אתר הכושר Fitocracy משתמש במשחוק כדי לעודד את משתמשיו להתאמן בצורה יעילה יותר. למשתמשים מוענק מספר משתנה של נקודות על פעילויות שהם מבצעים באימוניהם והם מעפילים לרמות גבוהות יותר בהתבסס על הנקודות שנצברו. משתמשים יכולים גם להשלים משימות (מערכות של פעילויות קשורות) ולהשיג תגי הישג בעבור אבני דרך בתחום הכושר. בהקשר זה, למשל, בתחרות משחוק בשם "The Fun Theory" שיזמה חברת פולקסווגן, אחד הרעיונות שעלו היה לצבוע מדרגות בתחנת רכבת תחתית כקלידי פסנתר המשמיעים צלילים כשדורכים עליהם. היוזמה העלתה את השימוש במדרגות ב-66%.
בשוודיה השתמשו הרשויות במשחוק לצורך הגברת השימוש של בני נוער בקונדומים. התוכנית השוודית למניעת איידס חילקה 50 אלף קונדומים חינם לבני נוער. על הקונדומים האלה הודפס קוד QR, שמאפשר להוריד אפליקציה לסמארטפון. בני הנוער שהורידו את התוכנה הונחו להדליק את האפליקציה בתחילת האקט, לשים את הסמארטפון על המיטה ולהשאיר אותו דלוק. התוכנה מדדה קצב, מהירות, משך ורמת רעש, ותירגמה את התוצאות לגרף סקס. את הגרף אפשר היה להעלות לאתר הקמפיין, מלווה בתשובות לכמה שאלות שהרכיבו פרופיל אישיותי. המידע שנצבר באתר תורגם לסדרת מודעות שנתלו ברחבי סטוקהולם, ביניהן "בעלי כלבים עושים יותר רעש מבעלי חתולים", ו"ג'סי ג'מיני החזיק מעמד שלוש דקות הבוקר". כתוצאה מהקמפיין הורידו כ-5,900 בני נוער את התוכנה ו-39% מהצעירים שנשאלו אמרו שישתמשו בקונדום יותר מבעבר, 98% מעבר ליעד המקורי. שימוש נוסף במשחוק נעשה על מנת לצמצם את מספר הנתזים במשתנות ציבוריות בהולנד. לצורך כך צויר זבוב קטן על פתח המשתנה, מה שגרם לגברים שהשתמשו במשתנה להטיב לכוון, כך שכמות הנתזים במשתנות המצוירות שהוצבו בנמל התעופה סכיפהול שבאמסטרדם ירדה בכ-80%, דבר שהוביל לחיסכון משמעותי בהוצאות התחזוקה. יוזמה נוספת ניסתה לגרום לנהגים להקפיד שלא לעבור את המהירות המרבית המותרת; מצלמות מהירות מדדו מכוניות נוסעות והממהרים קיבלו קנס, אך כבונוס, נהגים שנהגו במהירות המותרת היו זכאים להשתתף בהגרלה שבה חולקו חלק מכספי הקנסות.
אליקס לוין, יועץ ביטחון אמריקאי, תיאר כשימוש במשחוק מספר טכניקות בהן נקטו מספר אתרים שעניינם שנאה לקבוצות חברתיות שונות. אתרים אלו, בהם המקושרים לטרור, השתמשו בדירוגי מוניטין לבניית השתתפות ונאמנות.
חברות וארגונים.
החל מסוף העשור הראשון של המאה ה-21 לכד המושג את תשומת לבן של קרנות הון סיכון, אחת מהן ציינה כי משחוק נחשב לתחום המבטיח ביותר של המשחקים. עוד צוין, כי מחצית מכלל החברות שביקשו מימון לפיתוח יישומי מחשב, ציינו עיצוב משחקים במצגות שלהן.
בעשור האחרון התפתחו בעולם "משחקי ערכים" המבוססים על מחקרים רב תרבותיים והמשמשים לעיצוב תרבות הארגון באמצעות בחירה משותפת של ערכי ליבה משותפים. עוצמת תהליכי המשחוק היא בספונטניות שהם מייצרים ובכך שהם מנטרלים את הרצייה הטבעית שלנו "לרצות את האחר". התוצאה היא תהליך אשר תורם לאפקטיביות של הארגון, כמו גם לשביעות הרצון ולתהליכי ההנעה של עובדיו, לצד השימוש בכלים כמו: תוכנת ערכים ושאלוני ערכים. תהליכי המשחוק בעזרת "משחקי הערכים", כמו גם תהליכי המשחוק העוסקים: בעולם הצרכים, התקשורת, הרגשות - נמצאים כיום בשימוש נרחב בעבודתם של מטפלים, יועצים, מנהלי ידע, מנחי קבוצות ומאמנים. מה שחשוב הוא שיותר ויותר ארגונים ואנשי מקצוע מבינים את החשיבות העצומה שיש לעבודה מתוך ההמיספרה הימנית של המוח (האחראית על הרגש, השמחה, היצירתיות, החדשנות, התשוקה), במקביל ולא במקום העבודה מתוך ההמיספרה השמאלית של המוח (האחראית על השכל, ההיגיון, הלוגיקה הסדר).
