ייחודו של המבנה הוא בעיצובו הכפול זאת בניגוד לרוב מבני הדת מצריים עתיקים אחרים המקדש שימש לסגידה לשני אלים נפרדים. במקדש נבנו שתי חצרות, שני אולמות, שני מקדשים וחדרים כפולים לשתי סדרות של אלים. חלקו הדרומי של המקדש הוקדש לאל התנין סובק אל הפריון ויוצר העולם יחד עם חתחור וח'ונסו. חלקו הצפוני של המקדש הוקדש לאל הבז הורהורוס (Haroeris) שהוא האל הורוס המבוגר, יחד עם האלה האחות Tasenetnofret שהיא התגלמות מיוחדת של האלה חתחור, וכן ל-Panebtawy (אדון שתי הארצות). המקדש אינו מקדש טיפוסי, הוא סימטרי לחלוטין לאורך הציר הראשי.
בקיר האחורי של המקדש בצידו הפנימי חקוקות סצנות המתארות כלי ניתוח. תיאורים אלה נחשבים כתיאורים הראשונים של מכשירים כלי ניתוח רפואיים, לרבות אזמלים, מגרדים, מלקחיים, מרחיב, מספריים, מרשמים ובקבוקים המכילים תרופות המתוארכים לתקופה הרומית במצרים. בנוסף מוצגות בסצנות שתי אלות היושבות על כיסאות לידה.
את שני המקדשים תוחם מסביב קיר שצלעו האחד באורך 96 מטר והצלע השנייה 50.9 מטר. הקיר תוחם מסביב את המקדש ואת חצר העמודים. הכניסה למתחם נעשית לתוך חצר קדמית דרך שער כפול. חזיתו של המקדש הוא לכיוון הנילוס. בהמשך לחצר נמצא פורטיקו הכולל שלוש שורות של עמודים הכוללים חמישה עמודים בגובה 12 מטר בכל שורה. לאחריו שלושה אולמות פנימיים, הראשון אולם עמודים הכולל שתי שורות של עמודים ובכל שורה חמישה עמודים. לאחריו עוד שני אולמות. בהמשך בחלקו הצפון מזרחי של המקדש נמצאות שתי קפלות האחת לאל סובק והשנייה להורוס. בצדי האולמות הפנימיים נמצאים שבעה חדרים. שלושה בחלק המזרחי של המקדש וארבעה בחלק המערבי. בנוסף כולל המקדש חדרי מבוא וחדרים קטנים ששימשו למטרות שונות.
הקפלה המוקדשת לאל סובק בנויה בסגנון רומי מהמאה ה-3 לספירה. הדיוקן של הקיסר קרקלה מופיע על גבי שני העמודים השולטים על הכניסה לקפלה. בתוך הקפלה מופיעים תיאורים רבים של האח סובק שהיה נערץ על ידי מצרים רבים בתקופות התלמים והרומיות.
באתר נמצאת גם קפלה של האלה חתחור הבנויה בצורת מלבן. הקפלה בנויה מעל הקרקע והגישה אליה היא דרך מספר מדרגות. גודל של הקפלה הוא חמישה מטרים ורוחבה שלושה מטר. בתוך הקפלה שלוש גלריות זכוכית המציגות שלוש מומיות של תנינים המייצגים את האל סובק. בחזית הקפלה מול הכניסה נמצא דיוקן של חתחור.
נילומטר.
בחלקו הצפוני-מערבי של מתחם המקדש נמצא מבנה מעוגל עם באר גלילית עמוקה, ששימש כנילומטר. מבנה זה ששימש במצרים העתיקה למדידת ניקיון הנילוס וגובה פני המים בתקופת ההצפות השנתית. הנילומטר נבנה בתקופה הרומית והיה מחובר לבאר מים קטנה יותר.
ברוך פיינברג
ברוך פינברג (6 באוגוסט 1933 – 17 במאי 2007) היה אתלט ישראלי. שיאן ישראל כ-15 שנים ו-7 פעמים (5 פעמים ברציפות) אלוף ישראל בהטלת כידון. זוכה מדליית ארד במשחקי אסיה (טוקיו 1958), בעל 4 מדליות מ-4 מכביות, ייצג את ישראל באולימפיאדת רומא 1960.
ביוגרפיה.
פיינברג התאמן בקבוצת מכבי הצפון תל אביב ובהמשך בקבוצת מכבי חיפה.
בתחרויות האתלטיקה של המכביה החמישית שנערכו בשנת 1957 זכה פיינברג במדליית ארד, בהטלת כידון בתוצאה של 58.23 מטר, אחרי סיד קיוויט מארצות הברית (65.97 מטר) וצ. גריבלר מבריטניה (61.58 מטר).
