באסלאם נתפסת האוננות בעיקרון כחטא חמור, וזאת לשני המינים כאחד. אולם, בפלגים מסוימים אוננות תהיה מותרת רק כדי להימנע מזנות, וזה יתקבל כמעשה חטא שמטרתו למנוע חטא יותר גדול בחומרתו. בערבית מקובל לכנות את האוננות "ההרגל הסודי" (ألعادة ألسرية).
היבטים רפואיים.
המחקר הרפואי המודרני רואה באוננות פעולה טבעית, נורמלית ובריאה. האשכים מייצרים תאי זרע באופן רצוף מגיל הבגרות המינית ועד המוות, ולכן הגוף חייב להתרוקן באופן שגרתי מתאי זרע ישנים. דרך אחת להתרוקן היא קרי לילה - הפרשת הזרע באופן לא מודע תוך כדי שינה. הדרך השנייה היא אוננות - עינוג עצמי, פיזי ומנטלי, עד לאורגזמה ושפיכה. פעולת האוננות התגלתה במחקרים רפואיים וסטטיסטיים רבים כבעלת יתרונות נפשיים (כגון הורדת רמת הדיכאון והסטרס) ובריאותיים שונים ודעות קדומות לגבי סכנותיה הופרכו
תסמונת האוננות הטראומטית.
תסמונת האוננות הטראומטית (באנגלית: traumatic masturbatory syndrome) זהו מונח המתאר שיטות אוננות גבריות המפעילות לחץ רב על איבר המין וכך מפחיתות רגישות של עצבים בו. לאחר התנסות בשיטות אלו הגבר עלול להגיע למצב שבו אינו מסוגל ליהנות מקיום יחסי מין רגילים ומתקשה להגיע לשפיכה במהלכם. הסקסולוגים הישראלים גילה ברונר וצחי בן ציון תיארו שיטות אוננות מזיקות במאמר שכתבו בנושא. ביניהן שיטות אוננות כדוגמת שכיבה על הבטן ושפשוף איבר המין במזרן, גירוי באמצעות זרימת מים חזקה לאיבר המין או שימוש בזרימת אוויר חזקה של שואב אבק כדי לעורר את הגירוי. מטופלים שהתרגלו לאונן בדרך זו התקשו ליהנות מיחסי מין רגילים. התנזרות מאוננות לזמן מה ולאחר מכן תרגול של אוננות שגרתית ולא טראומטית הנעשית ביד בעדינות יכולים לסייע לתיקון הנזק של אוננות טראומטית. הסקסולוגים המליצו למטפלים מיניים לברר עם מטופליהם את פרקטיקות האוננות שלהם כדי לוודא שמקור בעיותיהם אינו בהן. המונח אוננות טראומטית שהתייחס בעיקר לאוננות המתבצעת על ידי התחככות במזרן הוטבע על ידי סאנק במאמר ראשוני בנושא.
שכיחות.
רוב בני האדם כיום אוננו בשלב כלשהו בחייהם, אך קשה לאסוף נתונים מדויקים, מפני שהסקרים מבוססים על דברי המשתתפים בסקר שיכולים להיות מוטים. מחקר של אלפרד קינסי בארצות הברית בשנות השישים הראה כי 92% מהגברים ו-62% מהנשים אוננו במהלך חייהם. תוצאות דומות נמצאו גם בסקר בריטי משנת 2007. אוננות נפוצה הן בקרב גברים והן בקרב נשים, אולם מחקרים מעידים כי גברים נוטים לאונן יותר. מעשי אוננות נצפו גם בקרב בעלי חיים מסוימים.
בתרבות הפופולרית.
בקולנוע ובטלוויזיה.
התייחסות לאוננות בקולנוע ובטלוויזיה נעשית בדרכים אחדות, החל מהתייחסות מילולית בלבד או מרומזת וכלה בהצגה גלויה. דוגמאות:
במוזיקה פופולרית.
האוננות זוכה להתייחסות גם במוזיקה פופולרית. בין האמנים שהתייחסו לכך בשיריהם ניתן למנות את טוני ברקסטון, מיינדלס סלף אינדלג'נס, בריטני ספירס, באזקוקס, גרין דיי, פינק וסינדי לאופר ששירה "She Bop" היה מ־15 הראשונים שחויבו לשאת תווית "פיקוח הורים" (לתוכן מיני) בשל ההתייחסות לנושא.
התייחסויות מוקדמות יותר היו השיר "My Ding-a-Ling" של צ'אק ברי מ- 1972, ו- "Mary Ann with the Shaky Hand" משנת 1967 של להקת The Who.
