לאחר מכן הוא היה לשוער הראשון של ארסנל בעונת 2007/2008 של גביע הליגה, והשתתף בכל חמשת המשחקים של התחרות. משחקו הראשון בטורניר היה בניצחון 2–0 על ניוקאסל יונייטד במסגרת הסיבוב השלישי. הוא לא ספג שער גם בניצחון החוץ 3–0 על שפילד יונייטד ב-31 באוקטובר 2007, ואף ענד את סרט הקפטן כאשר היה זה משחקו הרשמי השני עבור ארסנל. פביאנסקי הצליח למנוע מספר שערים משחקני בלקברן רוברס ברבע הגמר, שהסתיים בניצחון 3–2 לטובת ארסנל ברבע הגמר. אולם, המשחק החוזר בחצי הגמר הסתיים בתבוסה 1–5 לטוטנהאם הוטספר בוויט הארט ליין.
הופעת הבכורה של פביאנסקי בפרמייר ליג הייתה בניצחון החוץ 6–2 על דרבי קאונטי ב-28 באפריל 2008, ופביאנסקי זכה למחמאות מארסן ונגר אף על פי שספג שני שערים. הוא שיחק גם במשחק הבית נגד אברטון ב-4 במאי 2008, אך הוחלף בדקה ה-70 על ידי ינס להמן כיוון שארסן ונגר רצה לתת ללהמן הזדמנות להיפרד מהאוהדים באצטדיון הייבורי. פביאנסקי שיחק גם במשחק החוץ נגד סנדרלנד ב-11 במאי 2008, שהיה גם המשחק האחרון בעונה. לאחר עזיבתו של להמן בסיום העונה פביאנסקי הפך לשוער השני של ארסנל לאחר מנואל אלמוניה.
משחקו הראשון בעונת 2008/2009 היה בתיקו 0-0 עם פנרבחצ'ה בליגת האלופות, והיה זה גם משחקו הראשון במפעל האירופי הבכיר. משחקו הראשון בפרמייר ליג היה נגד מנצ'סטר יונייטד לאחר שמנואל אלמוניה נפצע מתיקול של מייקל קאריק. פביאנסקי הפגין יכולת גבוהה במשחק שהסתיים בניצחון של ארסנל בתוצאה 2–1, משער של סמיר נאסרי. ב-11 בנובמבר 2008 פביאנסקי הרשים את האוהדים במשחק גביע הליגה נגד ויגאן אתלטיק, לאחר שמנע שער מבעיטה חזקה של דניאל דה רידר ומייד אחר כך הצליח למנוע שער מאמר זאקי שבעט מטווח קרוב לצד השני של השער.
בעונת 2013/2014 היה פביאנסקי שותף לזכייתה של ארסנל בגביע האנגלי.
לקראת עונת 2014/2015 עבר פביאנסקי לסוונסי סיטי בהעברה חופשית.
ב-20 ביוני 2018 חתם לשלוש שנים בווסטהאם יונייטד.
נבחרת פולין.
פביאנסקי שיחק מספר פעמים עבור נבחרת פולין עד גיל 21, ובזכות ביצועיו בלגיה ורשה הוא זומן לנבחרת פולין הבוגרת. הופעת הבכורה שלו הייתה במשחק ידידות נגד נבחרת ערב הסעודית ב-29 במרץ 2006. פביאנסקי היה שוער המשנה של הנבחרת במונדיאל 2006 שנערך בגרמניה. במהלך טורניר מוקדמות יורו 2008 הוא שיחק פעם אחת, בתיקו החוץ 2–2 מול נבחרת סרביה.
באוקטובר 2021 פרש מהנבחרת.
תומאס קרלייל
תומאס קרלייל (באנגלית: Thomas Carlyle; 4 בדצמבר 1795 - 5 בפברואר 1881) היסטוריון והוגה דעות בריטי.
ביוגרפיה.
רכש את השכלתו באוניברסיטת אדינבורו ועסק בהוראה. בסקוטלנד זכה להצלחה ספרותית מועטה בלבד, לכן עקר ללונדון בשנת 1834, שם כתב את חיבורו המפורסם המהפכה הצרפתית: היסטוריה.
השקפתו הקלוויניסטית הביאה את קרלייל לייחס חשיבות עליונה לדמות היחיד ולהשפעתו על ההיסטוריה האנושית. רעיון זה בולט ביותר בחיבורו על גיבורים, עבודת גיבורים, ומידת הגבורה בדברי הימים (1841).
