המיקוד של אליס בקוגניציה בהקשר של מקור הפרעות רגשיות והטיפול בהן, מייצג את אחת ההשפעות המרכזיות שלו על תחום הפסיכותרפיה והייעוץ. תרומתו הייחודית היא בכך שהיה המטפל הראשון שייחס לקוגניציה תפקיד מרכזי בקביעה האם לאדם תהיה בריאות נפשית או הפרעה, וגיבש תאוריה ושיטת טיפול אשר שמה במרכז את השינוי של מחשבות בלתי-פונקציונליות כאמצעי המרכזי להתגבר על הפרעה רגשית. אליס שם דגש על המאמצים של המטופל בתהליך הטיפול, כאשר הלקוח לומד מיומנויות וטכניקות אשר יסייעו לו לאתגר את המחשבות הבלתי הגיוניות. אליס מדגיש את הגישה של העזרה העצמית באמצעות שימוש במטלות "שיעורי בית", טפסים לעזרה עצמית וחומרים פסיכו-חינוכיים. אליס לא היה הראשון שהשתמש במטלות שיעורי בית, אך היה מראשוני הפסיכותרפיסטים אשר השתמשו בטכניקה זו בצורה שיטתית בתהליך הטיפולי. בנוסף, אליס היה מבין הראשונים אשר פרסם ספרי עזרה עצמית לציבור הרחב. הוא היה חלוץ בעבודתו כמטפל אקטיבי-מכוון - הוא מצא כי רוב המטופלים הפיקו תועלת כאשר הוא לימד אותם באופן אקטיבי את העקרונות והטכניקות של הטיפול הרציונלי אמוטיבי.
ביקורת.
רבים מרעיונותיו של אליס שנויים במחלוקת. עמדתו כי פסיכואנליזה ופסיכותרפיה המרוכזת באדם הן צורות טיפול יחסית לא יעילות, עומדת בסתירה לאמונותיהם של אנשי מקצוע רבים מתחום הטיפול. אמונותיו החזקות לגבי הבסיס הביולוגי של חשיבה בלתי רציונלית, עומדות אף הן בסתירה לתאוריות סביבתיות נפוצות. מבקרים אחרים של התאוריה טוענים כי התאוריה פשטנית מדי בתיאורה את היחס בין מחשבות, רגשות והתנהגות ומתעלמת מהיחסים המורכבים של שלושת התחומים הללו בפסיכולוגיה האנושית. ביקורת נוספת היא על עמדתו של אליס כי ישנו קשר חיובי בין דת להפרעות רגשיות.
חבלי צרפת שמעבר לים
הושע פרידמן בן-שלום
הרב הושע פרידמן בן שלום (נולד בשנת 1959) הוא קצין צה"ל במילואים בדרגת תת-אלוף, כיהן כקצין מילואים ראשי ומשמש כראש המכינה הקדם-צבאית בית ישראל. בשנת ה'תשע"ז מונה לכהן כאדמו"ר מפאשקאן לאחר פטירת אביו.
ביוגרפיה.
הושע פרידמן נולד ב-1959 בקיבוץ רשפים וגדל בקיבוץ סעד. הוא בנם של הרב ישראל פרידמן בן-שלום, שהיה ראש ישיבת ההסדר נתיבות ובסוף ימיו האדמו"ר מפשקאן, ושל ציפורה, בתו של האדמו"ר מוויזנ'יץ רבי חיים מאיר הגר בעל ה"אמרי חיים". שם משפחתו המקורי, פרידמן, עוברת על ידי אביו, בעת שירותו כנספח תרבות בפריז ל"בן שלום". מאוחר יותר, מתוך כבוד למסורת של בית רוז'ין שמשפחתו נמנית עם צאצאיה, הוסיפו הרב ישראל וילדיו חזרה את השם "פרידמן" לשם "בן שלום". אחיו הגדולים הם ירמיהו פרידמן בן שלום, שמוליק בן שלום, וד"ר מנחם בן שלום.
קריירה צבאית.
