"אוריון" הוקמה על ידי אורלי לוי, עורכת ספרים במקצועה, שבצעירותה שימשה במשך שנים מורה להוראת שפה העברית. בראשית דרכה בתחום הספרים שימשה לוי עורכת בהוצאות לאור כמו "לדורי" ו"כנרת", וכן כעורכת בעיתון הכלכלי "טלגרף" שהפסיק פעילותו בשנת 1996. ההוצאה החלה את פעילותה בחולון בשנת 1999 כהוצאה לאור לספרי ביכורים וספרי משפחה. במרוצת הזמן הרחיבה את פעילותה וכיום מוציאה לאור כ-100 ספרים בשנה, בתוכם ספרי עיון, ספרות מקור ישראלית, ספרי שירה, ספרי ילדים, ספרי בישול, ספרי תיעוד, ספרי הדרכה וספרות מתורגמת.
עד שנת 2005 ההוצאה פעלה תחת השם "אורלי לוי הוצאה לאור".
הוצאת אוריון שמה לה למטרה להיות במה ספרותית ראויה לכותבים בראשית דרכם, כמו גם לסופרים מנוסים. בשנת 2011 נוכח המצב בשוק הספרים, לקחה על עצמה ההוצאה לנסות להקים איגוד או קואופרטיב של סופרים למציאת פתרונות חדשים למצוקתם.
בנוסף על פעילות ההוצאה בתחום הספרות היא גם הפיקה עיתונים לחברות שונות.
כותרים וסדרות.
קטלוג ההוצאה כולל, נכון לתחילת 2021, 800 כותרים. בין ספריה המתורגמים של ההוצאה, שניים מספריו של הפילוסוף מישל דה מונטן, "מבחר מסות" ו"סנגוריה על רמון סבונד" – שניהם בתרגומו של דרור דורי. כמו כן, פרסמה ההוצאה בשנת 2011 תרגום ראשון בעברית למקבץ שיריו של המשורר הפרסי סופי חאפז (חפיז).
מהסדרות הבולטות בהוצאה: סדרת ספרי הילדים "טנתא", העוסקת ברגשות, אשר נכתבה בידי תיקי וידס ונדפסה בכמה מהדורות, וסדרת הספרים "הארגמן, ספרים לנשמה", שכתבה מיכל בוקר. ספרי הסדרה הודפסו בכמה מהדורות, חלקם אף עוררו עניין בקרב מו"לים בחו"ל ויצאו לאור באנגלית בהוצאת "Adams" שבארצות הברית ובספרדית בהוצאת Edef ממדריד.
בשנת 2014 יצא לאור בהוצאת אוריון "אליס בארץ הפלאות לקטנטנים" בתרגומו של אלון טרייטמן. זהו התרגום הראשון לעברית של גרסת הפעוטות של ספר הילדים המוכר והאהוב "הרפתקאות אליס בארץ הפלאות" מאת לואיס קרול. הספר מלווה באיורים המקוריים של סר ג'ון טניאל, שצבע במיוחד לגרסה זו איורים נבחרים מאלו שאייר ל"הרפתקאות אליס בארץ הפלאות".
בשנת 2016 יצא לאור בהוצאת אוריון הספר "ענוג הוא הלילה" מאת הסופר האמריקאי פרנסיס סקוט פיצג'רלד, בתרגום חדש של חוה כפרי. תרגום זה מוער וכולל מבוא על התקופה, על "הדור האבוד" ועל הקשר בין סקוט וזלדה פיצג'רלד לדמויות גיבורי הספר, דיק וניקול דייבר.
כמו כן, התפרסמו ב-2016 שני כותרים מאת סופרת הילדים דליה בר-אל: "איך אתם מרגישים" ו"גיבורים על מפלצות".
בשנת 2020 יצא לאור בהוצאת אוריון הספר "תחת עץ היער" מאת הסופר והמשורר האנגלי תומאס הרדי בתרגום לעברית של רון אגמון.
בשנת 2021 נכנס למצעד הספרים של משרד החינוך הספר "שמלת החג של טרויה" מאת טוביה מדהני גבייאו בהוצאת "אוריון".
PSK (אפנון)
PSK (ראשי תיבות של: Phase-Shift Keying) הוא אפנון דיגיטלי אשר מעביר מידע על ידי שינוי או אפנון של המופע (פאזה) של גל, הנקרא גל נושא.
כל סכמה של אפנון משתמשת במספר סופי של אותות נבדלים כדי לייצג מידע דיגיטלי. PSK משתמש במספר סופי של פאזות, לכל אחת משויך רצף בינארי ייחודי. בדרך כלל לכל מופע מספר שווה של ביטים. כל סדרה של ביטים היא סימן (Symbol) אשר מיוצג על ידי ערך פאזה מסוים.
