דייוויד סטוקמן, מנהל התקציב של רונלד רייגן בתקופת הנשיאות הראשונה שלו ואחד מנביאי כלכלות צד ההיצע, דאג שמא ההנהלה לא עוסקת דיה בקיצוצים בהוצאות הממשלה. הוא ציין שאין לקחת את עקומת לאפר פשוטה כמשמעה – לפחות לא בתנאים הכלכליים של 1980 בארצות הברית. בספרו "ניצחון הפוליטיקה" הוא כתב: "חבורת קליפורניה לקחה את עקומת לאפר בדרך מילולית מדי (ופרימיטיבית מדי). הם ציפו שברגע שיהיו קיצוצים במס הרווחים יתחילו ליפול כמו מן מהשמיים. מינואר אני מסביר שעקומת לאפר אינה פשוטה כמשמעה". עוד הוא הוסיף: "לאפר לא טעה, הוא פשוט לא הלך רחוק מספיק" (הוא לא חשב גם על הוצאות ממשלתיות).
יש שביקרו את הרייגניזם על בסיס אי-יושר. לדוגמה, הכלכלן ג'ון קנת גלבריית טען שהרייגניזם השתמש בעקומת לאפר כצידוק "להוריד מס לעשירים". ביקורות אחרות טענו שתקבולי הממשלה ממס היו בעלייה גם בתקופות אחרות ורוב הזמן הם בעלייה, ושבתקופתו של רייגן, בשל הקיצוצים העלייה הייתה קטנה יותר אך נמשכה. הביקורות גם טוענות שהפחתות המס של רייגן לא הגדילו את ההכנסה של כלל האוכלוסייה. טענה זו מבוססת על הנתון שהעלייה בהכנסה של 1% רק הכפילה את עצמה בתקופת הנשיאות של רייגן, בעוד ההכנסה של רוב המעמדות גדלה בשוליים, הכנסת המעמד התחתון ירדה בתקופה זו.
הכלכלן פול קרוגמן טען שחסידי כלכלות צד ההיצע לא באמת מאמינים שמס ההכנסה נמצא "בצד היורד של העקומה" אלא שהם רוצים לקצץ במס כדי לעודד חסכונות אישיים והשקעה.
כלכלת צד ההיצע.
כלכלת צד-היצע היא אסכולה בחשיבה המקרו-כלכלית הגורסת שהדרך לצמיחה כלכלית היא הסרת המחסומים המונעים ייצור מוצרים ושירותים (אסכולה המתמקדת בהיצע). אם מחסומים אלה יוסרו, לפי האסכולה, ייהנו הצרכנים ממוצרים ומשירותים רבים יותר, ובזול יותר. מדיניות קלאסית של כלכלת צד ההיצע מצדדת בהפחתת מס הכנסה ומס רווחי הון להגדלת היצע העובדים וההון, ממשלה קטנה ורגולציה מינימלית, כדי להקטין את העלויות הביורוקרטיות הכרוכות בייצור. אף על פי שבדרך כלל כלכלת צד היצע מוזכרת בנוגע למס, היא מצדדת בעידוד ההיצע בדרכים נוספות, ולא עוסקת רק במס.
ואניסקי ולאפר היו שניהם מצדדים גדולים של כלכלת צד ההיצע, ולכן הרעיון של עקומת לאפר משויך לא פעם לכלכלת צד היצע. מצדדי כלכלת צד ההיצע טענו לא רק שקיצוץ במיסים ישפר את ההיצע, אלא כתוצאה מעקומת לאפר הם אף הוסיפו שהקיצוץ יכול שלא לפגוע בפדיון הממשלה. אולם מטרת האסכולה היא להגדיל את ההיצע ככל שניתן, ולכן יש תמיד להוריד את המס. עקומת לאפר בניגוד לזה גורסת שרק בנקודות מסוימות על העקומה הורדה במס תוסיף לתקבולי הממשלה, לא בכל נקודה.
מתיאס מאראס
מהאבהארטה (סרט 1989)
הכיבוש הירדני של יהודה ושומרון ומזרח ירושלים
ברזל ואבנים
ברזל ואבנים הוא אלבומו השלישי של נעם רותם שיצא בשנת 2011. האלבום זכה לביקורות חיוביות, וזכה בתואר אלבום השנה הישראלי של וואלה! לשנת תשע"א.
מוזיקה ומילים.
הסגנון המוזיקלי של האלבום נע בין "ניו ווייב" או רוק אלטרנטיבי של שנות ה-80 (כמו בשירים "עמוק הלילה" ו"קראת לי קין") לבין רוק קלאסי (כמו בשיר הנושא וב"עיר שלא נרדמת"). את המיקס לאלבום עשה המפיק הבריטי גארת' ג'ונס שעבד בין היתר עם דפש מוד, ניק קייב ואינטרפול, שעזר להעניק לאלבום את הסאונד "האייטיזי" שלו.