בה בעת היה קרלייל מודע למעשי עוול חברתי ומודעות זו המריצה אותו לפנות אל מצפונם של בני תקופתו, שכל מעייניהם היו נתונים לשיפור מצבם החומרי, ולדרוש מהם לדאוג לשכבות המקופחות, כדי שלא תאבד האומה את איכותה המוסרית.
להשקפותיו של קרלייל הייתה השפעה רבה על מחוקקים ליברלים באנגליה בתקופתו, ויש האומרים כי אף שימשו בסיס לפולחן אישיות המנהיג בתורות טוטליטריות במאה ה-20.
במאה ה-19, תומאס קרלייל וההוגים הרברט ספנסר וסידני סמית' הפכו את המונח "הסרט האדום" לביטוי עממי המבטא את התיעוב שאדם חש כלפי כל שלטון באשר הוא.
שיקמה
מועדון הכדורגל סאו פאולו
צליעה
צליעה היא מצב של הליכה א-סימטרית של אדם או חיה.
צליעה, המתבטאת באי יכולת לדרוך כשורה על כף הרגל, עשויה לנבוע מפגיעה ברגל או משינוי ביכולת לייצר יציבה רגילה עקב הפרעה נוירולוגית או פיזית במפרקים, בשרירים, בעצמות או בעצבים הנדרשים להליכה תקינה. ישנו מספר רב של גורמים העלולים לגרום לצליעה, בהם אף בעיות נוירולוגיות הפוגעות בעִצבוב (יצירת עצב) מערכת התנועה, אך לרוב מדובר בתופעה חולפת הנגרמת בעקבות פגיעה בשלמות הרצועה המפרקית ברגל.
תסמינים.
פגיעות גופניות ומצבי טראומה גופנית המתבטאות בחבלות שונות לאזורים שונים בגפיים התחתונות עלולות לגרום לנזקים היכולים להתבטא בצליעה. לעיתים הדבר נובע מזיהום של הרגל, או חבלה כלשהי שאינה מאפשרת דריכה תקינה, תחת כובד משקלו של הגוף, על האזור הפגוע בכף הרגל, ובכך, מונעת הליכה תקינה ומובילה לצליעה (כך, למשל, קורה לאדם הסובל מנקע בקרסול).
גם יבלת בכף הרגל עשויה להוביל לצליעה עקב הלחץ והכאב על האזור הפגוע.
בנוסף לכך, ישנם גורמים רבים לצליעה כמו: גורמים התפתחותיים, בעיה מולדת, דלקת פרקים חמורה, מחלה ממאירה וכדומה.
השבר השכיח ביותר המתואר בהקשר של צליעה מכונה: Toddlers fracture – שבר ספירלי בעל תזוזה מינימלית בין שני חלקי השבר המתרחש לעיתים קרובות בחלק התחתון של עצם השוק. פגיעות טראומה שכיחות אחרות הן נקיעה של מפרקים כגון מפרק הקרסול ואחרים.
זיהומים.
ישנם מספר סוגים של זיהומים היכולים להביא לצליעה:
זיהומים הגורמים לצליעה דורשים לרוב אשפוז וטיפול מיידי ללא דיחוי.
פריקה של מפרק הירך.
במפרק הירך (Developmental Dysplasia of the Hip), ישנה תופעה שכיחה של נקע או פריקה המתרחשת לרוב בלידה. מדובר בפריקה מלאה או חלקית של המפרק, או פיגור בהתפתחות גג המפרק בתקופה שלאחר הלידה.
חוסר אבחון וטיפול מהיר בתופעת פריקת הירך עלול לגרום להתפתחות לקיצור הרגל, או לגדילה עקומה של המפרק ובעקבות כך לצליעה.
טיפול.
קיומו של חום במקביל לצליעה הוא סימן מכוון למקור זיהומי העומד בבסיסה של התופעה.
הפתרון הטוב ביותר (לצליעה שאינה נגרמת מפגיעה נוירולוגית או ממחלה) לשיפור מצב הרגל עד להעלמת התופעה הוא מניעת מאמץ מרובה מהרגל הצולעת ומתן אפשרות לרגל להשתקם ולהתאחות בטבעיות על ידי הגוף עצמו.
במצבים של צליעה חמורה או במצבים שאינם מאפשרים הליכה כלל, יש לפנות לבית חולים בהקדם האפשרי לאחר הופעת התסמינים, על מנת לקבל טיפול מחשש לזיהום או לשבר (ישנם שברים שאינם מתגלים על ידי מישוש אזור פגוע בעת פגיעה פיזית, אלא רק על ידי בדיקת רנטגן או CT).
