יובל-יאיר נולדה בתל אביב וגדלה בגבעתיים. בצה"ל שירתה כזמרת בלהקת מפקדת חילות השדה. עם שחרורה החלה בקריירה מוזיקלית. במקביל ללימודי מוזיקה בבית הספר רימון, הופיעה כגיטריסטית וזמרת בהופעותיו של דני רובס "פנים ושמות" ו"בדרך אל האושר".
בשנת 1992 הוציאה יובל-יאיר תקליט סולו, "לחשוב כמו מצלמה", בהפקת הד ארצי. הלחנים והתמלילים של כל שירי התקליט נכתבו על ידה, והיא השתתפה גם בעיבודים, אותם יצרה יחד עם הרכב הג'אז "מינואט", בהפקה מוזיקלית של גרי אקשטיין. בעקבות התקליט הופיעה ברחבי הארץ עם להקת מינואט. כמו כן השתתפה בערבים מוזיקליים שונים. בשנת 1996 הופיעה בתפקיד הנשי הראשי במחזמר "בן המלך והעני" בהפקת פשנל.
במקביל לקריירה המוזיקלית ועם סיום לימודיה בבית הספר רימון, סיימה יובל-יאיר לימודי הוראה בבימוי תיאטרון בסמינר הקיבוצים, ותואר ראשון בתיאטרון באוניברסיטת תל אביב. היא עסקה בבימוי וכתיבה של מחזות מוזיקליים לילדים ("מותק", "פרה-פרה", דו רה מווווו, ו"מכונת הצחוק המופלאה").
לאורך השנים פרסמה יובל-יאיר שמונה ספרי ילדים, בהם סדרת ספרי הילדים "גיבורים אמיתיים" אותה כתבה יחד עם ד"ר טל בן שחר. הסדרה מתרגמת את הרעיונות המרכזיים של הפסיכולוגיה החיובית לעולמם של ילדים ומבוגרים. ספרי הסדרה היו לרבי מכר והשתתפו במצעד הספרים של משרד החינוך ("הלן ואני", "תומאס ואני", לודוויג ואני, "דיאן ואני").
בין השנים 1994 ל–2003, למדה יובל-יאיר פסיכולוגיה באוניברסיטת תל אביב, וסיימה תואר שני בפסיכולוגיה קלינית. כותרת עבודת התזה שלה היא "תכונות השימור באישיותן של אמהות המיניקות הנקה ממושכת", והיא נכתבה בהדרכתן של ד"ר חנה גילאי גינור ופרופ' אריאלה פרידמן.
יובל-יאיר מתמקדת בעבודה גם בפסיכולוגיה חיובית, תחום העוסק בחקר האושר. כתבה טור מומחים בנושא ב-xnet ("אושר שימושי") ןלימדה במסגרת ה"קתדרה", ובמרכז הבינתחומי הרצליה.
יובל-יאיר היא בעלת הפודקאסט "להנות מהדרך", בו היא משוחחת עם מומחים שונים - על בריאות ורווחה נפשית ופיזית, על המחקרים העדכנים ועל טכניקות והרגלים שתורמים ליצירת חיים משמעותיים ומספקים.
את הפודקאסט מלווה גם טור שבועי שלה בערוץ הבריאות בynet בשם "ארגז כלים לחיים"
יובל-יאיר מנחה סדנאות בחברות וארגונים, שנועדו להטמיע רעיונות וכלים של הפסיכולוגיה החיובית לתוך סביבת העבודה.
מאז 2018 היא מופיעה במופע  "למה לא עכשיו" - הרצאה מוזיקלית שיצרה, על המדע של האושר, המופע הועלה במסגרת "הבימה", ב"טוקהאוס" ובאולמות שונים ברחבי הארץ.
חיים אישיים.
יובל-יאיר נשואה ליפתח יאיר, בנו של האלוף במיל' יורם (יה־יה) יאיר, ולהם שלושה ילדים. הם מתגוררים בהוד השרון.
1929 בספורט
טניס.
גביע דייוויס.
נבחרת צרפת ניצחה את נבחרת גביע דייוויס של ארצות הברית עם התוצאה 3:2
כדורגל.
כדורגל לפי מדינות.
ברזיל.
בשל גודלה של ברזיל, אליפויות נערכו על בסיס אזורי.
שחייה.
שיאי עולם.
שחייניות.
10 באוגוסט בהונולולו, ארצות הברית - שיא עולם חדש במשחה ל-800 מטר חופשי בתוצאה של 12:03.8 דקות
7 באוגוסט בהונולולו, ארצות הברית - שיא עולם חדש במשחה ל-100 מטר חופשי בתוצאה של 1:09.8 דקות
25 באוגוסט בסן פרנסיסקו, ארצות הברית - שיא עולם חדש במשחה ל-100 מטר חופשי בתוצאה של 1:09.4 דקות
שחיינים.
