על מנת להגדיל את עוצמת הצליל של החליל, השתמשו בוני החליל בפטנטים שונים; ציפוי חור הנשיפה במתכת, הגדלתו והפיכתו ליותר אליפטי ממקודם, והיו אף שקרבו אותו לצורה מלבנית. צורת המלבן, אשר הייתה נפוצה בחלילים מבאווריה השפיעה על בהם בבואו לעצב את חלילו; ציפוי הצינור של מפרק הראש במתכת ואף זניחת העץ לטובת מתכת ולעיתים אף שנהב (בעיקר בחלילים גרמניים); הגדלה מינימלית של החורים, עיבוי דופן הצינור ושימוש בעצים כבדים יחסית לבנייתו. ל
רוב דגמי החליל היו בנויים מארבעה מפרקים, אך ישנם גם דגמים בשלושה מפרקים. אורך המפרק הרחוק ממפרק הראש השתנה; לעיתים היה בעל רגל דו (חליל אשר צלילו הנמוך ביותר הוא דו ראשון), או ארוכים יותר, בעלי רגל סי (מנעד הנמוך יותר בחצי טון). בוני חלילים גרמניים ואיטלקיים אף הרחיבו את המנעד מטה לסי-במול ויש שהרחיקו והרחיבוהו עד לצליל סול באוקטבה הקטנה. זהו גם צלילו הנמוך ביותר של הכינור מה שייתר את הצורך לשנות מוזיקה לכינור על מנת להתאימה למנעד החליל.
השימוש בו.
אף באמצע המאה ה-19 נעשה שימוש בחלילים מתקופות מוזיקליות קודמות (חלילים קלאסיים), ובשנת 1851 הופיע לראשונה חלילו המהפכני של בהם. חלילי בהם תפסו את הבכורה במהירות בצרפת, אך חלילנים גרמנים התעקשו להמשיך במסורת הנגינה בחליל רומנטי אשר לו מנגנון שונה לגמרי. בעקבות מפנה זה, ואימוץ החליל המודרני על ידי הצרפתים, הפכה מאוחר יותר אסכולת נגינת החליל הצרפתית להיות דומיננטית ביותר, והאפילה מאוד על האסכולה הגרמנית, אשר בה נמצאו נגנים אשר עוד ניגנו בחליל רומנטי בתחילת המאה ה-20, דבר שבשאר העולם כבר לא נעשה כלל.
המנגנון המורכב של החליל הרומנטי, גודלו ומשקלו הרב (שכן עליו מורכבים מנופי מתכת רבים, וכן הוא עשוי מעץ כבד), הביאו לירידתו המהירה יחסית. לעומתו ניצב חלילו של בהם, אשר היה פשוט יותר להפעלה, ואף היה קל ממנו, והיה ניתן להפיק ממנו צליל עוצמתי ובעל תהודה רבה יותר.
החליל הרומנטי זוכה לעדנה כיום, בביצועים "תקופתיים" של יצירות מהמאה ה-19, אשר ידוע שנוגנו כאשר החליל הרומנטי היה עוד נפוץ. דגמים שונים של חלילים רומנטיים שרדו עוד מן המאה ה-19, וחדשים נבנים על ידי בוני חלילים המתמחים בבניית חלילים היסטוריים, על ידי העתקה של דגמי-חליל רומנטי ידועים.
מכון בן צבי
פטר מרום
תרשים
תַּרְשִׁים (בלועזית: דִּיאַגְרָמָה) הוא דרך הצגה חזותית של מידע, באמצעות סמלים דו-ממדיים מוסכמים ומשמעות מוסכמת למיקום תצוגתם על משטח התצוגה.
סוגי תרשימים.
סוגים עיקריים של תרשימים הם:
דוגמאות.
הדוגמה שמשמאל מצדיקה את האמרה "תמונה אחת שווה יותר מאלף מילים", משום שבה התרשים אינו משמש לקישוט, אלא תורם רבות להבנת הנושא. בכתבה העוסקת בעשירים שהונם עולה על מיליארד דולר, התלבטו עורכי כתב העת "פורצ'ן" (Fortune) כיצד להמחיש לקורא את משמעותו של סכום אדיר זה. לשם כך ציירו בשולי הכתבה קובייה שאורך צלעה 10 יחידות, את הקובייה הקטנה שבפינה (שגודל צלעה יחידה אחת) צבעו באדום, והוסיפו הערה שאם קובייה קטנה זו שקולה למיליון דולר, הקובייה הגדולה שקולה למיליארד דולר.
