בימינו, נשמרו מספר גדול של מטוסי טייגר מות' במצב טיסה (כ-250 מטוסים על פי הערכה). מספר המטוסים הכשירים לטיסה אף גדל במהלך השנים, עם שיפוצם או שיחזורם של טייגר מות' שהוזנחו או שהוצגו בעבר במצב סטטי בלבד.
שירות.
הטייגר מות' שירת כמטוס צבאי במדינות הבאות:
הטייגר מות' בישראל.
לפני קום המדינה, פעלו בארץ ישראל המנדטורית שלושה מטוסי טייגר מות'. המטוס הראשון, מגרסת DH.82A, נרכש בסוף 1934 בבריטניה על ידי יצחק צ'יזיק ודב הוז, אך הגיע לארץ רק ב-1937 כאשר פתחה חברת אווירון בית ספר לטיסה באפיקים. מטוס זה, ברישום G-ACYN, קיבל רישום מנדטורי מקומי (VQ-PAN) אך התרסק במהלך מופע אירובטי לפני שנשא אותו.
שני המטוסים האחרים שהיו מגרסת DH.82C, בעלי חופות סגורות, נרכשו באוגוסט 1947 מעודפי חיל האוויר המלכותי הקנדי מתרומות "ארגון נשים חובבות תעופה" (נח"ת) ויהודי קנדה, הגיעו מפורקים בדרך הים והורכבו בארץ. החופות, שהיו חיוניות לחימום תאי הטייסים בתנאי החורף הקנדי, הוסרו, על מנת לאפשר צילומי אוויר. המטוסים נחנכו בחיפה בטקס חגיגי והשתתפו בתצוגה אווירית. רישומיהם הקנדיים (CF-CTB ו-CF-CJA) הוחלפו ברישומים מנדטוריים (VQ-PAU ו-VQ-PAT, בהתאמה) והם נכנסו לשירות באוקטובר, כאשר כמפעילם האזרחי נרשם הקלוב הארצישראלי לתעופה, ופעילותם העיקרית הייתה במסגרת מחלקת הטיס של הפלמ"ח. המטוסים לא היוו "קפיצת מדרגה" טכנולוגית בהשוואה למטוסים אחרים שהיו בשירות באותה עת, אך הייתה להם תרומה חשובה בעיבוי צי המטוסים הקטן של המחלקה. עם כניסתם לשירות, פעלו מטוסי הטייגר מות' משדה התעופה חיפה כגף לצילום אווירי. ב-10 באוקטובר צולמו בפעם הראשונה אתרים בצפון הארץ, בהם מחנות הצבא הסורי ברמת הגולן ונתגלה עיבוי המערך הצבאי.
ב-10 בנובמבר 1947 הוקם שירות האוויר ומטוסי הטייגר מות' פעלו בטייסת הראשונה שהוקמה במסגרתו, טייסת א'. בשלביה הראשונים של מלחמת העצמאות שימשו המטוסים להפצצה, הצנחת אספקה, צילום אוויר, סיורים מעל ריכוזי אויב וליווי שיירות. לדוגמה, במהלך מבצע נחשון הועבר טייגר מות' משדה דב לנען והוטס בידי מודי אלון לליווי שיירת האספקה שהגיעה לירושלים ב-5 באפריל 1948. במהלך אותו חודש אבדו שני המטוסים כאשר אחד מהם התרסק כתוצאה מאש נ"מ במהלך פעילות מבצעית באזור מעלה החמישה, והשני נחת נחיתת אונס ליד רמת רחל בשל פגיעות מאש אויב והוצא משירות, ללא אבדות בנפש בשני המקרים.
שני מטוסי טייגר מות' משופצים ובמצב טיסה פועלים בימינו בישראל, אחד (רישום אזרחי 4X-AAT) כחלק ממטוסי מועדון צניחה חופשית, והשני (4X-AAN) נמצא בידיים פרטיות. מטוס נוסף (בסימון VQ-PAU, ששירת במלחמת העצמאות) מוצג במוזיאון חיל האוויר בחצרים.
