מחשבי מיינפריים משתמשים לעיתים קרובות בכונני דיסקים עם ראש לכל מסלול או כוננים תופיים עבור שטח הדפדוף על מנת להימנע מהעיכוב בחיפוש אחר ראש הפנוי לפעולה.
להתקני זיכרון הבזק יש מגבלת אורך חיים כך שלא כלכלי להשתמש בהם כהתקני אחסון לקובצי החלפה. אולם ניתן להשתמש בתוכניות כגון ReadyBoost כדי לקרוא מראש את הקבצים הבינאריים או נתונים אחרים וכך למלא את הזיכרון הווירטואלי.
מערכות הפעלה Unix רבות (למשל AIX, לינוקס ו-Solaris) מאפשרות שימוש בהתקני אחסון מרובים עבור שטח ההחלפה במקביל, כדי לשפר את הביצועים.
שימוש בתצורות RAID מורכבות יחסית (לדוגמה RAID 5) איננו מומלץ עבור אחסון קובצי ההחלפה וזאת בשל ההחלפה המהירה של הנתונים ואי הצורך בגיבוי שלהם לטווח ארוך. רפליקציות, במיוחד סינכרוניות, אינן מומלצות מסיבות דומות. במקרה של מימוש אחת מהטכניקות הללו בתוכנה על השרת ישנו גם סיכוי להיווצרות צורך בדפדוף בזמן ניסיון הדפדוף המקורי, מה שעלול להביא להעמסה.
שימוש בקובץ החלפה על התקני NAS עלול לגרום לעומס ניכר על הרשת בשל כמות המידע הרב הנדרש.
כוונון גודל שטח החלפה.
בחלק ממערכות הפעלה הישנות המשתמשות בזיכרון וירטואלי, מקום לאחסון קובצי ההחלפה נשמר כאשר תוכניות מקצות זיכרון עבור נתונים בזמן ריצה. ספקי מערכת ההפעלה בדרך כלל מספקים קווים מנחים לכמות שטח ההחלפה שאמור להיות מוקצה, כאשר 1.5 או 2 פעמים גודל זיכרון ה־RAM של המחשב הוא גודל טיפוסי כך שעם כמות גדולה של זיכרון RAM, שטח הדיסק הדרוש לאחסון מידע ההחלפה יכול להיות גדול מאוד. גרסאות חדשות יותר של מערכות הפעלה אלו מנסות לפתור בעיה זו: למשל, כמה ליבות HP-UX מציעות פרמטר swapmem_on הניתן לכוונון ושולט האם לשמור על זיכרון מסוים בזיכרון הפיזי כך שבמערכות עם זיכרון RAM מספיק, יכולת זו מפחיתה באופן משמעותי את הצורך להקצות שטח לאחסון של הנתונים המוחלפים.
מענה על מגבלות של חומרת 32 סיביות.
אין זה נדיר למצוא מחשבי 32 סיביות עם 4GB זיכרון RAM (הגודל המקסימלי למיעון ללא שימוש בהרחבת זיכרון פיזי - PAE). אולם ניתן להשתמש בשטח ההחלפה מעבר לגבול זיכרון זה משום שהתייחסות אליו היא במונחים של דפים ולא בתים בודדים.
בעוד תוכניות 32 סיביות ממשיכות להיות מוגבלות למיעון ל־4GB הקיימים במרחב הכתובות הווירטואלי שלהן, הרי הזיכרון של קבוצת תוכניות יכול לגדול מעבר לגבול זה על ידי שימוש בשטח ההחלפה.
בחירת דף להחלפה.
כאשר הזיכרון הראשי (RAM) מלא ויש צורך לשמור דפים בדיסק כדי לפנות מקום לדפים נוספים, מערכת ההפעלה צריכה לבחור איזה דף לפנות.
היא יכולה לבחור דף מבין הדפים ששייכים לתהליך הנוכחי, או מבין כל הדפים במערכת.
מכיוון שגישה לזיכרון לא עוברת דרך מערכת ההפעלה, למערכת ההפעלה ולאלגוריתמים לבחירת דף להחלפה יש גישה רק למידע שנשמר על ידי החומרה, או מידע שנשמר בעת טעינת הדף. (לדוגמה, אם מפתח מערכת ההפעלה היה רוצה לשמור את זמני כל הגישות לכל דף כדי לקבוע האם הדף עדיין נחוץ, אין לו דרך פשוטה לבצע את זה כי בעת הגישה לדף לא מורץ שום קוד של מערכת ההפעלה)
אלגוריתם NRU - not recently used.
