לאחר חזרתו לגור בישראל נמשך צח לכיוון המוזיקלי. הופיע בלהקת כרמון בניהולו של יונתן כרמון. בתחילת שנות השישים היה שותף בהרכב מוזיקלי, שלישיית "גידי, צח וגילה". עם פרישתה של גילה בשנת 1964, יזם את הצטרפותה של חנה דרזנר הצעירה, לימים אילנית, לשלישייה חדשה שהקים בשם "גידי, צח וחנה". כעבור זמן קצר פרש גידי, ואילנית וצח נותרו כצמד בשם אילן ואילנית. בהופעותיהם ניגן צח בגיטרה והיה קול שני לאילנית. האלבום הראשון של הצמד, בשם "אילן ואילנית" יצא לאור בשנת 1966. שניים משיריו, "לכל אדם כוכב", שכתב גלעד בן ש"ך, ו"בואי סיניורינה", שכתב חיים קינן, והפכו במהירות ללהיטים שצעדו זמן רב בראש מצעד הפזמונים. הצמד זכה להצלחה גדולה מאוד בשנות השישים בישראל ובעולם, וייצג את ישראל בפסטיבלים בינלאומיים; הם הוכתרו כ"להקת השנה" במצעד הפזמונים העברי השנתי לשנת 1969, ואף זכו בפרס כינור דוד. בשיא הצלחתם, לפחות תשעה זוגות של תאומים נקראו "אילן ואילנית". האלבום האחרון של הצמד, "ישראל שלי חוגגת", יצא לאור בשנת 1973, ולאחריו התפרק הצמד. אילנית החלה בקריירת סולו, וצח סיים את הקריירה שלו כזמר. אף על פי שהצמד התפרק כמה משיריו כגון, "בשנה הבאה", "ושוב אתכם", "חופשי ומאושר" ועוד, נשארו להיטים קלאסיים, שעדיין מתנגנים בתחנות הרדיו.
קריירה כאמרגן ומפיק.
לאחר קריירה בת שבע שנים כזמר, החליט צח לנטוש את קדמת הבמה, ולפתוח בקריירה של אמרגן ומפיק. בשנת 1972 החל לשמש כאמרגנה של אילנית, שהחלה בקריירת סולו. באותו שנה הם גילו באקראי כי רשות השידור הישראלית זכאית להשתתף באירוויזיון, כיוון שהיא חברה באיגוד השידור האירופי. הם פנו לרשות השידור והציעו כי אילנית תייצג את ישראל בתחרות אירוויזיון 1972 באדינבורו שנערכה בשנת 1972, אך לבסוף אילנית השתתפה בתחרות שנה לאחר מכן.
במסגרת עבודתו כמפיק ואמרגן עבד צח עם כישרונות צעירים בתחום הזמר, וסייע להם להתפרסם ולפתח קריירה מצליחה. בתחילת שנות השבעים היה אמרגנו של הזמר בעז שרעבי, ותרם להצלחה בתחילת הקריירה שלו.
את הזמרת אילנה אביטל, לימים אשתו השנייה, הכיר צח ב-1976 בעת שהייתה בגיל 16. היא נשלחה אליו להשתתף באודישנים, שערך לזמרי ליווי ליזהר כהן. באודישן אביטל כבשה מיד את תשומת לבו בעוצמתה הקולית. היא לא התקבלה כזמרת הליווי, אבל צח החתים אותה אצלו, ויזם את השתתפותה בפסטיבל הזמר והפזמון 1977, עם השיר "אותך", שהגיע למקום השלישי והזניק את הקריירה שלה.
צח גם יזם הקמה של הרכבים מוזיקליים. ב-1979 בעת שצח היה אמרגנה של גלי עטרי, הוא היה בין יוזמי הקמת להקת חלב ודבש, על מנת שתשיר את השיר "הללויה" במסגרת פסטיבל הזמר והפזמון 1979. השיר זכה בפסטיבל ובאירוויזיון 1979. ב-1980 הפסיק לשמש כאמרגנה של עטרי, אחרי, שהגישה תביעה נגדו ונגד שותפו למשרד האמרגנות. הצלחת השיר "הללויה", גררה סכסוכים משפטיים כספיים שהגיעו לכותלי בית המשפט. ב-2007 פסק בית המשפט כי קובי אושרת יפצה את צח (וחיים שלף) ב-800 אלף שקלים, בגין הפסדים שנגרמו בשותפות עימם בייצוג גלי עטרי וחברי להקת חלב ודבש בסוף שנות השבעים.
