בחברות לא-תעשייתיות השארות היא לרוב הגורם המשפיע ביותר על עיצוב והגדרת קבוצות חברתיות, וגם בחברות מתועשות קשרי שארות תופסים מקום מרכזי בחייו של האדם.
המשמעות של שארות.
המשמעות העיקרית של שארות היא הגדרת בני זוג פוטנציאליים, ודרך כך הגדרת קבוצות חברתיות. הגדרה זו קיימת בשתי רמות.
ברמה אחת, השארות מגדירה לאדם עם מי אסור לו להתחתן מכיוון שיהיה בכך משום גילוי עריות. חוקי השארות הנהוגים בחברה מסוימת מגדירים את המשפחה המינימלית ודרכה מגדירים מהו הקשר המינימלי שאינו מהווה גילוי עריות. האיסור על קיום יחסי מין (גם ללא נישואים) בין קרובי משפחה הוא טאבו נפוץ מאוד בתרבויות האנושיות.
ברמה רחבה יותר, השארות מגדירה לאדם את בני הזוג שאינם לגיטימיים מכיוון שאינם שייכים לאותה קבוצה חברתית - השארות מגדירה שבטים ועמים, וחוקי ההתנהגות המקובלים ברוב החברות אינם מתירים נישואין מחוץ להם.
מעבר לכך, קיים מגוון של משמעויות נוספות לשארות - כלכליות, תרבותיות ועוד- המשתנות בין תרבויות.
סוגים של קבוצות שארות.
קיימות קבוצות שארות בכל הגדלים. להלן מספר קבוצות שארות נפוצות, מהקטנה אל הגדולה:
אופני יצירת קבוצות שארות.
השאלה לאיזו קבוצת שארות משתייך אדם ומיהם קרוביו אינה שאלה טריוויאלית או מובנת מאליה. חברות אנושיות שונות מגדירות את ההשתייכות לקבוצות שארות באופן שונה.
שארות מבוססת אגו.
בשארות מבוססת אגו, אין קבוצות שארות המוגדרות מעבר לאדם הספציפי (המכונה בגנאלוגיה אגו, ומכאן השם). במערכת שארות כזו, קבוצת השארות היא יחסית לאדם מסוים: עובדת היותם של שני אנשים קרובים של אדם מסוים, אינה אומרת כי הם קרובים אחד של השני.
דוגמה להמחשה: במונחי השארות המקובלים בישראל, אם א' הוא אח של אשתו של ב', ונשוי לאחותו של ג', הרי שא' הוא קרוב (גיס) הן של ב' והן של ג', אך לא נאמר שב' וג' הם קרובי משפחה.
שארות מבוססת אגו מקובלת בחברות מתועשות.
קבוצת מוצא חד-קווית.
בקבוצת מוצא חד קווית (UDG - Unilineal Decent Group) קבוצת השארות אינה תלויה באדם מסוים - היא קיימת מעבר לחברים בה. משמעות הדבר היא כי קרובי המשפחה מהווים קבוצה סגורה, בה כל אדם הוא קרוב של כל אדם אחר.
קבוצות מוצא חד קוויות מתחלקות לשתיים, לפי הדרך בה נקבע מי ישתייך לאיזו קבוצת שארות. בקבוצת מוצא פטרי-ליניאלית ילדי זוג נשוי משתייכים לקבוצת השארות של האב, ואילו בקבוצת מוצא מטריליניאלית הילדים ישתייכו לקבוצת השארות של האם.
קבוצת מוצא פטרילוקלית.
כאשר זוג מתחתן בחברה פטרילוקלית, האישה מצטרפת למשפחה של הבעל, ועוזבת את משפחתה שלה. עזיבה זו היא לרוב פורמלית בלבד, נשמר קשר בין האישה למשפחתה שטיבו משתנה בין חברות, אך האישה, הן מבחינת מגורים, הן מבחינה כלכלית ומרוב הבחינות האחרות, היא חלק ממשפחת בעלה. גם ילדיהם, לכשיוולדו, ישתייכו למשפחת הבעל.
קבוצת מוצא מטרילוקלית.
קבוצת מוצא מטרילוקלית דומה מבחינות רבות לזו הפטרילוקלית, בהיפוך המגדר. אין לבלבל בין מטרילוקליות למטריארכליות ו/או מטריליניאליות - ברוב החברות המטרילוקליות מעמדה של האשה נחות מזה של הגבר, אך ניתן לומר שהוא עדיף על מעמדה בחברות אחרות.