במשחקי אסיה שנערכו בטוקיו שביפן בשנת 1958 זכה פיינברג במדליית ארד בהטלת כידון בתוצאה של 63.78 מטר, אחרי מוחמד נאווז שקבע שיא אסיה חדש של 69.41 מטר וג'לאל חאן (66.00 מטר) שניהם מפקיסטן. באחת ההטלות שלו הוא קבע תוצאה של 68 מטר, אך השופטים פסלו אותה בטענה שהכידון לא נתקע בקרקע כראוי.
אולימפיאדת רומא 1960.
באליפות ארצות הברית שנערכה ב-18 ביולי 1960 קבע פיינברג בהטלת כידון שיא ישראלי חדש של 67.10 מטר. חמישה ימים לאחר מכן, בתחרות בינלאומית שנערכה בבולטימור ארצות הברית ב-24 ביולי הוא קבע בהטלת כידון את הקריטריון האולימפי, לאחר ששבר את שיאו הישראלי שוב והעמידו על 70.72 מטר. באולימפיאדת רומא (1960) הוא סיים במקום 24, בהטלת כידון בתוצאה של 68.24 מטר שאותה קבע כבר בהטלה הראשונה במוקדמות.
בתחרות האתלטיקה של המכביה השישית שנערכה בספטמבר 1961 זכה פיינברג במדליית כסף בהטלת כידון בתוצאה של 59.24 מטר, אחרי ריצ'רד בוקס מארצות הברית שקבע שיא מכביה חדש של 67.07 מטר ולפני דוד גריבלד מבריטניה (55.29 מטר).
בתחרות האתלטיקה של המכביה השביעית שנערכה ברמת גן בשנת 1965 זכה פיינברג במדליית ארד בהטלת כידון בתוצאה של 57.42 מטר, אחרי טרסאליוס משוודיה (63.76 מטר) ולויט מארצות הברית (62.63 מטר).
בתחרות האתלטיקה של המכביה השמינית שנערכה באוגוסט 1969 זכה פיינברג במדליית ארד בהטלת כידון 56.75 מטר, אחרי יצחק סיגורה מישראל (66.37 מטר) וקרי רוס מארצות הברית (57.89 מטר).
ביוני 1975 עבר פיינברג תאונת עבודה לאחר שמסור חשמלי ריטש את ידו ושתי אצבעות בכף ידו השמאלית (בה הטיל כידון) נקטעו. למרות ניתוחים ואשפוזים רבים שעבר, הוא לא פסק להשתתף בתחרויות בהטלת כידון בהן זכה בקביעות בתוארי אלוף ישראל לוותיקים. הוא היה מהנדס מכונות ובעל חברת השקעות. בנו, יוסי פינברג, היה אלוף ישראל לנוער בהטלת כידון בשנים 1986-7 והחזיק בשיא ישראל לנוער בשנים 1986-9.
חיים אוסדון
חיים אוסדון (נולד ב-15 בנובמבר 1970), המוכר בשם הבמה והדמות שלו ככוכב הילדים הדוֹד חיים, הוא שחקן וכוכב ילדים ישראלי.
ביוגרפיה.
אוסדון נולד בעיר לוד וגדל בפתח תקווה, לניסים וציפורה אוסדון.
אוסדון התחיל את הקריירה המקצועית בצוות בידור באילת, ולאחר פרק זמן חזר למרכז הארץ, ושם החל לעבוד כאיש מכירות בחברת הייטק. כעבור כחצי שנה עזב את משרתו והתמקצע כליצן מקצועי.
בשנת 1994 מפיקי תוכנית הבוקר "בוקר של כיף" ששודרה בשידורי קשת, ערוץ 2, בהנחיית דליק ווליניץ הזמינו אותו להשתתף כ"אמן אורח" בארבע תוכניות שונות, ולאחר מכן אף קיבל בה קביעות. לצד הופעותיו, השתתף במגוון תוכניות בתפקידי אורח, ואף שבר שיא גינס בכניסה לתוך בלון בתוכנית רק בישראל.
בשנת 2000 חזר לעבוד עם דליק בתוכנית "סיפורי אולי ויולי" ששודרה בערוץ הילדים. בתוכנית עצמה נקרא "חיים לא עכשיו", כאשר הוא היה תמיד מגיע באמצע השיחה שניהל דליק עם שלושת הילדים התורנים שהופיעו בכל תוכנית, עושה איזה מעשה שטות, ודליק והילדים היו אומרים לו "חיים לא עכשיו!"
בשנת 2008, לאחר 15 שנות פעילות כליצן, החליט אוסדון למתג את עצמו מחדש והמציא את דמותו של דוד חיים - הדוד של ילדי ישראל.
