חטיבת הפודקאסטים של התאגיד מותגה מחדש בפברואר 2020 בשם "כאן הסכתים".
רשת עושים היסטוריה
רשת עושים היסטוריה היא אחת משתי רשתות הפודקאסטים הגדולות בישראל (יחד עם כאן הסכתים).
היסטוריה.
הפודקאסט "עושים היסטוריה" החל את פעילותו בשנת 2007 בעריכה והגשה של רן לוי. ובראשית 2014 רן לוי יצא לקמפין מימון ההמונים לפודקאסט ובעקבותו עבר לוי לעבוד על הפקת הפודקאסט במשרה מלאה. בשנת 2015 הקימו לוי ושותפו העסקי דני טימור חברה בשם פודקאסט ישראל מדיה בע״מ".
החל משלב זה, החלה החברה להפיק פודקאסטים בנושאים נוספים, ביניהם: עושים עסקים, עושים תנ"ך, עושים טיול, עושים שיווק, עושים רפואה ועושים פוליטיקה. לפי סקר המאזינים שנערך בשנת 2018, הפודקאסט הפופולרי ביותר ברשת היה "עושים היסטוריה" בהגשת רן לוי, לאחריו "עושים פוליטיקה" בהגשת דפנה ליאל, ולאחר מכן "עושים רפואה" בהגשת ד"ר יובל בלוך ועידן כהן. לפי סקר המאזינים שנערך בשנת 2019, הפודקאסט הפופולרי ביותר הוא "עושים היסטוריה", ולאחריו "התשובה" בהגשת דורון פישלר. התוצאה הזו חזרה על עצמה גם בסקרי המאזינים של 2020 ושל 2021.
במאי 2020 החליטה הרשת בצעד חריג להוציא את מרבית התוכן שלה מהאזנה בספוטיפיי, אפליקציית השמע המובילה בישראל, מתוך חשש שהישענות יתר על מאזינים מספוטיפיי תפגע במודל העסקי של הרשת. במרץ 2022 הרשת החזירה את הפרקים שהוסרו אל ספוטיפיי.
פודקאסט ישראל מדיה בע״מ.
תחת מותג זה התפתחו מספר פודקאסטים נוספים, כאשר חלקם נמצאים תחת רשת עושים היסטוריה, וחלקם משווקים כהפקה נפרדת עבור גופים שונים; חלק מן הפודקאסטים במתכונת קבועה וחלקם בתור מספר תוכניות קצובות מראש.
רשימה של הפודקאסטים שפודקאסט ישראל מדיה בע״מ מפיקה:
קשר עם המאזינים.
רשת עושים היסטוריה מקיימת קשר קבוע עם המאזינים שלה. מאז שנת 2018, הרשת עורכת מדי שנה סקר שנתי שמאזיני הרשת יכולים למלא, כדי לאסוף מידע דמוגרפי אודות המאזינים, דעתם של המאזינים על הפודקאסטים ודירוגם. ישנו מפגש שנתי של המאזינים שנערך באולם צוותא. במפגש בעצם מוקלטים בשידור חי פרקים חדשים לרשת הפודקאסטים, ובנוסף יש זמן לשאלות ותשובות מהמאזינים לראשי הפודקאסט.
מלבד המפגש השנתי ישנם פודקאסטים שערכו מפגשים רק למאזיני הפודקאסט המסוים. למשל "עושים תנ"ך" מקיים סיורים בעקבות פרקים נבחרים. דפנה ליאל ארחה מאזינים בהקלטת פרק על חוק הגיוס עם השר לשעבר, שי פירון. עושים רפואה קיימו מפגש מאזינים בנושא רנטגן, ובפודקאסט "התשובה" עם דורון פישלר, הוקלטו שני פרקים עם השתתפות קהל דרך הזום.
פרקי "עושים היסטוריה" ו"עושים פוליטיקה" תומללו לטובת כבדי שמיעה.
בנוסף לרשת אפליקציה ייעודית שמתאימה למכשירים שנתמכים על ידי אנדרואיד, וניתנת להורדה מחנות ה-Google Play. בשנת 2018 התפרסמה אפליקציה חדשה ומעודכנת, והאפליקציה הישנה ירדה מהחנות. בשלהי 2020 החלה סלקום באופן בלעדי לשדר את הפודקאסטים של הרשת לכלל מנוייה בסלקום tv.
מגישים.