פרידמן התגייס בשנת 1977 לצה"ל ובחר לשרת בחטיבת גולני. הוא עבר את הגיבוש ליחידות החטיבתיות והתקבל לסיירת גולני. בגולני עבר מסלול הכשרה כלוחם, קורס מ"כים חי"ר וקורס קציני חי"ר. עם סיום הקורס שב פרידמן לחטיבה כמפקד מחלקה בגדוד 13 (גדעון). בשנת 1981 השתחרר מצה"ל והתיישב בקיבוץ העירוני ראשית בשכונת הבוכרים. ב-1981 שימש כמדריך נוער של קבוצה מפנימיית בויאר ומתיכון הימלפרב. בשנת 1984 צירף פרידמן לקבוצה שבהדרכתו קבוצת נערים נוספת מהקיבוץ הארצי ומהתנועה הקיבוצית שהיו בשנת שירות בירושלים. בשנת 1985 שב פרידמן לצה"ל כמפקד פלוגה בגדוד 13 של חטיבת גולני, ועימו הקבוצה שהדריך. זאת במטרה לחנך ולהכשיר את חניכיו כמפקדים ערכיים בצה"ל. לאחר שסיים את תפקידו כמ"פ השתחרר פרידמן בשנית מצה"ל ובשנת 1992 היה ממייסדי הקיבוץ העירוני בית ישראל בשכונת גילה ירושלים, בו הוא תושב וחבר עד היום. בשנת 1997 הקים בקיבוץ העירוני בית ישראל את המכינה הקדם-צבאית בית ישראל, מתוך רצון להתמודד עם בעיות חברתיות בישראל ולחזק את ערכי התרומה והשליחות. מכינת בית ישראל היא הראשונה המשולבת לתלמידים דתיים וחילונים. בשנת 1998 זכה בפרס ליבהבר, ובשנת 2003 הוענק לו פרס אבי חי.
בשירות המילואים שימש פרידמן כמפקד מחלקה בחטיבת כרמלי ולחם במלחמת לבנון הראשונה, בין היתר בקרב לכיבוש מחנה הפליטים עין אל-חילווה
שמדרום לצידון. בהמשך התקדם פרידמן בתפקידי הפיקוד בחטיבה ושימש כמפקד פלוגה, וכמפקד גדוד. פרידמן לחם במלחמת לבנון השנייה כסגן מפקד החטיבה בין היתר בקרב עייתא א-שעב. בשנים 2011–2008 נענה לבקשתו של הרמטכ"ל דאז, גבי אשכנזי, ושימש כמפקד חטיבת כרמלי, חטיבת חי"ר במילואים בפיקוד הצפון. ביום העצמאות למדינת ישראל, שנת 2011, נבחר פרידמן להדליק משואה בטקס הדלקת המשואות בהר הרצל על שום פועלו כאיש מילואים. באוקטובר 2012 מונה לקצין מילואים ראשי, ושימש בתפקיד עד יולי 2017.
מינויו לאדמו"ר.
לאחר פטירת אביו באייר ה'תשע"ז, מונה לכהן כאדמו"ר מפאשקן.
בחודש אלול שלאחר מכן פורסם כי הוא מעדיף להיקרא "האדמו"ר מגילה", ולא "האדמו"ר מפאשקאן", על מנת שלא לפגוע בבן דודו הרב יעקב מנדל פרידמן, המתכנה "האדמו"ר מבוהוש-פאשקאן".
חיים אישיים.
הרב פרידמן נשוי לאורלי ואב לשישה.
יום ניקיון לאומי
יום הניקיון הלאומי מתקיים בישראל אחת לשנה, ביום שלישי האחרון של חודש אדר, ובשנה מעוברת - ביום שלישי האחרון של חודש אדר ב', כך נקבע בסעיף 21ב בחוק שמירת הניקיון שכותרתו "יום ניקיון ארצי".
כבר ב-2004 התחילו לתכנן את החוק
והחוק אושר בשנת 2008, לאחר שנקבע שהוא יתקיים בחודש אדר (בדרך כלל מרץ) ולא בספטמבר כמו בארצות אחרות כדי שהתזמון יתאים לאקלים הישראלי.
גם בעבר הרחוק היה יום ניקיונות, לפי מסכת שקלים א', א', (בחמישה עשר באדר) קורין את המגילה בכרכים, ומתקנים את הדרכים ואת הרחובות ואת מקוות המים; ועושין כל צורכי הרבים, ומציינין על הקברות, ויוצאין אף על הכלאיים.
ביום הניקיון של 2011 נאספו כ-50 טון פסולת מרשות הרבים.
עיר הטוקיו דום
עיר הטוקיו דום (באנגלית: Tokyo Dome City; נודע בעבר כ"Big Egg City") הוא קומפלקס בידור בבונקיו, טוקיו, יפן. מבקרים בקומפלקס 30 מיליון מבקרים בשנה, כך שביום ממוצע מבקרים בפארק כמעט 100,000 איש.
הקומפלקס נפתח ב-1955, ועבר מאז שיפורים רבים. הוא מכיל בתוכו את אצטדיון הבייסבול המקורה הגדול בעולם, אשר שמו הקודם של הקומפלקס ניתן לו בזכותו: בשל צורתו הייחודית של האצטדיון, המדמה ביצה, הוא מכונה בחיבה "הביצה הגדולה" או "הביצה הגדולה של טוקיו". לכן נקרא הקומפלקס עד 1 בינואר 2000 כ"עיר הביצה הגדולה".