יושיוקי צורוטה ()
פיוטר ליסק
פיוטר ליסק (בפולנית: Piotr Lisek; נולד ב-16 באוגוסט 1992) הוא אתלט פולני. הוא סגן אלוף העולם (לונדון 2017) ושיאן פולין בקפיצה במוט.
ביוגרפיה.
ליסק נולד בכפר דושניקי שממערב לפוזנן. הוא החל להתאמן במועדון אולימפיה פוזנן בגיל 14, תחילה בקפיצה לגובה, ולאחר מכן בקפיצה במוט. לאחר אליפות פולין שנערכה ב-2012 הושעה לשישה חודשים, לאחר שנמצא בגופו חומר אסור בשימוש, מתילהקסנמין. לדבריו, החומר נמצא ללא ידיעתו במשקה אנרגיה ששתה לפני התחרות, ועל כן עונשו היה קל יחסית.
ב-2013 ערך את הופעת הבכורה שלו בזירה הבינלאומית, באליפות אירופה באולם, שנערכה בגטבורג. הוא סיים במקום ה-12, בתוצאה 5.50 מטר, שהייתה עבורו שיא אישי חדש. באליפות אירופה עד גיל 23 שנערכה באותה שנה בטמפרה סיים במקום ה-17, בתוצאה של 5.20 מטר.
שנת 2014 הייתה שנת הפריצה של ליסק. הוא קבע שיא חדש באולם של 5.77 מטר, אך דווקא בשנה שבה אליפות העולם באתלטיקה באולם נערכה על אדמת פולין, בעיר סופוט, הוא לא השתתף בה, לאחר שלא הצליח לקבוע את הקריטריון להשתתפות באליפות פולין שהיוותה את המבחן להשתתפות. באליפות אירופה שנערכה באותה שנה בציריך קבע שיא אישי חדש של 5.82 מטר, וסיים במקום השישי.
בתחרות שנערכה בסוף חודש פברואר בגרמניה קבע ליסק שיא פולני חדש בקפיצה במוט באולם של 5.90 מטר. שבוע לאחר מכן זכה במדליית הארד באליפות אירופה באולם שנערכה בפראג, בתוצאה של 5.85 מטר, אחרי רנו לאבילני הצרפתי שקבע שיא אליפות חדש של 6.04 מטר, ואלכסנדר גריפיץ' הרוסי (5.85 מטר). בהמשך השנה, רשם את הישג השיא שלו, כשזכה לראשונה במדליה באליפות עולם. הוא זכה במדליית ארד באליפות העולם שנערכה בבייג'ינג, לאחר שקפץ לגובה של 5.80 מטר, וסיים אחרי שונסי ברבר הקנדי (5.90), רפאל הולדצפה הגרמני (5.90), וביחד עם רנו לאבילני ובן ארצו של ליסק פאוול וויצ'כובסקי, שקבעו תוצאה זהה, ורשמו מספר פסילות זהה.
באליפות העולם באולם שנערכה בחודש מרץ בפורטלנד, זכה ליסק במדליית הארד לאחר שקפץ לגובה של 5.75 מטר, וסיים אחרי רנו לאבילני שקבע שיא אליפות חדש של 6.02 מטר, וסם קנדריקס (5.80 מטר).
בחודש יולי, התחרה ליסק באליפות אירופה וסיים במקום הרביעי בתוצאה של 5.50 מטר. הוא קבע תוצאה זהה לשל הזוכה במדליית הארד, אך צבר פסילה אחת יותר, ולכן לא זכה במדליה. חודש לאחר מכן התחרה לראשונה באולימפיאדה, וסיים במקום הרביעי בתוצאה של 5.75 מטר.
בתחרות באולם שנערכה בגרמניה בסוף חודש ינואר, שיפר ליסק את שיאו הפולני בקפיצה במוט באולם, לאחר שקפץ לגובה של 5.92 מטר. שבועיים לאחר מכן, בתחרות נוספת שנערכה בגרמניה, שיפר ליסק בשנית את שיאו הלאומי באולם, לאחר שעבר לראשונה גובה של 6 מטרים.
באליפות העולם שנערכה בלונדון באוגוסט אותה שנה הוא זכה במדליית כסף בקפיצה במוט בשיא אישי חדש של 5.89 מטר, אחרי סם קנדריקס מארצות הברית (5.95 מטר) ולפני רנו לאבילני מצרפת (5.89 מטר).