בתוך הרשת פועלים מספר מגישים ביניהם: רן לוי, דורון פישלר, יובל דרור, אטילה שומפלבי, דפנה ליאל, עומר מואב .
אהרן הלוי גולדמן
הרב אהרון הלוי גולדמן (תרי"ד, 1854 - ו' אדר א' תרצ"ב, 1932) שימש כרבה של המושבה מוזסוויל, שהייתה אחת ממושבות הברון הירש בארגנטינה. יזם את החרם על הגיור בארגנטינה.
ביוגרפיה.
אהרן הלוי גולדמן נולד בפודוליה (כיום בין אוקראינה למולדובה), הוסמך לרבנות בגיל 18 ועסק בשחיטה. בעקבות הפוגרומים ברוסיה, היגר בשנת תר"נ (1890) יחד עם יהודים רבים לארגנטינה, והיה ממקימי המושבה מוזסוויל (בעברית: 'קריית משה', על שם משה רבינו שהוציא את עם ישראל מעבדות לחירות). מוזסוויל הייתה המושבה הראשונה שהקים הברון הירש בארגנטינה. הרב גולדמן הגיע עם ראשוני היהודים למוזסוויל ושימש בה בפועל כרב וכשוחט של כ-120 משפחות יהודיות שהיגרו למקום ממזרח אירופה, במשך שנים רבות.
החרם על הגיור בארגנטינה.
נוכח התערבות הקהילות היהודיות בקרב הנוכרים בארגנטינה, תופעת נישואי תערובת של יהודים ונוכרים נעשתה שכיחה. פעמים רבות בעקבות נישואים אלו בן הזוג הנוכרי ביקש להתגייר מטעמים אינטרסנטיים ולא 'לשם שמיים', התופעה הפכה לרווחת יותר במהלך גל ההגירה הגדול לארגנטינה מסוף המאה ה-19 ועד למלחמת העולם הראשונה, שכלל בין היתר יהודים אשכנזים שנמלטו ממזרח אירופה בשל הפרעות שם, ויהודים ספרדים מסוריה שהייתה אז תחת השלטון העות'מאני; ומה שהיה פחות נפוץ בעולם הישן בו היהודים היו מיעוט שחי בגטו והתבדל מהרוב, הפך לנפוץ יותר בעולם החדש בו נוצרו חברות של מהגרים והמסגרת הקהילתית התרופפה.
באחד ממקרי בקשת הגיור, בשנת התרע"ו (1915), פנה הרב שאול דוד סתהון לרב אהרן גולדמן בבקשה לגייר מוסלמי שבא לפניו ורצה להתגייר. הרב גולדמן סירב לכך, ואף ביקש להטיל חרם על גיורים בארגנטינה. נימוקו העיקרי היה שהגרים לא שומרים מצוות אחר הגיור, כפי שנוהגים רוב היהודים במדינה, ולכן אין מקום לבצע גיורים שכאלה. בתחילה הרב סתהון הביע פקפוק בנימוקים אלו, משום שלדידו הפוסקים התירו גם גיורים שכאלה, בהם הנהר מצרים והעצי הלבנון. לאחר דין ודברים הרב סתהון הסכים להטלת החרם, וביקש מהרב צ'ירלסון, מחבר הספר 'עצי הלבנון', שלא להפיץ את ספריו בארגנטינה, כדי שהמבקשים להקל לא ידעו על דעתו ולא ינסו להסתמך עליה. הוא הוסיף לנמק שגם לפי פוסקים אלו, המציאות הקשה בארגנטינה דורשת דווקא הטלת חרם ולא גיורים שמכילים את תופעת נישואי התערובת.
בסופו של דבר החרם לא כובד, וישנן עדויות רבות על קיומם של גיורים גם לאחר הטלתו. בפועל החרם לא השיג את מטרתו, וההתבוללות נותרה תופעה רווחת מאוד בארגנטינה.
ספרו.
כחמישים שנה לאחר פטירתו הוציאו נכדיו בשנת תשמ"א את ספרו שו"ת דברי אהרן.
בטיחות אש
בטיחות אש (באנגלית:Fire safety) היא מערכת של תקנות, כללים, הוראות ושיטות עבודה סדורות שנועדו לצמצם הרס, מוות ופציעות שנגרמים כתוצאה משריפה ואש בלתי מבוקרת. אמצעי בטיחות אש כוללים גם, את הכללים וההוראות שנועדו למנוע הצתת אש בלתי מבוקרת וכאלה המשמשים להגבלת התפתחותה והשפעותיה הבלתי רצויות של שריפה לאחר תחילתה.