במוזיקה הישראלית התייחסו לאוננות בשיריהם הלהקות פוליאנה פרנק, הדג נחש, תערובת אסקוט, היהודים, כנסית השכל ושב"ק ס' והזמרים דני בן ישראל, דן תורן, שלום חנוך, אריק ברמן, פישי הגדול ויזהר אשדות. בתרגום העברי למחזמר שיער כתב אהוד מנור: "אל תפחד ממלאכת יד...".
להקת שייגעצ אף הקליטה שיר על אוננות הנקרא "עושה ביד" ונכלל באלבום ניו יורק-רפיח.
אצל בעלי חיים.
בעלי חיים רבים, הן זכרים והן נקבות מאוננים, גם כאשר קיימים שותפים זמינים להזדווגות. בין היתר, התופעה נצפתה בחתולים, כלבים, צבאים זכרים, קרנפים, חזירי בר, וקופים זכרים.
בת חפר
בַּת חֵפֶר הוא יישוב קהילתי השייך למועצה האזורית עמק חפר והישוב הגדול במועצה. היישוב שוכן במזרח עמק חפר, בין קיבוץ יד חנה וכביש 6 ממערב, קיבוץ בחן מצפון, נחל שכם מדרום וגדר ההפרדה שלאורך תוואי הקו הירוק ממזרח. היישוב משתרע על שטח של כ-950 דונם ומתגוררות בו כ 1,350 משפחות.
היסטוריה.
קיבוץ יד חנה סנש.
במקום בו הוקם בת חפר שכן קודם קיבוץ "יד חנה סנש" שהתפצל מיד חנה ב-1953. הקיבוץ הוקם על ידי תנועת הקיבוץ המאוחד עבור חברים שעזבו את יד חנה על רקע חילוקי הדעות במפ"ם (המפלגה עמה הזדהו חברי הקיבוץ המאוחד), מאחר שרוב חברי יד חנה תמכו במשה סנה ו"חטיבת השמאל" שהתפלגה ממפ"ם. בניגוד למצב בכל שאר הקיבוצים של התנועה שאנשי "השמאל" או חברי מק"י אולצו לעזוב, ביד חנה הם היו הרוב וסרבו. במהלך חודש מרץ 1953 נעשה ניסיון של מזכירות הקיבוץ המאוחד להשתלט בכוח על הקיבוץ, ולאחר מספר חודשים של סכסוכים בין שתי הקבוצות הוגש הסכם על פיצול. חברי המיעוט קיבלו כ-2,200 קרקע חקלאית שאותה התחילו לעבד בנפרד. בהמשך הקימו נקודת ישוב חדשה וקיבוץ "יד חנה סנש" נחנך באופן רשמי ב-3 באוגוסט 1955. עם הקמתו היו בו כ-34 חברים.
לאור הקשיים הכלכליים והסכנה מירי מכיוון ירדן, נטשו רבים מהחברים את הקיבוץ תוך שנים ספרות. והקיבוץ המאוחד שלח תגבורות של חברים מקיבוצים אחרים. באוקטובר 1959 נרצח יוחנן גולני, רועה צאן שהגיע לעזור מקיבוץ חפציבה.
בחורף 1960 הוצף כביש הגישה לקיבוץ וגשר שבכביש נהרס.
במהלך מלחמת ששת הימים הופגז הקיבוץ ונגרם נזק לרכוש, אך לא היו נפגעים בנפש.
הקיבוץ התפרק סופית בשנת 1972. עם זאת ב-1978 נעשה ניסיון ליישבו מחדש.
הקמת בת חפר.
בת חפר הוקם כחלק ממיזם יישובי הכוכבים, לעיבוי יישובי קו התפר, שהוביל בתחילת שנות התשעים שר השיכון אריאל שרון. התוכנית להקמת היישוב אושרה בדצמבר 1990. בתחילה נקרא היישוב בשם "סוכו", על שמה של "שוכה" ההיסטורית שיש המזהים את מיקומה בשוויכה הסמוכה. שמו הנוכחי הוא רעיון של עמוס דגני, ראש המועצה בהקמתה, שחשב על שם מתאים ליישוב החדש "כבת של עמק חפר".
הקמת היישוב בפועל החלה בשנת 1995 ואכלוסו החל ב-31 ביולי 1996. עם הקמת היישוב הוקמה גדר ההפרדה ממזרח לו, לאורך הקו הירוק, מאחר שהוא ממוקם מאות מטרים בלבד מבתי טולכרם ושוויכה.
