:
חלק מהמדינות ציינו את סיבת ההיעדרות. כך למשל יו"ר הרשות הפלסטינית, אבו מאזן טען כי "ישראל גנבה "מאחורי הגב" את האוצר הגדול שהיה אמור להיות ה"בונוס" שלו בתהליך השלום – היחסים עם מדינות ערב", ואף הורה לבכירי ממשלו למנוע מהמשלחות ברשות להגיע לניחום אבלים בבית הוריה של אורי אנסבכר, ישראלית צעירה מתקוע שנרצחה על ידי פלסטיני שבוע לפני הועידה. גם בלבנון פורסמו תגובות בעניין הוועידה, לאחר פגישה בין שר החוץ האיראני, ג'וואד זריף לשר החוץ הלבנוני, ג'ובראן באסל. במסיבת העיתונאים שנערכה לאחר הפגישה, נימק בסיל את אי ההגעה של המשלחת הלבנונית ואמר כי "שוחחנו יחד על ועידת ורשה, שממנה ניעדר משתי סיבות: הראשונה היא נוכחותה של ישראל, והשנייה – מדיניות הריחוק שלנו". מלבד זאת חודש לפני הוועידה הגיב לפרסומים בתקשורת על הכנות ראשונות לוועידה נגד איראן ואמר כי "ממשלת פולין לא תוכל לשטוף את הבושה. בזמן שאיראן הצילה פולנים במלחמת העולם השנייה, היא מארחת כעת קרקס אנטי-איראני נואש". טורקיה סירבה גם היא להזמנת ארצות הברית להשתתף בפסגה בורשה בטענה שהיא "מכוונת כנגד מדינה אחת".
הפדרציה המאוחדת של כוכבי הלכת
עראק אל אמיר
חלל עמוק 9 (תחנת חלל)
חלל עמוק 9 (באנגלית: Deep Space Nine; או בקיצור: DS9), הידועה גם בשם טרוק נור (באנגלית: Terok Nor) היא תחנת חלל פיקטיבית והיא המקום האפונימי המרכזי בעלילת סדרת הטלוויזיה המדע בדיונית "". התחנה משמשת כבסיס של חקר רביע גמא, אליו מגיעים דרך חור התולעת הסמוך לכוכב הלכת באג'ור, ושל מסחר ומסעות עבור השוכנים בגזרתה. התחנה מנוהלת על ידי צוות משותף של קציני צי הכוכבים והמיליציה הצבאית של באג'ור, והיא נמל הבית עבור מספר מעבורות של צי הכוכבים (מדגם "Runabout"), כמו גם של ספינת החלל "דיפאיינט".
תיאור.
קוטר התחנה מעל קילומטר, והיא מורכבת מטבעת חיצונית רחבה לעגינה, טבעת פנימית למגורים, וליבה מרכזית הכוללת את הטיילת, כור ההיתוך ומרכז המבצעים (באנגלית: "Operations center"; או בקיצור: "Ops"). שלושה סטים של מגדלי עגינה, המעוקלים הן כלפי מעלה והן כלפי מטה, מפוזרים במרווחים שווים מסביב לטבעת העגינה, ומעניקים לתחנה צורה כדורית. עיצוב זה זהה לזה של תחנת חלל קרדאסית אחרת - "אמפוק נור". במיקומה בסמוך לפיו של חור התולעת (מיקום אליו עוברת התחנה בפרק הבכורה, ובו היא נשארת עד לסיום הסדרה), התחנה נמצאת במרחק של שלוש עד חמש שעות טיסה במעבורת מכוכב הלכת הסמוך באג'ור (או פחות מכך, אם יש צורך, על ידי הנעת מנוע הוורפ בתוך מערכת הכוכבים).
מתקנים.
"הטיילת" היא "הרחוב הראשי" הציבורי, שבו המבקרים והדיירים מתגודדים, ובו ניתן למצוא, בין השאר, את המשרדים והעסקים הבאים :
בדרך כלל ישנם כ-300 דיירים קבועים המשוכנים בתחנה, בעוד התחנה יכולה להכיל עד ל-7,000 איש.
היסטורית התחנה.
במקור הייתה התחנה תחנת כרייה וזיקוק קרדאסית, בשם טרוק נור, הנמצאת במסלול היקפי מסביב לכוכב הלכת באג'ור, שנבנתה על ידי עבדים באג'ורנים, תחת שלטון הכיבוש הקרדאסי, בשנת 2351. התחנה הייתה תחת פיקודו של גול דוקאט, המושל הקרדאסי האחרון של באג'ור הכבושה. התחנה ננטשה לקראת סוף הכיבוש הקרדאסי של באג'ור, בשנת 2369; בדרכם החוצה - הקרדאסים הסירו כל דבר בעל ערך מהתחנה.