לכל דף שמור ביט שיתעדכן ל-1 כאשר יש גישה לדף (reference bit), אחת לפרק זמן קבוע הביטים האלה מתאפסים. האלגוריתם יבחר דף עבורו ערך הביט הנ"ל הוא אפס.
אלגוריתם FIFO - first in, first out.
כלל FIFO הפשוט, הראשון שנטען לזיכרון הוא גם הראשון שימחק.
מערכת ההפעלה שומרת תור של כל הדפים בזיכרון ומעדכנת אותו בכל פעם שהיא טוענת דף חדש (כשיש page-fault למשל)
אלגוריתם Second - chance.
וריאציה של FIFO. אם ה-reference bit של הדף הבא בתור הוא 1, הביט מאופס והדף מוחזר לסוף התור. אחרת, הוא יוחלף.
אלגוריתם השעון.
זהו מימוש יעיל של אלגוריתם Second - chance. במקום תור יש רשימה מעגלית, ומצביע שעובר אחד אחד על האיברים ברשימה. אם ה-reference-bit של הדף המוצבע הוא 1, כשצריך להחליף דף, הוא יאופס והמצביע ימשיך הלאה. אחרת, הדף הזה הוא הבא שיוחלף, ולאחר מכן המצביע ימשיך הלאה.
קובץ החלפה
ישראל גוטליב
ישראל גוטליב (דצמבר 1917 – 1988) היה ראש העירייה השישי והשמיני של בני ברק. גוטליב כיהן בתפקידו 9 שנים, בין השנים ה'תש"ל–ה'תשל"ד וה'תשל"ו–ה'תשל"ח (1969–1974, 1976–1978).
ביוגרפיה.
גוטליב נולד בכ"א כסלו תרע"ח במונקאץ'. הוא למד בבית ספר עברי בתלמוד תורה ובישיבה. בסוף שנת 1935 עלה לארץ ישראל עם משפחתו והחל לפעול בתנועת בני עקיבא. בשנת 1938 שירת כנוטר בעין השופט. בהמשך היה מזכיר סניף תל אביב של האיגוד המקצועי של הפועל המזרחי. כן כיהן בתפקידים שונים מטעם התנועה, בהם חבר הנהלת הצופה, חבר הוועד המפקח של קופת-חולים הכללית וראש המחלקה לאיגוד מקצועי של הפועל המזרחי. גוטליב השתייך בשנות ה-40 לסיעת "למפנה" ובהמשך עבר לסיעת ליכוד ותמורה במפד"ל, בראשות יצחק רפאל.
גוטליב נבחר לראשונה למועצת עיריית בני ברק בשנת 1965. במרץ 1968 נתמנה לסגן ראש העירייה, לאחר שחבר סיעתו משה בגנו פרש מטעמי בריאות. לאחר הבחירות בסוף שנת 1969 גיבש קואליציה עם המערך וגח"ל והותיר את הגוש התורתי באופוזיציה. בה'תשל"ו גוטליב נכנס לכהונה שנייה, במסגרת הסכם רוטציה עם אגודת ישראל. בבחירות 1978 זכה המפד"ל בראשותו בשישה מנדטים מתוך 21 מקומות במועצה, לעומת 9 מנדטים של "למען בני ברק התורתית" וגוטליב היה לממלא מקום ראש העירייה. בדצמבר 1981 הוא התפטר מתפקידו כממלא מקום ראש העיר ובמקומו התמנה רפאל מרובקה.
ב-1981 שימש כעד מדינה במשפט השוחד של אהרן אבוחצירא. הוא התמוטט מתשישות על דוכן העדים. "תשובות השקר שלו הן שגרמו לתשישותו במהלך החקירות על ידי הסנגוריה", קבע השופט יהודה כהן - נשיא ההרכב, השופטים זיכו את אבוחצירא מחמת הספק.
לאחר מותו, הונצח גוטליב על ידי עיריית בני ברק, בקריאת רחוב בעיר על שמו.
סגירת רחוב השומר.
