בשנת 1966 הוא התקבל ליחידה להכנת קוסמונאוטים הסובייטית. בין השנים 1968-1969 השתתף בתוכנית הירח הסובייטית במהלכה היה מתוכנן להנחית אדם על הירח. התוכנית בוטלה לאחר שהתברר שברית המועצות לא תצליח להשיג את ארצות הברית במירוץ.
ב-11 בינואר 1975 גרצ'קו טס לראשונה לחלל בחללית סויוז 17. הצוות התחבר לתחנת חלל סאליוט 6 וחזרו לכדור הארץ ב-9 בפברואר 1975. המשימה העיקרית של הצוות היה תיקון טלסקופ שהיה מותקן בתחנת חלל והצוות ביצע זאת בהצלחה.
ב-10 בדצמבר 1977 גרצ'קו טס לחלל בפעם השנייה בחללית סויוז 26. הצוות התחבר לתחנת חלל סאליוט 6 וגרצ'קו שהה בחלל מעל 96 יממות. במהלך טיסה זו גרצ'קו יצאה לחלל הפתוח. הוא חזר לכדור הארץ על חללית סויוז 27.
ב-17 בספטמבר 1985 גרצ'קו טס לחלל בפעם השלישית בחללית סויוז T-14. הצוות התחבר לתחנת חלל סאליוט 7 וגרצ'קו שהה בחלל כ-9 יממות. הוא חזר לכדור הארץ על חללית סויוז T-13 ב-26 בספטמבר.
בשנת 1985 גרצ'קו סיים את עבודת הדוקטורט. לאחר פרישתו מתוכנית החלל גרצ'קו המשיך לעבוד במכוני מחקר בתחום הפיזיקה.
בשנים 1977-1990 גרצ'קו היה מנחה של תוכנית מדע בטלוויזיה הסובייטית. בשנת 2011 הוא הצטלם בסרט תיעודי על חייו "אני גאורגי גרצ'קו, הייתי בחלל ומאמין באלוהים".
ב-8 באפריל 2017 הוא נפטר וב-11 באפריל נקבר בשדרת הקוסמונאוטים בבית העלמין טרויקורובסקויה (Троекуровское кладбище) שבמוסקבה.
מנוחה נכונה כפר סבא
דאלאט
רוברט רוז'דסטבנסקי
רוברט רוז'דסטבנסקי (ברוסית: Роберт Рождественский; 20 ביוני 1932, מחוז אלטאי - 19 באוגוסט 1994, מוסקבה) היה משורר רוסי וסובייטי.
ביוגרפיה.
רוברט רוז'דסטבנסקי נולד בכפר במחוז אלטאי. אביו סטניסלב פטקביץ' היה ממוצא פולני ועבד בג.פ.או. כאשר רוברט היה בן 5 הוריו התגרשו. בשנת 1941 אביו התגייס ונהרג בשלבים האחרונים של מלחמת העולם השנייה. אמו של המשורר הייתה רופאה, עם תחילת מלחמת העולם השנייה היא גויסה לצבא האדום ורוברט התגורר אצל סבתה. היא נפטרה בשנת 1943 ורוברט עבר לבית יתומים עד סוף המלחמה. בשנת 1945 אמו התחתנה עם איוואן רוז'דסטבנסקי, רוברט נלקח מבית היתומים וקיבל שם משפחה חדש. תחילה המשפחה התגוררה בקלינינגרד, אחר כך בלנינגרד ובשנת 1948 הם עברו לפטרוזבודסק.
בשנת 1950 רוברט רוז'דסטבנסקי לראשונה פרסם את שיריו בירחון מקומי בפטרוזבודסק. הוא ניסה להתקבל ללימודים למכון לספרות במוסקבה אך נכשל. במשך שנה הוא למד באוניברסיטת פטרוזבודסק ובשנת 1951 מהניסיון השני התקבל ללימודים במוסקבה.
בשנת 1955 התפרסם ספר שיריו של המשורר ובשנת 1956 ספר נוסף. באותה תקופה הוא גם פרסם את הפואמה הראשונה. שיריו זכו לפופולריות רבה בברית המועצות והוא הצליח להוציא לאור מספר ספרים. בשנת 1979 הוא קיבל פרס ברית המועצות על פעילות ספרותית.
במקביל לכתיבת שירים רוז'דסטבנסקי שיתף פעולה עם מלחינים וזמרים רבים. בשנות ה-70 הוא עבד בשיתוף פעולה הדוק עם אלכסנדרה פחמוטובה ומיכאל טריברדייב וזמרים כמו מוסלים מגומאייב ואדיתה פייכה.