בקומפלקס מגוון רחב של אפשרויות בילוי. הן כוללות פארק שעשועים בשם "אטרקציות עיר הטוקיו דום", והוא מהמפורסמים ביפן. הוא כולל, בין השאר, שתי אטרקציות עולמיות בתחום פארקי השעשועים: רכבת ההרים Thunder Dolphin, רכבת ההרים המעגלית ה-6 הכי גבוהה בעולם, והBig O, הגלגל הענק הראשון בעולם שהיה נטול חיבור מרכזי, ובמשך מספר שנים גם גלגל הענק הגדול בעולם (קוטרו 60 מטר). שתי האטרקציות משתלבות זו בזה, כאשר הThunder Dolphin, הנוסעת במהירות של 130 קילומטר בשעה, עוברת דרך הגלגל הענק.
מלבד פארק השעשועים, בעיר הטוקיו דום ישנו גם מרכז לייף סטייל מושקע (הכולל ספא, חדר כושר וקניון ענקי), מלון בן 43 קומות, אולם אירועים, והוא אף מקושר לרכבת התחית של טוקיו דרך תחנת רכבת הממוקמת בתוך הקומפלקס.
עומרי בן הרוש
עומרי בן הרוש (נולד ב-7 במרץ 1990) הוא כדורגלן ישראלי, המשחק בעמדת הבלם והמגן השמאלי בסקציה נס ציונה.
קריירה.
בן הרוש גדל במחלקת הנוער של מכבי נתניה, שם שיחק מגיל שמונה. ב-3 באוגוסט 2009 ערך את הופעת הבכורה שלו בקבוצה הבוגרת במשחק גביע הטוטו נגד בית"ר ירושלים כאשר נכנס כמחליף. את שערו הראשון של בן הרוש בקבוצה הבוגרת הוא הבקיע ב-30 בינואר 2010, בתיקו 3–3 נגד הפועל תל אביב, כאשר כבש את השער הראשון במשחק. את עונתו הראשונה בבוגרים של נתניה סיים בן הרוש עם שני שערים ב-16 הופעות בכל המסגרות.
בעונת 2010/2011 הפך בן הרוש לבורג מרכזי במכבי נתניה ורשם 35 הופעות בכל המסגרות, כולל שער בגביע הטוטו. בסוף עונה זו כבש בן הרוש ב-12 במאי 2012 את השער האחרון באצטדיון הקופסה לפני שנסגר ונהרס, שער ניצחון על בני סכנין בתוספת הזמן.
ב-24 בספטמבר 2012 חידש את חוזהו לעוד שלוש שנים במכבי נתניה, עם שכר של 90 אלף דולר בעונתו הראשונה של החוזה החדש ותוספת של 10 אלף דולר בכל שנה נוספת. ב-6 באפריל 2013 רשם בן הרוש את הופעת הליגה ה-100 שלו במכבי נתניה.
ב-11 ביולי 2013 חתם בן הרוש על חוזה לשלוש שנים עם אופציה לשנה נוספת במכבי תל אביב עבור סכום שמוערך ב-2.2 מיליון ש"ח. ב-30 ביולי 2013 ערך את הופעת הבכורה שלו במדי הקבוצה, כשנכנס כמחליף במשחק החוץ נגד פ.צ. בזל השווייצרית במסגרת מוקדמות ליגת האלופות. את שערו הראשון במדי הקבוצה כבש במשחק החוץ מול הפועל חיפה ב-23 בנובמבר 2013.
בעונת 2014/2015 זכה עם הצהובים בטרבל המקומי, עם זכיות באליפות המדינה, בגביע המדינה ובגביע הטוטו. בן הרוש פתח בהרכב מכבי בגמר גביע המדינה בו הביסה הקבוצה 2–6 את הפועל באר שבע.
ב-28 ביוני 2017 חתם בן הרוש לשנתיים במכבי חיפה. ב-16 בספטמבר 2017 כבש את שער הבכורה שלו במועדון, בניצחון 4–2 על הפועל רעננה.
ב-6 באוגוסט 2018 חתם בן הרוש בקבוצת לוקרן מליגת העל הבלגית. בן הרוש המשיך לשחק בשורותיה על אף שהקבוצה ירדה ליגה בתום העונה הראשונה שלו בה.
ב-22 בספטמבר 2020 חתם במ.ס. אשדוד.
ב-1 ביולי 2021 חתם בבני סכנין.
ב-18 באוגוסט 2022 חתם בסקציה נס ציונה.
נבחרת ישראל.