צח גילה גם יוצרים, משוררים, פזמונאים ותמלילנים מהבולטים בזמר העברי, ובהם, עוזי חיטמן, דודו ברק, נתן כהן, חיים קינן, גלעד בן שך, תומר הדדי ועוד. בתחילת שנות השמונים המשוררת והפזמונאית חמוטל בן זאב עבדה כמזכירת הפקה ומעצבת תלבושות במשרד "אורות" עם צח, ושם במשרדו בתל אביב נולדו רבים משיריה.
לזכותו של צח ניתן לזקוף גם את פיתוח הקריירה המצליחה של אדם. צח התרשם מכישוריו של אדם, כשהיה רקדן וזמר בלהקת הליווי של יזהר כהן בשיר "עולה עולה" באירוויזיון 1985. באותה השנה הפך צח להיות אמרגנו, והזניק את הקריירה שלו כזמר. צח היה שותף בהפקת הסרט התיעודי "חיים ואדם" אודות אדם, שראה אור ב-2010.
במהלך הקריירה שלו עבד צח עם זמרים רבים שהופיעו בתחרות האירוויזיון. הוא עומד מאחורי להיטי אירוויזיון מכוננים ובלתי נשכחים, ובהם "אי שם" של אילנית, "אבניבי" של יזהר כהן, "הללויה", "הורה " של אבי טולדנו, "כאן" של אורנה ומשה דץ, "זה רק ספורט" של דפנה דקל ואמן של ליאורה, ושירים ידועים מתחרות קדם האירוויזיון, "אותך" של אילנה אביטל, "ולנטינו" של גלי עטרי, "הלוואי" של בועז שרעבי ועוד. ב-1989 יזם צח את צירופה של גלית בורג לנער גילי נתנאל לצורך הקמת הצמד "גילי וגלית", על מנת שישיר את השיר דרך המלך, שכתב המוזיקאי שייקה פייקוב בתחרות הקדם אירוויזיון 1989. השיר זכה בתחרות וייצג את ישראל בתחרות אירוויזיון 1989.
צח אהב את קולו המיוחד של דוד דאור והאמין בכישוריו, ובשנות התשעים הפך לאמרגנו, ותרם לתחילת קריירת הסולו שלו כזמר.
באופן יוצא דופן הסכים צח לצאת מאחורי הקלעים, ולגלם בשנת 2003 תפקיד של מפיק בסרט הטלוויזיה המוקומנטרי ששודר בערוץ 2, בשם "זהירות מצלמה", אודות במאי המתיחות הראשון בישראל.
חייו של צח ויחסיו המורכבים עם בנו מנישואיו לאילנה אביטל, המוזיקאי עמית צח, שימשו בסיס לסרט התיעודי "המפיק", ששודר ביס דוקו ב-2012.
באוגוסט 2012 יצא לאור "אוסף שירי המפיק", שירי שלמה צח, בסט שמחולק לשלושה חלקים, הקלאסיקות, שירי האירוויזיון ופופ עברי., שכול הכנסותיו קודש לעמותת עלם ולאיגי - ארגון נוער גאה.
היה שותף להפקת עשרת הפרקים של הסדרה "אירופה ל 3 דקות" ששודרה במאי 2013 בערוץ הראשון, שהביאה את סיפורה של ישראל באירוויזיון בארבעת העשורים האחרונים.
בפברואר 2017 נערך במרכז התרבות בפתח תקווה, מופע מחווה לכבוד יום הולדתו ה-75 בהשתתפות אמנים מובילים ויו"ר אמ"י העניק לו תעודת הוקרה מיוחדת.
ב-2018 זכה בפרס "איגוד המפיקים והאמרגנים" מטעם אקו"ם.
חיים אישיים.
ב-1966 נישא לאילנית וב-1973 הם התגרשו.
ב-1978 התחתן בשנית, עם אילנה אביטל, וב-1979 נולד בנם, עמית. ב-1987 הם התגרשו.
דיסקוגרפיה.
אלבומי אילן ואילנית
דב גילהר
חיים אביהו שוורץ
Love Me Do
Love Me Do הוא הסינגל הראשון של להקת הביטלס אשר יצא לשווקים לראשונה ב-5 באוקטובר 1962. את השיר כתבו ג'ון לנון ופול מקרטני. כאשר הסינגל יצא לראשונה לשווקים בבריטניה, הוא הגיע למקום ה-17 במצעד הבריטי. בארצות הברית הסינגל הגיע למקום הראשון במצעד האמריקני בשנת 1964.
רקע.
ג'ון לנון ופול מקרטני כתבו את השיר במהלך שנת 1958, בעת שג'ון היה בן 17 ופול בן 16, כאשר השניים הבריזו מבית הספר כדי לכתוב שירים. השיר נכתב אודות חברתו של מקרטני, איריס קולדוול.