אמצעי בטיחות אש כוללים גם את הכללים וההוראות שעל פיהם יש לנהוג כשמתכננים בניית מבנים או כללים שיש ליישם במבנים שכבר נבנו, וכאלה שיש ללמד את דיירי ומשתמשי הבניין. כל נושאי בטיחות אש והצלה בישראל נמצאים תחת סמכותה של הרשות הארצית לכבאות והצלה בפיקודו ובניהולו של נציב כבאות והצלה ואשר כפופים למשרד לביטחון פנים.
כללי בטיחות האש מגנים עלינו מסכנות האש. סכנת שריפה עשויה לכלול מצב שמגביר את הסבירות לשריפה או עלול לעכב בריחה ומילוט במקרה של שריפה.
מרכיב בטיחות אש הוא מרכיב נדרש בבטיחות בניינים. מי שאחראי על הבקרה של הפרות בטיחות אש ומחויב להדרכה וחינוך תלמידים בבתי הספר בנושאי בטיחות אש הם המפקדים של לוחמי האש הנקראים גם קציני מניעת אש או קציני בטיחות אש. קציני בטיחות אש הם אלה הקולטים, המלמדים והמאמנים את לוחמי האש.
אלמנטים במדיניות בטיחות אש בבניינים.
מדיניות בטיחות אש בבניינים, מתחילה בשלבי התכנון, הבנייה ולאורך כל חיי הבניינים. חוקי הבנייה נחקקים על ידי הממשלות והרשויות המקומיות, כדי להבטיח שהמאפיינים החיוניים של בטיחות אש יכללו בשלבי התכנון והבנייה של בניינים על מנת להבטיח שרכיבים החיוניים בבניינים יתממשו, כגון יציאות אש וחירום נאותות, שילוט ופרטי בנייה כגון חוסמי אש, דלתות אש, חלונות וקירות העמידים באש. בטיחות אש כוללת גם תקנות בנושאי בטיחות חשמל במבנים כדי למנוע התחממות יתר של החיווט החשמלי או הציוד החשמלי, ובכך להגן מפני הצתות הנגרמות כתוצאה מתקלות חשמליות.
תקנות בטיחות אש מסדירות גם את דרישות התפוסה המרבית במבנים ציבוריים כגון תיאטראות או מסעדות וכדומה. תקנות בטיחות אש עשויות לדרוש התקנת מטפים ניידים בתוך בניין, או דרישה להתקנת ציוד לגילוי וכיבוי אש שיותקנו באופן קבוע בבניינים כגון מערכת ספרינקלרים לכיבוי אש, מערכת גילוי עשן ומערכת אזעקה המתריעה על פריצת אש.
הרשויות המקומיות המופקדות על בטיחות אש עשויות לערוך בדיקות וביקורות שוטפות על מנת לוודא את קיום התקנות המתייחסות לפריטים כמו יציאות חירום ואש, שילוט תקין, מטפים פונקציונליים מהסוג הנכון במקומות נגישים ואחסון וטיפול נאותים בחומרים דליקים. בהתאם לתקנות, במידת הצורך לאור הבדיקות לבטיחות אש רשאים קציני בטיחות האש להוציא צווים לנקיטת פעולות נדרשות לתיקון התקלות המתגלות בתחום בטיחות האש, או סגירתו של בניין או עסק עד שיעמדו בדרישות בטיחות האש.
בעלים ומנהלים של בניינים צריכים ליישם את מדיניות בטיחות האש תוך נקיטת פעולות נוספות. לדוגמה, מפעל תעשייתי צריך לייעד ולהכשיר עובדים מסוימים ככוח כיבוי אש ראשוני. על המנהלים להבטיח שהבניינים המנוהלים על ידם עומדים בתקנות הפינוי בשעת דלקה. מדיניות בטיחות אש מכתיבה הכשרה ומודעות של דיירי בניינים והמשתמשים בהם כדי למנוע טעויות ברורות בשעת שרפה, כגון פתיחת דלתות אש. מוסדות חינוך, מחויבים לערוך תרגילי כיבוי במרווחי זמן קבועים לאורך כל השנה.
גורמי סיכון נפוצים להצתת שריפות.
סכנות שריפה נפוצות הן:
בטיחות אש.