באליפות העולם באולם שנערכה בבירמינגהאם, זכה ליסק במדליית הארד בתוצאה של 5.85 מטר, אחרי רנו לאבילני (5.90 מטר) וסם קנדריקס (5.85 מטר). באליפות אירופה שנערכה בברלין בחודש אוגוסט, סיים במקום הרביעי בתוצאה של 5.90 מטר.
באליפות אירופה באולם שנערכה בחודש מרץ, זכה ליסק במדליית כסף, לאחר שקפץ לגובה של 5.85 מטר.
בתחרות ליגת היהלום בלוזאן, שנערכה בחודש יולי, סיים במקום הראשון בשיא תחרות ושיא פולני חדש של 6.01 מטר. תוצאה זו היוותה גם את תוצאת השנה בעולם באותו זמן. שבוע לאחר מכן, בתחרות ליגת היהלום במונקו, שבר פעם נוספת את השיא הפולני, לאחר שעבר גובה של 6.02 מטר. תוצאה זו היוותה שיא תחרות חדש, וכן שיפרה את תוצאת השנה בעולם בה החזיק.
האן סור לס
אלנטה
אלנטה (בליטאית: Alanta, בהגייה המקומית: אַלוּנְטה; ביידיש: אַווּאַנטה) היא עיירה קטנה במחוז משנה מולייטי במחוז אוטנה שבליטא. על שפך נחל האלנטה (אוואנטקי) לווירינטה, יובלו של נהר השוונטוי.
שמה של העיר נגזר משם הנהר הסמוך, אלנטה, ששמו נגזר מהפועל הליטאי "alėti" שפירושו זרימה או מרוצה.
היסטוריה.
אחרי 1598 הייתה העיירה שייכת למשפחת רדזיוויל, ומ-1828 עד מלחמת העולם הראשונה למשפחת האצולה פמרנקי. בתקופת השלטון הרוסי בליטא, השתייכה אלונטה למחוז וילקומיר. עם עצמאותה של ליטא סופחה העיירה למחוז אוטנה, וחיו בה כ-460 איש. בשל מיקומה על צומת של שתי דרכים חשובות סבלה אלנטה רבות בעתות מלחמה שעברו על ליטא, פלישתו של נפוליאון לאימפריה הרוסית, מלחמת העולם הראשונה ומלחמת העולם השנייה.
גם לאחר כינונה של ליטא העצמאית המודרנית, לא השתנה מספר תושבי העיירה, הוא עמד ב-1989 על 446; במפקד של שנת 2001 נמנו בעיירה 464 איש.
באלנטה שרד בית כנסת נדיר עשוי עץ שהיה בשימוש קהילת יהודי אלנטה.
פרדראג ראיקוביץ'
פּּּרדראג ראיקוביץ' (בסרבית: Предраг Рајковић; נולד ב-31 באוקטובר 1995) הוא כדורגלן סרבי המשחק בעמדת השוער בקבוצה הספרדית מיורקה ובנבחרת סרביה.
קריירה.
ראיקוביץ' החל את הקריירה שלו בגיל 7 במחלקת הנוער של היידוק וליקו. מאמנו בקבוצה היה אביו, שוער עבר. הוא שיחק בקבוצה המקומית עד 2009, ואז עבר בגיל 13 לקבוצת הנוער של יגודינה. ב-7 במרץ 2013 ערך את הופעת הבכורה המקצועית שלו בהפסד 0–1 לפרטיזן בלגרד.
ב-28 באוגוסט 2013 חתם לארבע שנים בכוכב האדום בלגרד, וקיבל את המספר 95 לפי שנת לידתו. בעונתו הראשונה בקבוצה שותף רק במשחק העונה בליגה, ב-28 במאי 2014 בתיקו 3–3 נגד וויבודינה נובי סאד. בעונת 2014/2015 הפך לשוער הראשון וקפטן הקבוצה. באותה עונה ספג 16 שערים ב-28 משחקים, ונבחר לשוער הטוב ביותר בליגה על ידי השחקנים.
ב-29 באוגוסט 2015 הגיע ראיקוביץ' לישראל וחתם ל-5 שנים במכבי תל אביב. ב-30 באוגוסט, יום לאחר הגעתו לארץ, ראיקוביץ' ערך את הופעת הבכורה שלו במדי מכבי תל אביב בניצחון 1–0 על הפועל באר שבע. ראיקוביץ' עמד בשערה של מכבי תל אביב בששת משחקיה בשלב הבתים של ליגת האלופות בעונה זו. בהמשך העונה העפיל עם מכבי תל אביב לגמר גביע המדינה, בו נוצחה 0–1 על ידי מכבי חיפה. בעונת 2018/2019 זכה עם הקבוצה באליפות. כמו כן, זכה ראיקוביץ' עם מכבי תל אביב פעמיים רצופות בגביע הטוטו.