תרשים המפורסם במידע הרב הנכלל בו הוא המפה ששרטט המהנדס הצרפתי שארל ז'וזף מינארד, שבה מתוארת פלישתו של נפוליאון לרוסיה במלחמת רוסיה–צרפת (1812). במפה מוצגים מסלול המסע, הירידה ההדרגתית בגודל הצבא לאורך המסע, הטמפרטורה בדרך חזרה (טמפרטורה שהשפיעה רבות על האבדות בתקופה זו) ונתונים נוספים.
דחיסת מידע רב בתרשים יחיד מעבירה לקורא מידע רב בבת-אחת, אולם יש להיזהר שלא להגיע לעומס יתר. שימוש נבון בצבע מאפשר הכללת מידע נוסף בתרשים מבלי לייגע את הקורא. דוגמה לכך מופיעה באטלסים, שבהם צבוע הים בגוונים שונים של כחול, כך שהצבע מעיד לא רק על גבולות הים אלא גם על עומק המים בו.
דיאגרמה
לא יפריד דבר
לא יפריד דבר הוא אלבומו התשיעי של דני סנדרסון, שיצא בשנת 2009.
רקע.
את האלבום הקליט סנדרסון עם להקת הליווי שלו, שהתגבשה לכדי הרכב קבוע מאז 2005, כאשר ארבעה מחברי ההרכב (תמר אייזנמן, כפיר בן ליש, יותם בן חורין וקרן מלכה) שרים שירי סולו באלבום.
לאלבום צורפו שני שירים ותיקים של סנדרסון - "מהשתיל הזה", שהופיע כבר באלבומו "תולדות המים" בביצועה של גלי עטרי, ו"זאת שמעל למצופה", שיר שכתב סנדרסון לשלישיית הגשש החיוור בשנת 1974, כשהיה עדיין חבר בלהקת "כוורת".
שיר הנושא, "לא יפריד דבר", נכתב במקור כבר בשנות ה-70 בראשית הקריירה של סנדרסון. הוא נכתב במקור באנגלית, תורגם לעברית מאוחר יותר ועובד ללהקת גזוז. הגרסה של "גזוז", שבוצעה על ידי מזי כהן, נגנזה. רק לאחר פטירתה של נעמי סנדרסון, רעייתו, הצליח סנדרסון להשלים את מלאכת העבודה על השיר והוא צורף לאלבום זה.
מתוך האלבום יצאו כסינגלים השירים "אתה לבד" (מקום 9 במצעד השנתי של רשת ג'), "אם בחיים לא נאהב" ושיר הנושא.
בניגוד לקו המשעשע הקליל המאפיין את רוב הקריירה של סנדרסון, אופיו של האלבום אישי וטעון רגשית, אף כי גם בו יש רגעים של הומור. בין היתר עוסק בו סנדרסון בהתמודדות עם מותה של רעייתו נעמי כארבע שנים לפני יציאת האלבום.
האלבום הופק בחברת התקליטים NMC בהפקת גלית קלדרון וצורף אליו DVD מיוחד המתעד את העבודה באולפן ההקלטות על האלבום.
ביקורות.
"לא יפריד דבר" התקבל באהדה בביקורת. בין היתר האלבום קיבל תשבחות על "הרעננות והתנופה", ונכתב כי סנדרסון מדגים באלבום את "יכולות ההלחנה ובניית ההרמוניות הנדירות שלו", ומתגלה שוב "כשחקן קבוצתי מוכשר, שיודע לתפעל את חברי הלהקה שלו ביעילות רבה".
רשימת השירים.
כל השירים נכתבו והולחנו על ידי דני סנדרסון. המבצע הוא סנדרסון אלא אם מצוין אחרת.
משתתפים באלבום.
נגנים נוספים
דמביץ
דעמביץ
מנהלת סל&quot;ע
רז דר
רז דר (נולד ב-1 באפריל 1972) הוא שחיין עבר, אלוף ישראל ושיאן ישראל בשחייה. בעל 3 מדליות כסף מהמכביה השלוש עשרה (1989).
ביוגרפיה.
דר גדל ברעננה ושחה בקבוצת השחייה של הפועל הוד השרון בית ברל (ה.ה.ב.ב.), בהדרכתם של המאמנים אורי שפר, אמנון קראוס וד"ר ברוך צ'יש.
באליפות ישראל בשחייה שנערכה בווינגייט באוגוסט 1986 זכה דר במדליית ארד אישית, במשחה ל-1500 מטר חופשי בתוצאה של 17:19.04 דקות, אחרי יוחאי ליפשיץ מהפועל יזרעאל (16:31.73 דקות) וערן הירש (16:55.53 דקות).