בניגוד למשוררים פופולריים אחרים בני דורו כמו יבגני יבטושנקו בלה אחמדולינה ואנדריי ווזנסנסקי, רוז'דסטבנסקי היה לויאלי לשלטון במשך כל תקופת ברית המועצות וקיבל מספר עיטורים על פעילותו הספרותית.
בשנת 1986 התמנה רוברט רוז'דסטבנסקי ליושב ראש הוועדה לחקר ופרסום יצירות של אוסיפ מנדלשטם ופעל רבות לטיהור שמו של המשורר. הוא פעל להוצאה לאור של יצירות מאת מרינה צבטייבה ופעל לפתיחת מוזיאון על שמה במוסקבה. כמו כן היה יושב ראש ועדה להוצאה לאור של יצירות מאת ולדימיר ויסוצקי וערך את ספרו הראשון בהוצאה לאור בשנת 1981.
רוברט רוז'דסטבנסקי נפטר ממחלת לב בשנת 1994 ונטמן ביישוב מגוריו "פרדלקינו". באותה שנה יצא לאור קובץ שיריו האחרונים של המשורר.
אופק (אגודת אשראי)
אופק – אגודה שיתופית לניהול הון בע"מ הוקמה באמצע 2012 על ידי מספר פעילים מתחומי הפיננסים, השינוי החברתי והקואופרציה במטרה להקים בנק קואופרטיבי בישראל. הבנק שיוקם עתיד להיות מבוסס על שירותים אינטרנטיים וקהל היעד שלו יהיה משקי הבית והעסקים הקטנים והבינוניים. לאחר מספר שנות פעילות אופק צירפה לשורותיה מעל 11,000 חברים והפכה בכך לאגודה השיתופית הפעילה הגדולה בישראל. במהלך 2016 אופק הובילה לחקיקת חוק "הפיקוח על אגודות אשראי", חוק המאפשר הקמת אגודות אשראי בישראל. בהתאם לחוק, כפופות אגודות האשראי לפיקוחו של הממונה על שוק ההון ביטוח וחיסכון, ורשאיות לספק את מלוא השירותים הפיננסים שבנק רשאי לספק. במהלך 2018 הגדיר הממונה "נוהל רישוי" ובהתבסס על נוהל זה עתידה אופק לקבל רישיון לאספקת שירותים בנקאיים במודל של אגודת אשראי.
במרץ 2021 קיבלה אופק רישיון להפעלת אגודת אשראי והודיעה כי תתחיל להעניק שירותים לחבריה עד סוף 2021.
רקע להקמה.
על רקע המחאה החברתית קמו מספר קבוצות שמטרתן להקים בנק קואופרטיבי במודל הנפוץ ברחבי העולם. במסגרת מסקנות ועדת זקן הביע המפקח על הבנקים, דודו זקן, רצון ללוות הקמת בנקים מסוג זה. פעילים ממספר קבוצות חברו יחד בתחילת 2012 להקמה של אופק שנרשמה כאגודה שיתופית באמצע 2012.
המודל העסקי והליך ההקמה.
ראשית הדרך.
על פי המודל העסקי הראשוני, הוסכם כי כל חבר בקואופרטיב מצטרף על ידי רכישת מניה ב-3,000 ש"ח שמיועדים למימון פעילות ההקמה ולביסוס ההון ההתחלתי של הבנק. בספטמבר 2013 קיבלה אופק אישור תקדימי מרשות ניירות ערך לפיה מניית החברות באגודה אינה מוגדרת כ"נייר ערך" שאינו משלם דיבידנד ולכן צירוף חברים לאופק אינו מצריך הגשת תשקיף לרשות. עם זאת, המפקח על הבנקים דרש מהוועד המנהל של הקואופרטיב להציג הון עצמי של 75 מיליון ש"ח, סכום שהתקשו לגייס מה שמנע את התקדמות המיזם. נציגי הוועד המנהל של 'אופק' ציינו שאיסוף הכספים מהציבור החל בתמיכה ובסיוע של ועדים גדולים בהסתדרות העובדים הכללית החדשה אולם נתקל בהתנגדות מצד ועדי הבנקים הקיימים, על רקע חשש שהצלחת המיזם תגביר את התחרות בשוק זה.
התפתחויות רגולטוריות.