השיר הוקלט על ידי הלהקה 3 פעמים עם 3 מתופפים שונים - ההקלטה הראשונה התקיימה ב-6 ביוני 1962, כאשר פיט בסט עדיין היה המתופף של הלהקה, במסגרת האודישן שלהם עבור אולפני EMI. גרסה זו זמינה באלבום Anthology 1. כאשר הם הקליטו אותו ב-4 בספטמבר, רינגו היה המתופף של הלהקה. שבוע לאחר מכן, ב-11 בספטמבר, הוקלט השיר בפעם השלישית עם המתופף אנדי וייט משום שמרטין לא היה מרוצה מהביצוע של סטאר ב-4 בספטמבר (רינגו ניגן בתוף מרים בלבד בגרסה זו). לבסוף הגרסה השנייה שבה רינגו הוא המתופף הייתה גרסת הסינגל, בעוד שהגרסה שנכללה באלבום הייתה זו שבה אנדי וייט היה המתופף.
גרסאות כיסוי.
לאורך השנים הוקלטו גרסאות כיסוי רבות לשיר, כאשר המבצעים הבולטים ביותר כוללים את בובי וי, סנדי שו, דייוויד בואי, סטיבי וונדר, משפחת בריידי והצ'יפמאנקס.
מהנדס טכני
מהנדס טכני הוא תואר מקצועי הניתן בסיום מסלול הכשרה על-תיכוני שאינו אקדמאי, אף כי הוא כולל בתוכו קורסים אקדמיים, הנועד להכשיר אנשי מקצוע טכניים ולמקדם בתחום ספציפי. הלימודים נמשכים בין שנתיים לשלוש שנים, ומיקודם יותר בפן הטכני ופחות בתאורטי, ומכאן שם התואר. המהנדס הטכני, בהתאם להכשרתו, מיועד למלא משימות טכניות הניתנות לו על ידי המהנדס האחראי, לשמש כעוזר מהנדס ואף לנהל פרויקטים בעלי אופן מוגבל. תחומי האחריות של המהנדס הטכני נרחבים, ושונים ממדינה למדינה.
המהנדסים הטכניים, על אף שמם, אינם נחשבים למהנדסים במלוא מובן המילה. בהתאם למדינה ולמקצוע, הכשרתם מציבה אותם בדרוג שבין טכנאי לתואר ראשון מהנדס. במדינות מסוימות, כגון בריטניה או קנדה, בעל התואר נחשב לטכנאי בעל הכשרה הנדסית מתקדמת, ולכן נקרא Engineering technician (טכנאי הנדסה), בעוד שבמדינות אחרות מצאו לנכון "לקרבו" למעמד מהנדס על ידי הכינוי Associate engineer (מהנדס חבר), Technical engineer (מהנדס טכני), Jr. engineer (מהנדס זוטר) וכו'. בישראל זה מקביל תואר הנדסאי.
עם יישום הסכם בולוניה במלואו, ייעלמו רוב התארים המקבילים באירופה, כאשר חלקם יוסבו לתואר אקדמי בהתאם להיקף ההשכלה והניסיון הנרכש. באופן זה, התואר Ingeniero técnico בספרד, למשל, יוסב לתואר ראשון לא הנדסי בתחום האמור בנוסף רישיון לתעסוקה טכנית בתחום זה.
בינה תפעולית
בינה תפעולית (באנגלית: Operational Intelligence) היא סוג של ניתוח עסקי ממוחשב המתמקד בניתוח בזמן אמת של תהליכים תפעוליים. בינה תפעולית מאפשרת ניתוח והבנה של המתרחש בזמן אמת במערכות תפעוליות ובהמשך לניתוח והבנת המתרחש, ביצוע אוטומטי של פעולות לשינוי המצב.
התועלות של שימוש נכון בבינה תפעולית עשויות להיות התייעלות תהליכים תפעוליים וחיסכון בעלויות.
בינה תפעולית עוסקת בנתונים עדכניים הנוצרים בדקות האחרונות. לפעמים יש הכרח לקבל החלטות תפעוליות טקטיות בזמני אמת ואין אפשרות לדחיית ההחלטה. אין הגדרה מדויקת של זמן אמת בהקשר זה, אבל מקובל להגדיר את גבול הזמן של בינה תפעולית כעד 15 דקות. בבינה עסקית ואפילו בבינה עסקית תפעולית טווחי הזמן הם בדרך כלל ארוכים יותר.
דוגמאות ליישומי בינה תפעולית.