בחברות מטרילוקליות, ראש המשפחה הוא בדרך כלל הבעל של אם השושלת. היחס בינו לבין בעליהן של בנותיו הוא יחס מיוחד, מכיוון שהם אלו שירשו אותו בתפקידו.
קבוצת מוצא ביליניארית.
על פי שיטה זו מתחקים אחר שורשי המשפחה של שני בני הזוג, ומתייחסים לקרבה הן מצד משפחת האם והן מצד משפחת האב.
זכויות ומגבלות של קרובי משפחה.
בחוקי מדינת ישראל.
במשפט נקבעו זכויות שונות לקרובי משפחה, ומאידך נקבעו הגבלות שונות על קרובי משפחה. הקרבה הרלוונטית משתנה מחוק לחוק.
בהלכה היהודית.
גם בהלכה היהודית מוגדרות זכויות ומגבלות הקשורות בקרובי משפחה.
בביולוגיה.
להבדיל מהגדרת השארות במובן החברתי, שארות בביולוגיה מוגדרת אך ורק על פי קרבה גנטית. מידת השארות בין שני פרטים נמדדת על פי ריחוק הדורות מהאב המשותף לשניהם. מקדם השארות הוא מספר בין אפס לבין אחת המתאר את מידת הדמיון הגנטי בין שני פרטים באותו מין, כך שמקדם שארות השווה לאחת מורה על זהות גנטית כלומר, תאומים זהים, ומקדם שארות השווה לאפס מורה על שני פרטים מאותו מין חסרי קשר משפחתי. מקדם השארות בין אחים ובין הורה לבן הוא חצי.
מבחינה אבולוציונית יש יתרון לגנים המעודדים את הפרט לתרום להישרדותם של שאריו, מכיוון שיש סיכוי גבוה שאותם הגנים נמצאים גם בשאריו. ברירה זאת נקראת ברירת שארים. דוגמה אחת לכך היא אצל החרקים החברתיים, אצלם רוב הפרטים עקרים, אך הם משקיעים את מרבית משאביהם בטיפול בשאריהם הקרובים אליהם גנטית, וכך הגנים שלהם עוברים הלאה. עקרון זה יכול להסביר את מידת הזולתנות והחברתיות הגבוהה בקרב יצורים חיים בטבע.
הכוח הצנטריפוגלי
רוברט פ. קנדי
OpenOffice.org
אוֹפֶּּן אוֹפִיס (OpenOffice.org – OOo) היא חבילת יישומים משרדיים, שנועדה להוות תחליף לחבילת אופיס של מיקרוסופט. היא הייתה אחת מתוכנות הקוד הפתוח הפופולריות ביותר עד שבשנת 2010 התפצלה ממנה ליברה אופיס. היא הופצה (החל מגרסה 3.0 בטא) תחת רישיון ה־LGPL (גרסה 3), פעלה במערכות ההפעלה Windows, יוניקס מקינטוש וסולאריס.
אופן-אופיס הייתה מבוססת על תוכנה בשם StarOffice שפותחה על ידי חברת תוכנה גרמנית בשם StarDivision אשר נרכשה על ידי סאן בשנת 1999. כיום משמש השם StarOffice כשם הגרסה הקניינית של OpenOffice. החל מיוני 2011 היא מיזם של מוסד התוכנה אפאצ'י. בעקבות כך עבר רוב קהילת המפתחים לפיצול ליברה אופיס.
במהלך השנים פחת מאוד קצב הפיתוח. חברת IBM, שהייתה המפתחת העיקרית, הפסיקה בהדרגה את מעורבותה והגרסה האחרונה שהיא פרסמה (שלא הייתה גרסת תחזוקה) הייתה 4.1 ב־29 באפריל 2014.
סקירה כללית.
פרויקט אופן אופיס שאף להתחרות עם מיקרוסופט אופיס ולדמות את המראה והתחושה שלו. כמו כן, אופן אופיס יכול היה לייבא ולייצא את כל פורמטי-הקבצים הישנים של מיקרוסופט אופיס, וזו הייתה אחת התכונות החשובות שבתוכנה, שאפשרה למשתמשי אופן אופיס לקרוא מסמכים שנוצרו על ידי משתמשים היוצרים מסמכים בתוכנות מיקרוסופט.
המערכות הייעודיות המרכזיות שעבורן פיתחו את אופן אופיס הן חלונות, לינוקס, סולאריס ומקינטוש.
חבילת אופן אופיס בגרסה 3.0 כללה:
גרסת 1.0 של אופן אופיס ספגה ביקורות רבות לגבי ביצועיה בהשוואה למיקרוסופט אופיס, אך בגרסאות החדשות חל בשיפור ניכר בביצועים (ובעיקר בגרסה 3.1).