טאבח'ה
פורת'וס
אנטרפרייז NX-01
דיאנה מולדאר
הברין
לאוור ברטון
סילה (מסע בין כוכבים)
נווה מדבר (בית ספר)
נווה מדבר - אבו קוידר הוא בית ספר יסודי לילדי היישוב אלזרנוג–אבו קוידר ויישובים סמוכים. הוקם בשנת 2000 במועצה אזורית אבו בסמה.
בית הספר מיועד לכיתות א'-ט' ופועלת בו גם חטיבת גנים. המוסד נמצא בשבט אבו קוידר, בכפר הבלתי-מוכר אל זרנוג, השוכן בצד שמאל של כביש באר שבע–דימונה, 14 ק"מ מזרחית לבאר שבע. בית הספר משרת האוכלוסייה שגרה מסביב ברדיוס של 5 ק"מ ויותר.
תחזוקת ושדרוג המבנים והתשתיות בו מתבצעים על ידי המוסד עצמו, ובעזרת עמותות העוסקות ברווחת תושבי הכפרים הבלתי מוכרים. בית הספר נטל על עצמו את הרחקת הכביש הראשי של היישוב משער בית הספר והסדרת מגרשי החנייה, הקמת ספרייה, הקמת פינות חמד בתוך בית הספר, שיפור סביבת הלמידה של התלמידים השתתפות בחוגי חינוך גופני למיניהם והשתתפות במפעלים חברתיים ולימודיים אחרים בעזרת עמותות העוסקות ברווחת תושבי הכפרים הלא מוכרים.
יהירות
משגר חומר
ג'ורדי לאפורג'
קומנדר דאטה
עליונות
המונח עליונות (באנגלית: Supremacism) מתייחס לאמונה כי המוצא האתני, הדת, המגדר, הנטייה המינית, או התרבות של קבוצת אוכלוסייה מסוימת נעלים מזו של יתר קבוצות האוכלוסייה ועל כן הדבר מזכה את כל מי שמשתייך לאותה הקבוצה לשלוט בכל מי שהם אינם מזהים כמשתייכים לאותה הקבוצה.
עליונות בקרב קבוצות אתניות.
לאורך מאות שנים הקולוניאליזם האירופי בדרום אמריקה, אפריקה, אוסטרליה, אוקיאניה ואסיה הובילו להתחזקות התפיסה של עליונות הגזע הלבן על פני יתר אוכלוסיית העולם בקרב קבוצות אוכלוסייה מסוימות ממוצא אירופאי. במאה ה-19 הביטוי "משא האדם הלבן" הפך לביטוי פופולרי שנעשה בו שימוש להצדקת מדיניות אימפריאליסטית כמו כיוזמה נאצלת.
בעקבות מלחמת האזרחים האמריקנית, נוסד ארגון הקו קלוקס קלאן במדינות הדרום אשר שאף להחזיר את העליונות הלבנה לאזור לאחר תקופת השיקום. חברי הארגון הטיפו לעליונות על כל פני כל יתר קבוצות האוכלוסייה בהם יהודים, ואוכלוסיות מיעוט אחרות.
במהלך שנות ה-30 ושנות ה-40 של המאה ה-20 המנהיג הנאצי אדולף היטלר והמפלגה הנאצית בגרמניה התחילו להטיף כי הגרמנים האתניים ואנשים אחרים ממוצא "ארי" משתייכים ל"גזע עליון" אשר נעלה מהגזעים של יתר אוכלוסיית העולם. תפיסה זו, אשר הייתה רווחת במיוחד בגרמניה בשנות ה-30 של המאה ה-20, הובילה בהמשך לכך שהיטלר זכה בפופולריות רבה ובכוח פוליטי רב, שהובילה לניסיון של המשטר הנאצי להקים אימפריה ארית ביבשת אירופה, ולניסיון של הממשל הנאצי להשמיד את העם היהודי. הנאצים נתפסים על ידי רבים כיום כאחת מהדוגמאות המובהקות ביותר לקבוצה שדוגלת בעליונות.