לאחר שעיצב את הדמות, מאפייניה ושיר הנושא, החל לעבוד על ה-DVD הראשון, שראה אור בשנת 2009 וזכה להצלחה מרובה. הצלחה זו זיכתה את אוסדון באלבום פלטינה על DVD זה.
בשנת 2010 גילם שוב את דמותו של דוד חיים בעונה השנייה של הסדרה "מנדלבאום בלש פרטי", ובאותה שנה השיק את ה-DVD השני: "דוד חיים 2",
בשנת 2018 יצא דיסק שירים שקטים שגם הוא נחל הצלחה.
בשנת 2011 YES VOD בחרו ב"דוד חיים" לאמן הראשון שאיתו יפיקו תוכן ישראלי לילדים, ויחד הפיקו את הסדרה הראשונה "המכולת של דוד חיים". לאור ההצלחה, בשנת 2012 החליטו ב-YES VOD להפיק סדרה נוספת יחד עם אוסדון בשם "מחנה הקיץ של דוד חיים".
בשנת 2013 שודרה סדרה נוספת מבית היוצר של אוסדון ו-YES VOD, "מה מי מו", שאת כל שיריה כתב אוסדון. בשנת 2014 הופקה קלטת DVD "דוד חיים - ההצגה"
בשנת 2015 גילם שוב אוסדון את דמותו של דוד חיים בעונה התשיעית של הסדרה "הפיג'מות", ובאותה שנה הצטלם אוסדון לסרט הקולנוע גויאבות ובו גילם את דמותו של העוזר של קונטסה (חנה לסלאו).
בשנת 2016 צילם את הסדרה הראשונה שלו בערוץ הופ!, "העולם המטורף של דוד חיים".
בשנת 2017 הופיע בתפקיד הראשי בסרט הקולנוע "מבצע ביצה", בבימויו של אלון גור אריה.
בשנת 2019 הצטרף אוסדון כקופירייטר במשרד הפרסום "שמעוני פינקלשטיין פרלמוטר".
בתחילת 2020 אוסדון השיק דמות נוספת בנוסף לדמותיהם של דוד חיים ובובו בשם דובילב הדובי, ובאותה שנה אוסדון התחיל לשדר תוכנית רדיו ברדיו תל אביב 102fm הנקראת "הדוד חיים ב-102" ולאחר מכן סדרה בשם "דוד חיים בא" ששודרה בערוץ הכוכבים, ולכבוד חגיגות ה50 אוסדון השיק תוכנית אירוח בשם "מרימים לחיים", באותה שנה השתתף בסדרה בערוץ הופ! שנקראת "מסיבת האותיות של הופ! עם דוד חיים ודודידו".
בשנת 2020 שיחק באבא מטפלת כתפקיד אורח של הבן דוד של גבי ואייל מנסיני
בשנת 2021 דוד חיים צלם עונה נוספת של דוד חיים בא 2 המשודרת בערוץ הכוכבים, כמו כן, צלם סדרה עבור ערוץ בייבי בשם "גינת הצוציקים", וכן כיכב בתפקיד עצמו בעונה השנייה של הסדרה הקומית "מצולמים" המשודרת בהוט, גילם שוב את דמותו של הדוד חיים בתוכנית מיוחדת לחנוכה בערוץ הכוכבים וביוקיד הנקראת "כוכבים מדליקים" לצידם של אספון (אסף אשתר), פיקו (ליאור דטאוקר), רוי בוי (רועי עוז), קוגומלו (לביא קגן) ומני ממטרה (מני צוקרל), הצטרף חיים לערוץ הספורט והנחה את "אתמול בחמש" בכל שבת ובאותה שנה צלם עונה נוספת של דוד חיים בא 3 המשודרת בערוץ הכוכבים, ובאותה השנה החל לשתף פעולה עם רכבת ישראל.
על הבמה.
מאז שנת 2008 השתתף אוסדון במגוון הפקות הבמה הגדולות בישראל.
בשנת 2009 עלתה הצגת הבכורה של אוסדון, שזכתה להצלחה, ובשנת 2011 עלתה ההצגה השנייה בכיכובו, "הטיול אל האוצר", שהתבססה על ה-DVD "דוד חיים 2".
בין השנים 2009–2019 השתתף אוסדון בהפקת הענק "הופ! מותק של פסטיבל" (10,2,3,7,8,11).
בין השנים 2011–2013 השתתף אוסדון בהפקות "גיבורי האור", "גיבורי האור 2-משימה בחלל" ו"הגיבורים", לצידם של יובל המבולבל ומיקי.