חבילת תוכנות זו זמינה כיום ב-25 שפות שונות, ותרגומים נוספים עושים את דרכם בתמיכת קהילת הקוד הפתוח.
אופן אופיס הפכה למתחרה עבור מיקרוסופט אופיס, דבר הבא לידי ביטוי בהכרה הפומבית של מיקרוסופט במתחרתה.
היסטוריה.
באוגוסט 1999 רכשה סאן את חברת StarDivision שהפיצה גרסה מסחרית של יישומים משרדיים, בשם סטאר אופיס (StarOffice). סאן הציעה את StarOffice 5.2 להורדה בחינם, כחלק מהאסטרטגיה של חברת סאן להיאבק במיקרוסופט בכל התחומים.
סאן הכריזה על אופן אופיס ב-19 ביולי 2000 ופרסמה את קוד המקור של StarOffice 5.2. האתר של אופן אופיס עלה לרשת ב-13 באוקטובר 2000 והציע את קוד המקור להורדה.
גרסתה הראשונה (milestone) של אופן אופיס – Build 638c – יצאה באוקטובר 2001. אופן אופיס בגרסה 1.0 יצאה ב-1 במאי 2002, גרסה 1.1 ב-2 בספטמבר 2003 וגרסה 1.1.4 יצאה בדצמבר 2004. גרסה 2.0, יצאה ב-20 באוקטובר 2005, וגרסה 2.4.1 יצאה ביוני 2008. גרסה 3.0 יצאה ב-13 באוקטובר 2008, הגרסה 3.1 יצאה במאי 2009, גרסה 3.2 יצאה בפברואר 2010, והגרסה היציבה האחרונה, 3.2.1, יצאה ביוני 2010.
את התמיכה בשפה העברית בפרויקט מימן משרד האוצר בשנים 2001-2008.
בתחילת שנת 2010 נרכשה חברת סאן על ידי חברת אורקל. גרסה 3.2.1 היא הראשונה שיצאה מאז הרכישה.
כתוצאה מהפיצול של OpenOffice.org לליברה אופיס, ואיבוד מפתחים כתוצאה מכך, הודיעה אורקל באפריל 2011 כי היא מפסיקה את הפיתוח המסחרי של OpenOffice.org. ביוני 2011 הודיעה אורקל כי היא תתרום את הקוד והסימן המסחרי לקרן התוכנה אפאצ'י, הקרן קיבלה את ההצעה והמיזם הפך למיזם באינקובציה. באוקטובר 2012 הפך המיזם למיזם רגיל של קרן אפאצ'י. שמו של המיזם וכן של התוכנה שונה ל־Apache OpenOffice.
בשנת 2014 התמקד עיקר הפיתוח בידי עובדי IBM אולם מעורבותה של IBM צומצמה עם השנים. באפריל 2015 נחשף קיומו של חור אבטחה שתוקן בליברה אופיס. מתחזקי אופן אופיס לא הצליחו לפרסם גרסה חדשה שתתקן את חור האבטחה במשך מספר חודשים (מה ששיקף כבר אז את מצבו הירוד של המיזם). חור האבטחה תוקן, בסופו של דבר, רק בגרסה 4.1.2 שפורסמה באוקטובר.
עם פרסומה של גרסה זו דווח למתחזקים על קיומו של חור אבטחה נוסף. רק בחודש מרץ 2016 הם הצליחו לתקן את הבעיה ואולם הם לא הצליחו לבנות ולבדוק גרסה עם התיקון. בסופו של דבר ביולי 2016 החליטו במיזם לא להוציא גרסת תיקון אלא לפרסם רק קובץ אחד עם התיקון שאותו על המשתמש להתקין ידנית במערכת
StarOffice.
StarOffice הייתה (עד גרסה 5.2) חבילת תוכנות משרדיות שפותחה על ידי חברת StarDivision הגרמנית ועבדה על מגוון פלטפורמות (חלונות, OS/2, Mac OS, סולריס ולינוקס). היא הייתה זמינה להורדה (לשימוש לא מסחרי). בשנת 1999 נרכשה חברת StarDivision על ידי חברת סאן.
החל מגרסה 6.0 StarOffice היא בעצם גרסה של OpenOffice עם כמה תוספות, לדוגמה: מרכיבי קוד קנייניים כמו גופנים מסוימים (בעיקר של שפות אסיאתיות), מסד הנתונים ADABAS, גלריית תמונות, מסננים ועוד.