הקשת הבוסמנית היא דג חברתי ופעיל מאוד באקווריום, לכן מגדלים מנוסים נוהגים לגדלו בלהקה של לפחות 5 פרטים. לדג זה מזג שקט וחברותי ולכן יעדיף שותפים שקטים וחברותיים. יבלע דגים ורכיכות המסוגלים להיכנס לפיו. הקשת הבוסמנית רגילה לשחיה במרחבים ולכן מחסור במרחב פתוח עלול לגרום לה לנזק.
תזונה.
הקשת הבוסמנית היא אוכלת כל, עם זאת תעדיף בעיקר מזון בשרי.
רבייה.
הנקבה מטילה את הביצים אך לא משגיחה עליהן לאחר ההטלה. לאחר 8–11 ימים הביצים יבקעו ולאחר כשנה יגיעו לבגרות מינית.
אמרסון רויאל
אמרסון אפרסידו לייט דה סוזה ג'וניור (בפורטוגזית: Emerson Aparecido Leite de Souza Junior; נולד ב -14 בינואר 1999), הידוע יותר בשם אמרסון רויאל או בפשטות: אמרסון, הוא כדורגלן ברזילאי המשחק בעמדת המגן ימני בקבוצת טוטנהאם הוטספר מהפרמייר ליג, ובנבחרת ברזיל.
ב־2019 נרכש במשותף על ידי ברצלונה ובטיס, והושאל לבטיס למשך שנתיים. ב-2 ביוני 2021 הוחזר אמרסון לברצלונה תמורת 9 מיליון אירו.
ב-31 באוגוסט 2021 מכרה ברצלונה את אמרסון לטוטנהאם הוטספר ששילמה בעבורו 30 מיליון אירו. ב-3 באפריל 2022 כבש שער בכורה בניצחון 1–5 לניוקאסל יונייטד.
הסכם סחר חופשי
הסכם סחר חופשי (FTA) הוא הסכם על פי החוק הבינלאומי, שמטרתו להקים אזור סחר חופשי בין מדינות שחתמו על שיתוף פעולה בהסכם. החוזה בדרך כלל מצמצם מכסים והגבלות כלכליות על מנת לעודד סחר בינלאומי. הסכמים כאלה לרוב "כוללים סעיפים על הקלות בסחר וקביעת כללים בתחומים כמו השקעות, קניין רוחני, רכש ממשלתי, סטנדרטים טכניים ונושאים סניטריים ופיטוסניטריים".
ההסכם הכללי על מכסים וסחר משנת 1994 הגדיר במקור הסכמי סחר חופשי כאלו הכוללים בסחורות בלבד. הסכם שמטרתו דומה (כלומר לשחרר של סחר השירותים) נקרא על פי סעיף V כ"הסכם אינטגרציה כלכלי ". בפועל, המונח נמצא כיום בשימוש נרחב בתחומי מדע המדינה, הדיפלומטיה והכלכלה על מנת להתייחס להסכמים המכסים לא רק סחורות אלא גם שירותים ואפילו השקעות. הוראות סביבתיות הפכו נפוצות יותר ויותר בהסכמי השקעות בינלאומיים, כמו הסכמי הסחר החופשיים.
ה-OED מתעד את השימוש בביטוי "הסכם סחר חופשי" בהתייחס למושבות האוסטרליות כבר משנת 1877.
ישראל.
לישראל ישנם הסכמי סחר חופשי עם מדינות האיחוד האירופי, ארצות הברית, איגוד הסחר החופשי האירופי, טורקיה, מקסיקו, ירדן, מצרים ומדינות מרקוסור.
במאי 2021 דווח כי ישראל וקוריאה הדרומית יחתמו על הסכם סחר חפשי.
ב-1 באפריל 2022, חתמו ישראל ואיחוד האמירויות הערביות על הסכם סחר חופשי.
סיסמה לכל תלמיד
סיסמה לכל תלמיד הוא מיזם ישראלי חברתי-חינוכי ללא מטרות רווח שהוקם במטרה לצמצם את הפער הדיגיטלי בבתי הספר בפריפריה בישראל ולהכין את בוגריהם לאתגרי המאה ה-21.
המיזם נוסד בשנת 2006 ביוזמת איש העסקים, אהוד (אודי) אנג'ל, אשר מכהן מאז הקמתו כיו"ר המיזם.
רקע.
המיזם החל את דרכו בשנת 2006 בירוחם ב-4 בתי ספר והוא פועל נכון לתחילת שנת 2021 בלמעלה מ-200 בתי ספר בכ-40 יישובים ומועצות מקומיות בפריפריה, ובפרט בנגב ובגליל, עם 110,000 משתמשי קצה – מורים, תלמידים וצוותי הוראה ממגוון מגזרים בחברה הישראלית: יהודים, מוסלמים, נוצרים, צ'רקסים ודרוזים.