משחוק בשימוש ארגונים.
בחברת Accenture, כחלק מתוכנית ניהול הידע בארגון, השתמשו בטכניקות משחוק כדי, "לשנות את כללי המשחק" (פשוטו כמשמעו). המטרה של המישחוק הייתה עידוד והעצמה של אנשיה לשתף פעולה ולשתף במידע וידע על פני הרשת הגלובלית שלה המונה למעלה מ-250,000 עובדים. כחלק מהמשחוק, פעילויות מסוימות הכרוכות בשיתוף פעולה ושיתוף ידע קיבלו ניקוד מסוים אשר ניתן לעובדים. בהמשך, זוהו יותר מ -30 פעילויות שזוקקו לשלוש התנהגויות מפתח:
ספקי תוכנות עסקיות, דוגמת SAP עוסקות באופן פעיל ביותר במשחוק של תהליכים בארגון. כך למשל, משחק וירטואלי המייצג מפעל שלם, ממש כמו במשחק המחשב סים סיטי, רק בהבדל שכל הפעולות התרחשו במציאות.
מלבד SAP, גם EMC, IBM, דלויט טוש טומטצו ומיקרוסופט החלו להשתמש במשחוק בתהליכים ויישומים הפונים לצרכנים ולגורמים שאינם צרכנים.
גם משרד העבודה הגמלאים הבריטי יצא ביוזמה בשם "רחוב הרעיונות" במטרה לעודד חדשנות בקרב עובדים. במהלך השנה וחצי הראשונות להפעלת היוזמה נאספו 1,400 רעיונות, ש-63 מהם הגיעו לשלב היישום.
מישחוק בחינוך.
הכנסת מישחוק לתחום החינוך נראית כיום הגיונית בעקבות השימוש ההולך וגובר בטכנולוגיה כאמצעי נוסף לרכישת ידע. למידת תוכן באמצעות קורסים מקוונים היא למידה קיימת ומוכרת. המעבר מטקסט כתוב ללמידה דרך משחק ממוחשב הוא מעבר מתבקש בעידן העכשווי וצפוי להיעשות בטבעיות ובקלות. על פי דו"ח של פרויקט הורייזן,שפורסם ב 2013 מוסדות להשכלה גבוה, בספרד כבר משתמשים במישחוק כדי לשפר את יכולות החשיבה הביקורתית של הסטודנטים. במדריד סטודנטים למנהל עסקים לומדים את המורכבות של מדיניות כלכלית בעולם הגלובלי באמצעות משחק סימולציה בשם “10 Downing Street”. הסטודנטים לוקחים על עצמם תפקידים של דמויות מפתח בממשל הבריטי העוסקים בתחום וחוקרים את הנושא דרך העיניים שלהם. העבודה מתנהלת בקבוצות קטנות אשר דנות בשאלה-מהי המדיניות הטובה ביותר הניתנת ליישום אחרי הבחירות. שיטת משחוק אחרת המופעלת באוניברסיטאות היא באמצעות שימוש בתגים מקוונים. השיטה מתאפשרת באמצעות פרויקט שהוקם בשנת 2011 ונקרא:Mozilla Open Badges project.מדובר במערכת המאפשרת לתלמידים לצבור תיעוד של הכישורים שלהם, הישגים ואיכויות, בתצוגה חזותית הפונה לציבור. סטודנט אשר מסיים את חובותיו מקבל תג אותו הוא יכול להציג בפני עמיתיו ללימודים, מרצים, מעסיקים פוטנציאלים ובכל מקום אחר ברחבי הרשת. למעשה זהו שכלול של שיטת המדבקות המוכרת לנו מהגנים ובתי הספר היסודיים. שיטת התגים מאפשרת לסטודנטים לקבל הכרה גם בלימודים שאינם פורמליים ואינם מיועדים לקרדיטציה. שימוש במישחוק ככלי למינוף הלמידה ושיפור הבנת התכנים, יכול להיות נגיש לכיתות שמשלבות למידה מקוונת כחלק ממערך השיעור אך מתאים גם בכיתות שאינן משתמשות בטכנולוגיה. על-אף התפיסה הרווחת, הפיכת הלמידה למשחק אינה בהכרח דיגיטלית וניתנת ליישום בקלות גם ללא מחשבים. יישום המשחוק חייב להיעשות בהתאמה נכונה בין עקרונות המשחק לתוכן הנלמד כדי להשיג את המטרה ולהעלות את מוטיבציית הלמידה.