ביישוב הוקמו רק בתים צמודי קרקע, על ידי מספר קבלנים שזכו במכרזים של מינהל מקרקעי ישראל, ביניהם חברת בוני התיכון, וחברת מריו לזניק. את עבודות הפיתוח ביצעה חברת "ערים" הממשלתית.
במהלך האינתיפאדה השנייה נורו על היישוב יריות מספר פעמים, והושלכו מטעני חבלה מעבר לחומת ההפרדה. עקב כך הוחלט, בדצמבר 2001, להגביה את החומה מ-2.5 מטר ל-4 מטר. בנוסף, היישוב כולו הוקף בגדר חשמלית עם שני שערי כניסה: ראשי המשמש ככניסה/יציאה ובו מוצבים שומרים 24 שעות ביממה ומשני אשר סגור במשך השנה ונפתח בימי הקיץ ומקשר ליישוב יד חנה.
המאבק נגד כביש חוצה ישראל.
בשנת 2001, החלה סלילתו של כביש חוצה ישראל לאורך צידו המערבי של היישוב. למרות שסלילתו של הכביש תוכננה ואושרה שנים רבות לפני הקמת היישוב, פתחו התושבים במאבק נגדו. התושבים מנעו את העבודות בתוואי למשך כשנה, לאחר שפגעו בציוד הטכני, הם דרשו הזזה של תוואי הכביש או כריית מנהרה בקטע הכביש הסמוך ליישוב. וזאת לאחר שהוסכם כבר לשקע את הכביש בניגוד לתכנון המקורי, ולשמור על הכניסה הקיימת ליישוב באמצעות הקמת גשר מעל לכביש המשוקע. הממשלה אישרה בפברואר 2003 את התקציב הנוסף לשיקוע ולגשר (אך לא למנהור) והכביש הושלם בקטע שסמוך ליישוב בתחילת 2004. פתיחתו של כביש חוצה ישראל הביאה לעליית מחירים מהירה ביישוב, בעקבות שיפור הנגישות אליו.
במאה ה-21.
בינואר 2013 סבל היישוב נזק רב משיטפון שבא בעקבות גשמים עזים שגרמו לנחל שכם, העובר בסמוך ליישוב, להיחסם מתחת לחומת ההפרדה כתוצאה מסחף ופסולת ולפרוץ את חומת ההפרדה לתוך בת חפר. חלק מן התושבים פונו מבתיהם כתוצאה מהשיטפונות, שיקום הנזקים נמשך זמן מה ובחלק מהמקרים למעלה משנה.
ביוני 2015, אישר קבינט הדיור תוכנית להכפלת גודלו של היישוב, כשלצד 1,500 יחידות הדיור שבו, יוקמו 1,400 יחידות דיור נוספות, שמהם 50% בבנייה צמודת קרקע ו-50% בבנייה רוויה נמוכה. בפברואר 2017, אישרה להפקדה הוועדה הארצית לתכנון ולבנייה של מתחמים מועדפים לדיור (ותמ"ל), את התוכנית, יחד עם אזור תעסוקה ומסחר חדש בהיקף של כ-67,000 מ"ר שטח עיקרי. ההרחבה מתוכננת על קרקע חקלאית בחלקו הצפוני של היישוב, ותיצור רצף בנוי בין בת חפר לקיבוץ בחן.
אופי היישוב.
ביישוב מעונות, גני ילדים, בית הספר היסודי "שדות", סניפים של שירותי בריאות כללית ומכבי שירותי בריאות, סניף דואר, תחנת הזנקה של מגן דוד אדום, ונקודת שיטור קהילתי. בבת חפר פועלות תנועות הנוער "שבט גולן" של הצופים העבריים, מד"צים ובני עקיבא. בצידו המערבי של היישוב משתרע "פארק דרך ארץ" (שהוקם על ידי חברת דרך ארץ) שאורכו כקילומטר וחצי ושטחו 110 דונם, החוצץ בין בתי היישוב לכביש 6. בפארק יש אמפיתיאטרון, מגרש גלגיליות ומתקני כושר ומשחקים. בקצהו הדרומי של הפארק מפל קטן בנחל שכם, שהוא למעשה מגלשת מים בגובה של חמישה מטרים. בבת חפר חיי קהילה עשירים. ביישוב חוגים רבים המשמשים את תושבי היישוב והיישובים הסמוכים.
ציקלוטרון
ציקלוטרון (Cyclotron) הוא סוג של מאיץ חלקיקים בו נעשה שימוש בשדה מגנטי על מנת לגרום לחלקיקים לנוע במסלולים מעגליים ולחזור כל פעם לאזור קטן בו הם מואצים על ידי שדה חשמלי.