מבחינה טקסטואלית רותם התרחק מכתיבה אישית שאפיינה את אלבומו הקודם, והתרכז בכתיבה על דמויות בסיטואציות שונות ומגוונות. מאובדן של ילד (בשיר "מדברים על הילד") או חיילת שמשרתת בשטחים (בשיר "נטלי"). השיר "נטלי" נכתב בהשראת סרט דוקומנטרי ששמו "לראות אם אני מחייכת" של תמר ירום, שמתעד חוויות של חיילות ששירתו בשטחים. יוצא דופן באלבום הוא השיר "הכיתה שלנו" שהוא היחיד שלא נכתב על ידי נעם רותם. הוא נכתב במקור על ידי הזמר-יוצר הפולני יאצק קצ'מרסקי. רותם התאים את מילות השיר למציאות העכשווית הישראלית, למרות שהשיר נכתב במקור על פולין הקומוניסטית של שנות ה-70.
ביקורות.
האלבום זכה לביקורות חיוביות. עינב שיף כתב באתר האינטרנט וואלה! ש"הדיוק, הכנות והאמפתיה לכאב האנושי הופכים את "ברזל ואבנים" של נעם רותם ליצירה מטלטלת שהיא גם אלבומו הטוב ביותר". ב-ynet תימורה לסינגר נתנה לאלבום ארבעה כוכבים מתוך חמישה וציינה ש"דרכו המוזיקלית המקורית והמקצוענית (של נעם רותם), ממשיכה לגרות את האוזן באפשרויות.". בן שלו מעיתון "הארץ" ציין שהאלבום "אינו חף מהמגרעות של הג'אנר (ז'אנר הרוק הישראלי), ובכל זאת מצליח להישמע רלוונטי, סוחף מעניין ואפילו מצוין"
בנואה אנגבווה
בנואה כריסטיאן אנגבווה אוסואמיינג (בצרפתית: Benoît Christian Angbwa Ossoemeyang; נולד ב-1 בינואר 1981 בגארואה שבקמרון) הוא כדורגלן עבר קמרוני.
קריירת מועדונים.
פובו בהאם.
במולדתו אנגבווה התחיל לשחק כחלוץ, עם הזמן הוא הועבר לעמדת הקשר ובסופו של דבר הפך למגן.
בקמרון ומאוחר יותר גם בצרפת אנגבווה כונה "טרמינייטור" על שום אופיו הקשוח במשחק.
נסיונל.
בנואה אנגבווה הגיע למועדון האורוגוואי בגיל 19 לאחר שחברו פייר ובו שגם שיחק שם המליץ עליו למאמן. בנסיונל אנגבווה שיחק במשך שנתיים וזכה בתואר אליפות בעונה 2002.
ליל.
הוזמן לליל הצרפתית לאחר שסקאוטים צפו בו בהופעותיו בנבחרת הצעירה של קמרון. הוא הושאל למועדון לשנה עם אפשרות להאריך את החוזה לעוד 3 שנים. בתום העונה ליל התכוון להשאיר אותו, אך בשל העלת מחיר המעבר של אנגבווה מנסיונל, בנואה נשאר ללא קבוצה במשך 8 חודשים. הוא נאלץ ליצור קשר עם פיפ"א כדי לדעת מהן זכויותיו ואיך הוא יכול לצאת מהמצב הזה. בחורף 2005 הוא התאמן במשך 3 חודשים בדפורטיבו אלבס. המועדון הספרדי לא מיהר לחתום אותו, ובסופו של דבר אנגבווה עבר לקריליה סובייטוב הרוסי.
קריליה סובייטוב סמרה.
ב-19 בדצמבר 2005 אנגבווה חתם בקריליה סובייטוב חוזה לשנתיים.
סאטורן ראמנסקו.
אחרי מעברו לסאטורן ב-2008 אנגבווה הכריז לעיתונאים כי ההצעה של סאטורן הייתה מאלו שאי אפשר לסרב להן. כשהוא חתם חוזה נשיא המועדון אמר לו שסאטורן מצפה לסיים את העונה באחד משלשת המקומות הראשונים בליגה ואולי אף לזכות באליפות.
ב-22 באוגוסט 2009 במשחקו ה-80 בליגה הרוסית אנגבווה כבש את שערו הראשון. זה קרה במשחק חוץ מול מועדון הכדורגל מוסקבה, המשחק נגמר 1:3 למוסקבאים. עד אותו משחק בנואה הבקיע רק פעם אחת במדי סאטורן רק בגביע האינטרטוטו 2008. השער מול מוסקבה היה שערו הראשון במשחקי ליגה אחרי 5 שנים.