תרומה לקהילה.
רשויות מוניציפליות משכנעות אזרחים בעזרת משחוק למחזר בקבוקים ויש עמותות משתמשות בו כדי להעלות את המודעות למצב בדארפור. בתחום המדע נרשמה פריצת דרך מדעית באמצעות שימוש במשחוק, כאשר קבוצת משתתפים במשחק חברתי הצליחה לפצח אתגר שמדענים מתחבטים בו כבר 15 שנה. קבוצת חוקרים מאוניברסיטת וושינגטון השתמשה במשחק בשם Foldit לצורך פיענוח הקונפיגורציה המדויקת של קיפול חלבונים - כיצד המבנה הבסיסי של חומצות אמינו נהפך לתלת ממדי. הבנת התצורה המדויקת היא המפתח להבנת מחלות רבות, בהן איידס, סרטן ואלצהיימר. ב-2011 סייעו שחקני Foldit לפענח את המבנה של וירוס שגורם לאיידס בקופים.
יישומים אחרים של משחוק כוללים:
הגבלות משפטיות.
מטבעו של המשחוק כמאגר של נתונים, ועקב האימוץ הגובר והולך שלו, ישנן הגבלות משפטיות מרובות שעשויות לחול על התחום. יש המתייחסים לשימוש במטבעות וירטואליים ונכסים וירטואליים כנתונים לחוקי הפרטיות, חוקי הגנה על נתונים ודיני עבודה.
ביקורת.
בספר שעוסק בנושא, הציעה אליזבת קורקורן, פרופסור באוניברסיטת סטנפורד, את האפשרות שמשחוק של עסקים ועולמות וירטואליים יוצר בקרב אנשים ציפייה שאינטראקציות בחיים האמיתיים תתקיימנה במכניקות פשוטות, ותהליכים מסוימים של התפכחות מאשליות מתרחשים כאשר לא כך קורה.
מבקרים מסוימים של משחוק פוטרים אותו כבאזוורד ומציינים כי רבות מהטכניקות שלו היו בשימוש מזה זמן רב.
ביקורות אחרות כוללות:
גיא מצקין
גיא מצקין (נולד ב-1 בינואר 1990) הוא קשת ישראלי ואלוף ישראל שבע פעמים ברציפות בין השנים 2014-2008 בתחרות אליפות ישראל בקשתות.
ביוגרפיה.
מצקין גדל בתל אביב ולמד בתיכון עירוני ד'. הוא התעניין בקשתות בגיל 11, בעקבות צפייה בתוכנית הטלוויזיה "הישרדות", אולם החל להתאמן בגיל 14. מצקין שירת בצה"ל כשלם, במעמד של ספורטאי מצטיין. בשנת 2009 השתתף לראשונה באליפות עולם בירי באולם (18 מטרים), שנערכה בז'שוב שבפולין, והגיע למקום ה-48 בבודדים ומקום 10 עם הנבחרת. באליפות העולם שנערכה בטורינו ב-2011 סיים במקום ה-57. הגיע למקום ה-9 באליפות אירופה לירי באולם לשנת 2011.
באליפות אירופה שנערכה באמסטרדם ב-2012 סיים מצקין במקום ה-17. מיד לאחר מכן נערך במקום טורניר קדם-אולימפי, בו סיים במקום הראשון. בכך, השיג את הקריטריון האולימפי הבינלאומי להשתתפות באולימפיאדת לונדון (2012). עם זאת, היחידה לספורט הישגי קבעה קריטריון מחמיר יותר, לפיו היה עליו לסיים לפחות בין 8 הראשונים באליפות אירופה, והוועד האולימפי החליט שלא לאפשר את השתתפותו. בתגובה להחלטה הודיע מצקין כי ישקול את המשך דרכו בענף. בהמשך, דחה גם בית הדין העליון של הוועד האולימפי את ערעורו על ההחלטה.