המפענח, אשר מתוכנן עבור סט של סימנים הנמצאים בשימוש המקודד, קובע את הפאזה של הגל הנקלט וממפה אותו חזרה לסימן שהוא מייצג, וכך מחלץ את המידע המקורי. בשל כך על המקלט להיות מסוגל להשוות מופעים בין הגל הנקלט ל"גל ייחוס", מערכת כזו נקראת קוהרנטית ומכונה "CPSK".
לחלופין, במקום לפעול באופן קבוע ביחס לגל ייחוס מוגדר וסטטי, התשדורת יכולה לפעול בייחס לעצמה. שינויים במופע של שידור ניתנים להתייחסות כמשמעותיים. במערכת כזו, המפענח קובע את השינוי בפאזה במקום את הפאזה עצמה (ביחס לגל ייחוס). מכיוון ששיטה זו מחייבת התייחסות לשינוי שבין שתי פאזות רצופות היא נקראת PSK דיפרנציאלי או "DPSK" (ראשי תיבות של differential phase-shift keying). DPSK הוא באופן משמעותי פשוט יותר למימוש מאשר PSK "רגיל" מכיוון שאין למקלט צורך להחזיק העתק של גל הייחוס כדי לקבוע את הפאזה של הגל הנקלט. מערכת כזו היא מימוש של סכמה לא-קוהרנטית. מצד שני, הפענוח מכיל שגיאות רבות יותר עליהן יש להתגבר בעזרת אלגוריתמיקה.
מבוא.
ישנן 3 סוגי מחלקות של טכניקות של אפנון דיגיטלי עבור שידור של מידע המיוצג באופן דיגיטלי:
כל השיטות מעבירות מידע על ידי שינוי תכונה מסוימת בגל הבסיס, היינו הגל הנושא, בדרך כלל סינוסואיד, כתגובה לסיגנל מידע. במקרה של PSK, המופע משתנה כדי לייצג את סיגנל המידע. ישנן שתי דרכים בסיסיות לביצוע השינויים במופע באופן הזה:
דרך נוחה לייצוג סכמת PSK היא דיאגרמת קונסטלציות. היא מראה את הנקודות על מישור מרוכב, בהקשר הזה, הצירים הממשי והמדומה נקראים ציר "מיושר פאזה" ""In-phase" וציר ניצב "quadrature"" בהתאמה בשל ההפרדה של 90° ביניהם. הצגה כזו בצירים ניצבים, מאפשרת מימושים ישירים. המשרעת של כל נקודה בציר In-phase משמשת לייצג גל קוסינוס (או סינוס) והמשרעת על ציר quadrature מייצגת גל סינוס (או קוסינוס). הקונבנציה המקובלת היא למדל קוסינוס בציר In-phase וסינוס ב-quadrature.
ב-PSK, נקודות הקונסטלציה נבחרות בדרך כלל במיקום כזה שהמרחקים על הקשת של המעגל המורכב מהנקודות שווים בין כל שתי נקודות (וכמובן גם הזווית). בעזרת בחירה כזו, ניתנת הפרדת מקסימלית של פאזה בין שתי נקודות ובכך ממוזערת השגיאה כתוצאה מנתונים "מושחתים". הן נמצאות על העיגול כך שהן יכולות להיות משודרות עם אותה העצמה. באופן כזה הפקטור של המספרים המרוכבים יהיה זהה ולכן גם האפליטודה הנדרשת לגלי הקוסינוס והסינוס.
שתי הדוגמאות הנפוצות הן "BPSK" (binary phase-shift keying) אשר משתמש בשתי פאזות, ו "QPSK" (quadrature phase-shift keying) עם ארבע פאזות, אולם כל מספר של פאזות ניתן לשימוש. מכיוון שהמידע המשודר הוא בינארי בדרך כלל, סכמת PSK מתוכננת עם מספר נקודות קונסטלציה שהוא חזקה של 2.
הגדרות.
כדי לקבוע שיעורי שגיאות באופן מתמטי, מוגדרים:
formula_9 יתן את הסיכוי שאות הנלקח בתהליך אקראי עם תוחלת 0 בהתפלגות נורמלית, יהיה גדול או שווה ל formula_10.
הוא נלמד מפונקציית השגיאה של התפלגות גאוסיאנית:
מדידות השגיאות כאן יהיו ביחס לרעש לבן גאוסיאני, הנקרא AWGN שגיאות אלו נמוכות מאלו שיחושבו על ידי דעיכה ולכן משמשות כערכי סף תאורטי טובים.