אנז'י מחצ'קלה.
בפברואר 2011 אנגבווה עבר לאנז'י מחצ'קלה. במהלך העונה בנואה תרם הרבה לקבוצה, במיוחד בסיבוב הראשון של העונה, כאשר הוא כבש 4 שערים ב-16 משחקים. אנגבווה ידוע בשל ביצוע ריקוד הלזגינקה מול הקהל אחרי ניצחונות. ב-11 ביולי 2011 אנז'י הכריז על ביטול החוזה עם אנגבווה בהסכמה הדדית. באותו יום היו"ר של רוסטוב אלכסנדר שיקונוב אישר את המידע שהופיע בתקשורת על כך שבנואה אנגבווה יחתום במועדון ל-3 שנים.
רוסטוב.
באותו יום שבו אנגבווה עזב את אנז'י, היו"ר של רוסטוב אלכסנדר שיקונוב אישר את המידע שהופיע בתקשורת על כך שבנואה אנגבווה יחתום במועדון חוזה ל-3 שנים, אולם כעבור עונה שוחרר מהמועדון.
קריליה סובייטוב סמרה.
ב-31 בינואר 2013 בנואה חזר לקריליה סובייטוב.
חזרה לאנז'י מחצ'קלה.
באוגוסט 2013 חזר בנואה לקדנציה נוספת באנז'י מחצ'קלה שם פרש ממשחק פעיל בתום העונה.
נבחרת לאומית.
במדי נבחרת קמרון עד גיל 18 סיים את אליפות העולם במקום השלישי. הופיע לראשונה במדי הנבחרת הבוגרת ב-9 בפברואר 2005 במשחק מול סנגל. העפיל יחד עם הנבחרת ב-גביע אפריקה 2006 עד לרבע-הגמר, וב-2008 קמרון סיימה שנייה לאחר שהפסידה בגמר למצרים. את שערו הראשון בנבחרת הבקיע אנגבווה ב-11 בנובמבר 2011 במשחק ידידות נגד סודאן.
שרת יישומים
שרת יישומים (באנגלית: Application server) הוא שרת אשר מריץ רכיבי תוכנה המהווים את הלוגיקה העסקית ביישומים מבוזרים. לעיתים קרובות רואים בשרת יישומים חלק מיישום הבנוי בארכיטקטורת שלוש שכבות. יישום כזה מורכב מממשק משתמש גרפי, משרת המספק את הלוגיקה העסקית (הוא שרת היישומים), ומשרת בסיס נתונים.
שרת יישומים מספק ליישומי תוכנה שירותים כדוגמת אבטחת מידע, שירותי נתונים, תמיכה בטרנזקציות, איזון עומסים וניהול של מערכות מבוזרות גדולות. מונח זה משמש לעיתים קרובות בהקשר לשרתי רשת התומכים ב-Java Enterprise Edition. עם זאת, השימוש במושג אינו מוגבל רק ל-Java.
שרתי יישומים ל-Java.
Java Enterprise Edition (או בקיצור, Java EE) מגדירה סט מחייב של תכונות (features) וממשקי תכנות יישומים (API), המהווים את הליבה של שרתי יישומים ל-Java. הגדרות אלו נבעו מהעבודה של ה-Java Community Process. ההגדרות של שרת יישומים עבור Java EE הן מאוד ספציפיות; המפרטים שכלולים במסגרת הגדרות אלו הם מסמכים רשמיים, ושרתי יישומים חייבים לעמוד בדרישות שלהם על מנת לקבל אישור תאימות ל-Java EE.
דוגמאות לשרתי יישומים בולטים ל-Java:
שרתי יישומים מסחריים, לא בקוד פתוח:
שרתי יישומים בקוד פתוח:
פלטפורמת NET..
בעולם של מיקרוסופט, מערכת ההפעלה Windows Server ביחד עם הטכנולוגיות של פלטפורמת דוט-נט משמשים על תקן שרת יישומים, שם מציבים את יישומי שכבת הביניים (middle-tier) ותשתיות השירותים.
קיימות גם חברות צד-שלישי המפתחות שרתי יישומים מבוססי דוט-נט. לדוגמה: פרויקט Mono של חברת Novell, שרת היישומים Base4 ושרת היישומים TNAPS.
מטריצה צמודה הרמיטית
המטריצה הצמודה הקלאסית
מטריצה צמודה קלאסית
סיפוח הגדה המערבית לירדן
50 אירו-סנט