המיזם פועל בשיתופי פעולה עם משרד החינוך, המשרד לפיתוח הפריפריה, הנגב והגליל, המשרד לשוויון חברתי, מחשב לכל ילד ועם רשויות מקומיות בישראל והוא ממומן מתרומות של החברה לישראל, איי.סי.אל גרופ, קבוצת XT, או.פי.סי אנרגיה, בזן ותורמים נוספים.
פעילות המיזם.
המיזם מעניק לבתי הספר פתרון שלם ללמידה מתוקשבת מקרוב ומרחוק, במסגרת סל שירותים:
הפתרון השלם לבתי הספר כולל 4 שלבים:
פרויקטים מרכזיים.
נוסף על הפעילות בבתי הספר מעניק המיזם חדשנות דיגיטלית בחינוך לכלל הקהילה ביישוב: לתלמידים – פרויקטים ייחודיים בבית הספר, חוגים בשעות אחר הצוהריים וקייטנות בחופשות; למורים – הכשרות תקשוב; להורים – קורסים דיגיטליים.
להלן רשימה של מספר פרויקטים מרכזיים של המיזם לאורך השנים:
מחשב לכל הכיתה.
פרויקט משותף עם "מחשב לכל ילד", אשר הושק בשנת 2015, במסגרתו מוענקים לתלמידי כיתות ד' מחשבים היברידיים שבהם הוטמעו תוכנות ותוכניות ללמידה משמעותית על ידי מיזם "סיסמה לכל תלמיד", ליצירת רצף למידה בין הכיתה לבית התלמיד.
הפרויקט כולל שלוש שנים של הדרכה לתלמידים ולצוות החינוכי והטמעה של השימוש במחשב וכן תוכנית לימודים ייעודית, המשלבת תהליכי הוראה-למידה מתקדמים, על פי עקרונות למידה מבוססת פרויקטים, באמצעות כלים דיגיטליים ואמצעי קצה אישיים. הלמידה בתחומי דעת חברה וקהילה מקדמת ערכים של סובלנות, קבלת האחר והכלה.
סיסמה אישית להעצמת נשים.
תוכנית בשיתוף מטה המיזם הלאומי ישראל דיגיטלית במשרד לשוויון חברתי, שמטרתה לגשר על הפערים הדיגיטליים, ולתת לנשים כלים להעצמה אישית באמצעות טכנולוגיה.
ההכשרה כוללת ידע תאורטי לצד תרגול מעשי-שימושי בעולם המחשבים והאינטרנט, והקניית מיומנויות מחשב ומידע. התוכנית חושפת את הנשים לעולם הדיגיטלי בסביבה טכנולוגית מתקדמת, ומעניקה להן כלים וידע מעשי בהקשר של השתלבות בעולם התעסוקה.
סיסמה לשעות הפנאי.
תוכנית בשיתוף המשרד לפיתוח הפריפריה, הנגב והגליל שמטרתה לצמצם פערים בפריפריה, על ידי קידום למידה דיגיטלית חווייתית בשעות הפנאי: בחוגים אחר הצוהריים וקייטנות דיגיטליות בחופשות מבית הספר.
התוכנית כוללת לימודי מדיה דיגיטלית, יזמות ופיתוח אפליקציות, פיתוח משחקים, תכנות בסיסי ומיינקראפט לצד פעילויות חווייתיות של משחקי חשיבה ותכנון ולמידה אקטיבית חוץ כיתתית משולבת מחשב.
וראייטי חינוך.
תוכנית בשיתוף ארגון וראייטי ישראל המתמקדת בשילוב של תלמידי החינוך המיוחד בחינוך הרגיל.
התוכנית, מושתתת על ארבעה יסודות: סביבת למידה וירטואלית ופיזית, חדשנות טכנולוגית, תפיסת למידה מכילה והקניית מיומנויות העידן הדיגיטלי. התוכנית מאפשרת לכל תלמיד לרכוש כלים שיכינו אותו להתמודד עם אתגרי המאה ה-21 ויסייעו לו בהשתלבות בחברה ובקהילה.
דיגיטוב – חונכות בקליק.
פרויקט חונכות בשיתוף המשרד לפיתוח הפריפריה, הנגב והגליל שבמסגרתו סטודנטים ממוסדות אקדמיים מובילים בנגב ובגליל נותנים שיעורי תגבור לתלמידים בכיתות ז' עד י"ב מהנגב והגליל באמצעות מערכת למידה מרחוק.