ביולי 2016 פרסם משרד האוצר תזכיר חוק בו נקבע שדרישות ההון העצמי להקמת אגודות אשראי ירדו מ-75 מיליון שקלים ל-3 מיליון שקלים. כמו כן, נכתב בתזכיר החוק כי יוקם רגולטור ייעודי שיפקח על אגודות אשראי, ושאלה לא יהיו כפופות לפיקוח של הפיקוח על הבנקים. תזכיר החוק מציין את רשימת השירותים שיותר לאגודות אשראי לספק: הלוואות, פיקדונות, עו"ש, הנפקת כרטיסי חיוב, קנייה ומכירה של מטבע חוץ, רכישת ושמירת ניירות ערך, ייעוץ פנסיוני, שירותים ועוד. החוק נכנס לתוקפו בדצמבר 2016.בעקבות הפחתת דרישות ההון, בתחילת חודש נובמבר 2016 הוחלט, בהצבעה שנערכה בקרב חברי האגודה הוותיקים, להפחית את מחיר מניית החברות ל-1,000 ש"ח. הצוות הרגולטורי של אופק השלים את הגשת הרישיון לפעול כאגודת אשראי על מנת להתחיל את הפעילות במהירות האפשרית.
ב-17 במרץ 2021 קיבלה מרשות שוק ההון רישיון זמני של אגודת אשראי, הרישיון הוא לשנתיים להשלמת היערכות טכנולוגית.
שירות ראשון – מערכת הלוואות עמיתים.
בחודש נובמבר 2016, החלה אופק לספק שירותים ראשונים במסגרת מערכת להלוואות עמיתים. במסגרת המערכת מציעה אופק לחבריה תשואה של כ-4-5% על השקעה, ואפשרות לקבל הלוואה בריבית של 4%. ההלוואות הניתנות במסגרת המודל מנותבות לאפיקי השקעה חברתיים כגון סיוע למשקי בית ולעסקים קטנים, לעמותות ולארגוני עובדים. לטובת אספקת שירותי ההלוואות משתפת אופק פעולה עם חברת טריא.
יו"ר הוועד המנהל של אופק הוא עו"ד יהודה טלמון, שכהן בעבר כיושב ראש להב – לשכת ארגוני העצמאים והעסקים בישראל.
מנכ״ל אופק הוא עו"ד תום דרומי חכים, אחד ממייסדי האגודה.
שירותי המחשוב הבנקאיים ניתנים לאגודה על ידי לשכת שירותי מחשוב בנקאיים של חברת TCS.
עקרונות פעולה.
על פי אתר הקואופרטיב, הבנק יפעל על פי העקרונות הבאים:
חורבת תפן
אמנון אחי-נעמי
האונה הרקתית
האונה הרקתית או הטֶמפּוֹרָלית (TA: Lobus temporalis) היא חלק מקליפת המוח, אשר נמצא מתחת למענית הצידית בכל אחת מההמיספרות של המוח הגדול. האונה הרקתית אחראית על תהליכי השמיעה.
האונה הרקתית השמאלית והימנית מקושרות ביניהן על ידי כפיס המוח.
באונה הרקתית נמצאים ההיפוקמפוס והאמיגדלה, שהם חלק מהמערכת הלימבית.
תפקוד.
באונה הרקתית מתבצע עיבוד של קלט המגיע מהחושים. בין היתר, היא מכילה את קליפת השמיעה הראשונית, שאחראית על עיבוד בסיסי של מידע שהתקבל ממערכת השמיעה, וגם את אזור ורניקה, שקשור להבנה של שפה מדוברת וכתובה. בתחום הראייה, באונה זו עובר המסלול הגחוני (the ventral stream) של קליפת הראייה, שבו מתבצע עיבוד חזותי מתקדם הקשור לזיהוי צורות ועצמים. באזור זה מתבצע גם עיבוד של קלט מחוש הריח.
ההיפוקמפוס והאזורים המידיאליים הקרובים אליו באונה הרקתית חשובים לרכישה של זיכרונות חדשים אודות עובדות ואירועים.
האזורים הצדיים והתחתונים של האונה הרקתית יחד עם אזורים אסוציאטיביים תחושתיים, חשובים לאחסון ושליפה של זיכרונות לטווח ארוך.
Temporal lobe
איסור האהבה
איסור האהבה (בגרמנית: Das Liebesverbot) היא אופרה קומית בשתי מערכות מאת ריכרד וגנר שהלחין וגם כתב את הליברית. זוהי האופרה המושלמת השנייה של המלחין והיא מושפעת מאוד מן האופרות הקומיות הצרפתיות והאיטלקיות.
היסטוריה.
עלילת האופרה מבוססת על המחזה מידה כנגד מידה מאת ויליאם שייקספיר. וגנר הלחין אותה בשנת 1834 והיא הועלתה לראשונה במגדבורג בשנת 1836.