BPSK הוא PSK בינארי, נקראת גם PRK (ראשי תיבות של phase reversal keying) או 2PSK, היא הצורה הפשוטה ביותר של PSK המשתמשת בשתי פאזות המובדלות זו מזו ב 180° ולכן יכולה להיקרא 2-PSK
למעשה לא ממש משנה היכן הנקודות ממוקמות ובאיור הן מוצגות על הציר הממשי בערכים 0° ו-180°. אפנון BPSK הוא חזק במיוחד מפני שנדרשת רמת הרעש הגבוהה ביותר כדי לגרום למפענח לקבל תוצאה שגויה. מאידך, יש לה יכולת לאפנן בקצב של ביט בודד עבור כל סמל ולכן אם קצבי העברת המידע הנדרשים גבוהים יותר היא לא מתאימה.
המידע עובר בדרך כלל קידוד לפני האפנון מפני שעבור הזחה שרירותית של פאזה, המפענח לא יכול לקבוע את זהות כל אחת מהנקודות.
BPSK זהה פונקציונלית לאפנון 2-QAM .
מימוש.
הצורה הכללית שבה BPSK פועלת היא הנוסחה הבאה:
ממשוואה זו נובעות שתי פאזות: 0 ו-π.
בצורה הספציפית הזו, מידע בינארי מועבר בעזרת הסימנים הבאים:
כאשר "f""c" היא תדירות הגל הנושא.
לכן, מרחב הסימנים יכול להיות מיוצג על ידי פונקציית בסיס יחידה:
כאשר 1 מיוצג על ידי formula_16 ו-0 מיוצג על ידי formula_17. השמה זו היא כמובן שרירותית.
BER - קצב שגיאות הביטים.
קצב השגיאות BER (ראשי תיבות של bit error rate) עבור BPSK ב-AWGN יכול להיות מחושב כ:
ומכיוון שב-BPSK יש רק ביט אחד לכל סמל (symbol), זהו גם קצב השגיאות בסמלים.
נקרא גם 4-PSK, או 4-QAM (למרות שהקונספטים הראשוניים של 4-QAM שונים, גלי הרדיו המאופננים זהים לחלוטין). QPSK משתמש בארבע נקודות על דיאגרמת הקונסטלציות, במרחקים שווים זה מזה על היקף המעגל. עם ארבעה מופעים, QPSK יכול לקודד שני ביטים לכל סמל.
ניתוח מתמטי מראה כי QPSK יכול לשמש להכפלת קצב המידע בהשוואה ל-BPSK כאשר רוחב הפס נשאר זהה, או לשמור על קצב מידע שווה אבל להשתמש רק בחצי מרוחב הפס. במקרה השני, ה BER של QPSK זהה ל-BER של BPSK.
מאחר שערוצי תקשורת רדיו מחולקים על ידי סוכנויות כגון ה-"Federal Communication Commission" אשר נותנות רוחב פס מקסימלי כלשהו, היתרון של QPSK הופך ברור: QPSK משדר פי שניים מהמידע באותו זמן עבור אותו רוחב פס נתון בהשוואה ל BPSK ובאותו BER.
ה"מחיר" אותו יש לשלם הוא במקלטים ובמשדרים אשר דורשים מורכבות גבוהה יותר.
קיבולת ערוץ.
כמו כל האפנונים ה-M-יים בעלי סכמה של formula_20 סמלים, אם תינתן גישה לא מוגבלת לרוחב הפס הקבוע, קיבולת הערוץ של כל PSK עולה למקסימום של formula_21 ביטים לכל סימול כאשר היחס אות-רעש גודל.
אמיר בוחבוט
אמיר בוחבוט (נולד בשנת 1974) הוא כתב, עיתונאי ופרשן ישראלי. משמש ככתב ופרשן לענייני צבא וביטחון של "וואלה! NEWS". בעל דוקטורט במדע המדינה מאוניברסיטת בר-אילן.
ביוגרפיה.
החל משנת 1996 שימש בוחבוט ככתב "מעריב" בנגב לענייני פלילים ומשפט. בהמשך שימש כעורך המקומון "זמן הנגב". במקביל ושימש ככתב תחקירים למוסף "סופשבוע" של "מעריב". בשנת 2003 החל לשמש ככתב הצבאי של "nrg" ובשנת 2006 ככתב הצבאי של "מעריב". במקביל הגיש תוכניות אקטואליה ברדיו דרום. בשנת 2011 מונה לכתב הצבאי של אתר "וואלה! NEWS".