תסמונת X שביר
תסמונת X שביר או תסמונת מרטין-בל, היא תסמונת גנטית המופיעה כמגוון תסמינים פיזיים, אינטלקטואליים, רגשיים והתנהגותיים בטווח מתון עד חמור. לבעלי לקות זאת ישנם תווי פנים ייחודיים, סימפטומים המזכירים את הקשת האוטיסטית, עם הפרעת קשב ריכוז והיפראקטיביות - דיכאוניים
או אפילפטיים, כשרבים מהם לוקים גם במוגבלות שכלית התפתחותית.
גורמים.
תסמונת X שביר קשורה בהרחבת מספר ההכפלות של רצף תלת-בסיסי (CGG) ב-DNA שבפרומוטור לגן ל-FMR-1 על כרומוזום X. באופן טבעי, פרומוטור זה מכיל בין 29 לבין 31 הכפלות כאלה. אולם אם מספר ההכפלות רב מ-200 (יש הטוענים - רב מ-230), הן גורמות להפסקת היקשרות גורמי שעתוק לפרומוטור זה. כתוצאה מכך, נוצרת כמות לא מווסתת של החלבון FMRP (fragile X-mental retardation protein), הדרוש להתפתחות תקינה של אקסונים וסינפסות ולתפעול תקין של חלקים מרכזיים של מערכת העצבים. ההרחבה של מספר החזרות בצורה כזו גורמת למתילציה של מקטע DNA זה, הגורר השתקה של ביטוי הגן.
ישנם שני סוגים של נשאים של לקות זו:
קיימים גם שילובים של שתי הקבוצות, למשל אישה שנשאית בכרומוזום X אחד ובעלת קדם מוטציה בשני, או אישה נשאית שלבן הזוג שלה יש קדם מוטציה. שיעור הנשאים משני הסוגים יחד הוא 1 מכל כ-800 גברים ו-1 מכל 259 נשים. הערכות שיעור החולים במחלה הן כ-1 מכל 4,000 גברים וכ-1 מכל 6,000–8,000 נשים.
משערים כי המתילציה של FMR1 באתר Xq27.3 היא שגורמת לכרומוזום להראות "שביר" באזור זה תחת המיקרוסקופ, תופעה שנתנה לתסמונת את שמה.
בדיקה גנטית לתסמונת X שביר.
ניתן לבדוק את מספר ההכפלות בגן FMR1 על ידי בדיקה גנטית. בדיקה זו מוצעת במקרים הבאים:
בדיקה גנטית ל-X שביר מבוצעת בבדיקת דם פשוטה שהפיענוח שלה אורך מספר שבועות. לכן, משרד הבריאות ממליץ על ביצוע בדיקת הנשאות בשלבי תכנון הריון.
מאפיינים פיזיים.
ישנם מאפיינים פיזיים שונים אשר ניתן למצוא אצל בעלי תסמונת ה-X השביר. ביניהם בולט: אפרכסות אוזניים גדולות ובולטות אשר ניתן לראות בעיקר בקרב הגברים הלוקים בתסמונת זו ובקרב כ-75% מהנשים הלוקות בה. בנוסף אצל הגברים ניתן להבחין באשכים גדולים מהנורמה עוד לפני גיל ההתבגרות המינית ולאחריה. היקף הראש גדול מהממוצע ומאורך יותר.
ישנם תסמינים פיזיים נוספים הקשורים לבעיה ברקמות החיבור בגוף. בין היתר ניתן לראות אצלם כף רגל שטוחה, בעיה במסתמי הלב המובילה לבעיות במחזור הדם, דלקות אוזניים כרוניות כתוצאה מבעיות ניקוז בחצוצרות השמע, חריצים וקמטים בגולגולת הנגרמים מהתעבות א-נורמלית של העור בקרקפת, מתיחת האצבעות או האגודל מעבר לנורמה כתוצאה של רקמת חיבור רופפת.
בקרב הנשים הלוקות בתסמונת זו ניתן לראות אצל אחת מתוך שש הפסקה מוקדמת של הוסת, עוד לפני גיל 40.
מאפיינים קוגניטיביים.
יותר מ-80% מהלוקים בתסמונת סובלים מעיכוב בהתפתחות הקוגניטיבית. מתבטא בפיגור קל-גבולי בקרב 10%-15% מהגברים הלוקים בה וב-70% מהנשים הלוקות בה. השאר מתפקדים ברמות נמוכות יותר.
כשליש מהלוקים בתסמונת סובלים בנוסף גם מאוטיזם.
דלקות האוזניים החוזרות פוגעות לרוב גם בשמיעה וגורמות לתפקוד שמיעתי לקוי.
דנילסון פריירה נבס