במשחה נועם (בריכת 25 מטר) שנערך בסוף דצמבר אותה שנה קבע דר במשחה ל-1500 מטר חופשי בשיא ישראלי חדש לגילאי 14 של 16:56.82 דקות.
במסגרת תחרויות המוקדמות לאליפות ישראל למרחקים ארוכים (בריכת 25 מטר) קבע דר במשחה ל-1500 מטר שיא ישראלי חדש לגילאי 15 של 16:38.65 דקות, שיפור של כ-18 שניות לשיאו.
המכביה.
בתחרות השחייה של המכביה ה-13 שנערכה ביולי 1989 בבריכת השחייה באוניברסיטת תל אביב זכה דר ב-3 מדליות כסף. במשחה ל-400 מטר חופשי בתוצאה של 4:00.54 דקות, במשחה ל-1500 מטר חופשי בתוצאה של 16:11.87 דקות ובמשחה שליחים 4x200 מטר חופשי בשיא ישראלי חדש של 9:39.99 דקות ביחד עם יואב ברוק, שגב פורת וערן הירש.
שיאן ישראל.
באליפות קנדה שנערכה בקלגרי בתחילת אוגוסט אותה שנה קבע דר שבמשחה ל-200 מטר חופשי שיא ישראלי חדש של 1:53.50 דקות, שיפור לשיא בן ה-6 שנים של אמיר גניאל (1:54.29 דקות) ובמשחה ל-800 מטר חופשי שיא ישראלי חדש של 8:21.97 דקות, שיפור לשיא בן ה-9 שנים של גניאל (8:23.33 דקות).
שחיין מצטיין באליפות ישראל.
באליפות ישראל בשחייה שנערכה בווינגייט בסוף אוגוסט אותה שנה הוכתר דר בתואר השחיין המצטיין של האליפות לאחר שזכה ב-3 מדליות זהב ו-3 מדליות כסף. הוא הוביל את קבוצתו לזכייה במקום הראשון הכללי בתחרות. מדליות זהב, במשחה ל-100 מטר חופשי בתוצאה של 53.21 שניות, כשניצח את השיאן הטרי יואב ברוק ב-4 מאיות השנייה (53.25 שניות) וזוהר וייס (53.48 שניות), במשחה ל-200 מטר חופשי בתוצאה של 1:54.94 דקות, לפני יואב ברוק (1:55.39 דקות) וברק עטר (1:56.20 דקות) ובמשחה ל-400 מטר חופשי בתוצאה של 4:00.83 דקות, לפני ברק עטר (4:01.76 דקות) וניל מזרחי (4:17.36 דקות). מדליות כסף, במשחה ל-1500 מטר חופשי בתוצאה של 16:26.93 דקות, אחרי עטר (16:09.34 דקות) ולפני ניל מזרחי (16:51.15 דקות), במשחה שליחים 4x200 מטר חופשי בתוצאה של 8:18.38 דקות ובמשחה שליחות 4x100 מטר מעורב בתוצאה של 4:06.76 דקות.
באליפות ישראל בשחייה שנערכה ביולי 1990 זכה דר במדליית זהב במשחה ל-400 מטר חופשי בתוצאה של 4:00.66 דקות, לפני סרגיי פירוב (4:02.76 דקות). מדליית כסף, במשחה ל-200 מטר חופשי בתוצאה של 1:54.60 דקות, אחרי שגב פורת (1:54.55 דקות) ולפני יואב ברוק (1:54.93 דקות).
באליפות ישראל בשחייה שנערכה באוגוסט 1995 זכה דר במדליית כסף במשחה ל-50 מטר חופשי בתוצאה של 24.52 שניות, אחרי יואב ברוק (23.54 שניות).
אנדהאן, מלך סאסקס
אנדהאן (באנגלית: Andhun) היה מלך ממלכת סאסקס בשלהי המאה השביעית. ככל הנראה מלך אנדהאן לצד את'לוויל, או תחתיו, וייתכן שכל אחד מהם היה חבר במועצת זקנים (אלדרמן), והם שלטו יחדיו בממלכה, או כי את'לוויל שלט על כל הממלכה ואנדהאן שלט רק על חלק קטן ממנה, או שלט כמשנה למלך.
פרטים מועטים ידועים אודות מלכותו של אנדהאן. מרבית פרטים אלה ידועים מצווים מלכותיים אשר שרדו עד ימינו.
לאחר נפילתו של את'לוויל בקרב למול קאדוואלה, מלך ממלכת וסקס אשר פלש לממלכת סאסקס, הצליחו אנדהאן וברתאן אשר מלך לצידו, לגרש את קאדוואלה מהממלכה.