מטרות הפרויקט ליצור קהילת לומדים מתוקשבת בנגב ובגליל ולתת הזדמנות שווה לתלמיד בפריפריה הגאוגרפית להצליח בלימודים. זאת, באמצעות מתן תשתיות טכנולוגיות מתקדמות והענקת מלגה ומחשב נייד לסטודנט.
אוצר לדרך – חינוך פיננסי.
תוכנית מקוונת בנושא חינוך פיננסי בשיתוף בנק הפועלים שמטרתה להקנות הרגלים נכונים להתנהלות פיננסית מושכלת כבר בגיל צעיר, לצד חיזוק מיומנויות המאה ה-21, לרבות אוריינות מחשב ומידע, חשיבה ביקורתית, קבלת החלטות ופתרון בעיות. בתוכנית רוכשים הילדים ידע שימושי ומתנסים בכלים דיגיטליים, לצד חיזוק ערכים של מעורבות ואחריות.
קיימות – שומרים על כדור.
תוכנית מקוונת שנועדה לחשוף את התלמידים לנושא הקיימות והסביבה, כחלק מהמחויבות שלהם כאזרחי מדינת ישראל והעולם לשמור על איכות הסביבה ולנצל את משאבי הטבע בתבונה. לצד קידום מיומנויות מחשב ומידע, רוכשים התלמידים "כישורים ירוקים" – גישות וערכים של מעורבות, ואחריות אישית ואחריות חברתית לשמירה על הסביבה.
כוח השמש – אנרגיה סולארית.
תוכנית מקוונת בשיתוף או.פי.סי אנרגיה, שנועדה לפתח בקרב התלמידים את המודעות לשמירה על הסביבה ולניצול מקורות האנרגיה בכלל והאנרגיה הסולארית בפרט בתבונה. התוכנית נועדה לחזק ערכים של מעורבות ואחריות לשמירה על הסביבה, לצד חיזוק אוריינות מחשב ומידע.
בית הכנסת קדבוסטן
בית המשפט העליון של ספרד
בית המשפט העליון של ספרד (בספרדית: Tribunal Supremo) הוא בית המשפט העליון בממלכת ספרד. בית המשפט הוקם במקור על פי סעיף V לחוקה משנת 1812 וכיום פועל כיום מתוקף סעיף VI לחוקה החדשה משנת 1978, ויש לו סמכות שיפוט מקורית בתיקים נגד פקידים בכירים בממלכה, ובמקרים הנוגעים להפרת החוק על ידי המפלגות הפוליטיות במדינה. בית המשפט הוא גם הערכאה העליונה לערעורים. לבית המשפט יש את היכולת להפעיל ביקורת שיפוטית, למעט בעניינים חוקתיים השמורים לבית המשפט החוקתי.
כפי שנקבע בחוק האורגני של השופטים משנת 1985, מורכב בית המשפט מנשיא בית המשפט העליון , סגן נשיא בית המשפט העליון, יושבי ראש הלשכות ומספר לא מוגדר של שופטים. כל השופטים מועמדים לתפקידם על ידי מועצת המשפט, וממונים על ידי המלך לכהונה לכל החיים עד גיל 70. בהגיע השופטים לגיל זה עליהם לפרוש (אלא אם כן הם מבקשים הארכה לשנתיים).
בית המשפט נפגש במנזר סיילס ריאלס במדריד, בירת ספרד. אבטחת הבניין ועובדיו מופקדת בידי הקומיסריון המיוחד של בית המשפט העליון, ויחידת חיל המשטרה הלאומי.
סמכויות.
בית המשפט העליון הוא הסמכות המשפטית העליונה והמוצא האחרון לערעורים ומרבית עבודתו היא אכן בערעורים על החלות בתי המשפט האחרים והשוליים במדינה.
בית המשפט העליון אחראי על טיפול בתלונות משמעותיות על מעשי עוולה לכאורה כנגד גורמים בולטים כמו שרי ממשלה, חברי קונגרס הנציגים, סנאטורים, חברי הפרלמנטים האזוריים השונים, שופטים בכירים, כולל נשיא ושופטי בית המשפט החוקתי.
בנוסף על כך, בית המשפט עוסק בפרשיות העוסקות במפלגות הפוליטיות במדינה.
ככלל, אין דרך לערער על החלטת בית המשפט העליון, אף שבעניינים פליליים המלך רשאי להשתמש ברחמיו לפסול עונשים שהוטלו או אושרו על ידי בית המשפט העליון, באופן חוקתי, ערעורים כאלה נפתרים במועצת השרים ו לאחר מכן באופן פורמלי מאושרים על ידי המלך כראש המדינה.