במהלך כהונתו השנייה כראש העיר התפתחו הפגנות סביב דרישה לסגירת רחוב השומר לנסיעת כלי רכב בשבת. החרדים פעלו לסגור את הכביש בכח וגורמים חילוניים ארגנו הפגנות נגדיות נגד החרדים. האירועים התדרדרו לאלימות הדדית וגוטליב פעל רבות בניסיון למצוא פתרון שירגיע את הרוחות, לחץ על הרשויות לסגור את רחוב השומר ודרש מהציבור החרדי לשמור על איפוק עד מציאת פתרון של פשרה. העירייה בראשותו הציבה שלטים המבקשים שלא לנסוע ברחוב. חרדים קיצונים הפעילו על גוטליב לחץ וטענו שהוא תומך בחילונים.
ביוני 1977 הוחלט במועצת העירייה לחסום את הכביש לנסיעה בשבת. המפקח על התעבורה במחוז תל אביב הביע התנגדות לסגירת הכביש והתריע על הסכנה שבהצבת שרשרת בכביש, וגוטליב השיב לו שהוא תמיה על התנגדותו לסגירת הכביש הנתמכת על ידי המשטרה וכי בעיית השימוש בשרשרת היא בעיה טכנית שניתן להתגבר עליה.
ב-2 ביולי 1977 התנגש ג'יפ בשרשרת בלתי מוארת שהוצבה לאורך רחוב השומר כדי למנוע תנועה בשבת, והנוסע שישב ליד הנהג נהרג. בפברואר 1978 החליט היועץ המשפטי לממשלה אהרן ברק להעמיד את גוטליב, את מועצת העיר ואת הנהג לדין על גרימת מוות ברשלנות. ההעמדה לדין ספגה ביקורת רבה בחוגים דתיים, אשר טענו שהנוסע נהרג בזמן שהנהג ניסה לפרוץ את המחסום, ולא בגלל שהוא לא ראה אותו. כמו כן, ההעמדה לדין ספגה ביקורת מצד אנשי מרכז השלטון המקומי שטענו שהדבר יפגע בתפקודם של ראשי רשויות. גוטליב זכה לאהדה רבה מצד הציבור החרדי ובעת פתיחת משפטו שבתו החנויות בבני ברק במשך שעתיים לאות הזדהות עמו. המשפט נפתח במרץ 1978, אך לבקשת גוטליב נדחו הדיונים לדצמבר 1978 לאחר הבחירות לראשות עיריית בני ברק. בפברואר 1980 גוטליב הורשע בדין, והיה זה מקרה ראשון בו ראש עירייה בישראל הורשע בגרימת מוות ברשלנות. גוטליב נידון למאסר על תנאי ותשלום קנס.
מועדון הכדורגל קופנהגן
Go (שפת תכנות)
Go היא שפת תכנות התומכת במובהק בעיבוד מקבילי ובעלת תמיכה חלקית בתכנות מונחה-עצמים, בעלת טיפוסיות סטטית ובטוחה ותחביר הדומה לזה של שפת C. השפה מעוצבת על ידי חברת גוגל (ומכאן מקור שמה - שתי האותיות הראשונות בשם החברה) והמהדרים שלה מפותחים כפרויקט קוד פתוח. העבודה על השפה החלה בספטמבר 2007, והיא הוכרזה רשמית בנובמבר 2009.
מספר יישומי מחשב שנכתבו תוך שימוש ב-Go לרבות Hugo, Datadog, Docker וטרפורם
מטרות.
שפת Go מתוכננת לאפשר כתיבת תוכניות יעילות כמו שפות מקומפלות בעלות טיפוסים סטטיים, ומצד שני לאפשר את נוחות התכנות שנותנות השפות הדינמיות. מטרות נוספות שלה הן:
תכונות.
תחביר השפה מבוסס על התחביר של שפת C - שימוש בסוגריים מסולסלים, מבני בקרה דומים והיעדר של מחלקות. בין ההבדלים בתחביר בינה לבין C ניתן להזכיר את היעדר הסוגריים במבני הבקרה, השימוש האופציונלי בנקודה ופסיק ומילות מפתח (למשל, go ו-select) שאינן קיימות בשפת C. התחביר של שפת גו הושפע גם לא מעט מהתחביר של שפת Python, ושאב ממנה תכונות כמו השמה מרובה, מחרוזת מרובת-שורות (multi-line string), האופן בו ניתן "לגזור" מקטעים ממערך או מחרוזת (למשל: "[2:12]str") ועוד.
הבדל בולט נוסף משפת C ודומותיה הוא סדר ההצהרה על משתנים ופרמטרים לפונקציות. ההצהרות להלן בשפת C:
int a, b;
int foo(int a, int b);
שקולות בקירוב להצהרות:
var a, b int
func foo(a, b int) int