באפריקה, רבים מקרב האוכלוסייה הדרום סודנית השחורה טוענים כי קבוצה זו נתונה ליחסי גזעני שנובע מעליונות ערבית, אותה הם השוו לעליונות הלבנה של משטר האפרטהייד בדרום אפריקה. רצח העם שמבוצע במסגרת המלחמה המתמשכת בדרפור מתואר על ידי רבים כדוגמה לגילויי גזענות שמקורם בעליונות ערבית.
עליונות וארגוני טרור.
על אף שלרוב הם אינם נחשבו בראש ובראשונה לקבוצות הדוגלות בעליונות. ארגוני טרור בולטים כגון אל-קאעידה והחמאס בעלי מאפיינים המזוהים בעיקר עם קבוצות הדוגלות בעליונות הגזע. דוגמאות למאפיינים מהסוג הזה כוללות הפצה של תעמולה אנטישמית בקרב הפעילים של אותן הארגונים והיעדים של הפיגועים שאותם הם מוציאים לפועל – אשר מכוונים לקהל יעד מגזע מסוים או מקבוצה דתית מסוימת.
הערות שוליים.
__noTOC__
עלטה
עלטה הוא סרט דרמה ישראלי וסרט הביכורים של מיכאל מאיר שהוקרן לראשונה בפסטיבל הסרטים הבינלאומי חיפה באוקטובר 2012. הסרט הוא סיפור אנושי קיומי המתקיים בסיטואציה חברתית מורכבת של שתי חברות, הישראלית והפלסטינית, שבה קו ההפרדה בין הבערות והנאורות, אינו בהכרח קו ההפרדה הלאומי. הסרט יצא להקרנות מסחריות בישראל ב-28 בפברואר 2013 ובמהלך מרץ-אפריל 2013 יצא בלונדון, פריז, ברלין, אמסטרדם, וינה, בריסל ודבלין. בקיץ 2013 יצא הסרט בארצות הברית, ברזיל ובמדינות נוספות.
"עלטה" הוצג לראשונה בפסטיבל טורונטו, והשתתף בפסטיבלי הקולנוע של שיקגו, אטלנטה, סנטה ברברה (בה זכה בשורת פרסים), המבורג, סלוניקי וריו דה ז'ניירו. בישראל השתתף הסרט בפסטיבל חיפה וחלק את הפרס הגדול של הפסטיבל עם "למלא את החלל". "עלטה" התקבל בהתלהבות על ידי מבקרי סרטים בינלאומיים ובין היתר, תואר על ידי ההוליווד ריפורטר כסרט "כובש, חושני, מותח, רגיש ומרתק".
עלילה.
נימר הוא צעיר פלסטיני (ניקולאס יעקוב), בן מסור וסטודנט מצטיין לפסיכולוגיה הגר ברמאללה וחולם על לימודים בחו"ל וחיים טובים יותר. בלילה גורלי אחד הוא פוגש ברועי (מיכאל אלוני), עו"ד ישראלי, והשניים מתאהבים. ככל שמערכת היחסים ביניהם מתהדקת, נימר נאלץ להתמודד עם מציאות קשה של חברה פלסטינית שמוקיעה אותו בשל זהותו המינית מכאן (והוקעתו על ידי משפחתו שבה אחיו פעיל מבחינה פוליטית), וחברה ישראלית שאינה מקבלת אותו בשל זהותו הלאומית הפלסטינית מאידך. בלילות העלטה הוא חומק אל מעבר לגדר ההפרדה אל תל אביב הנתפשת בתור העיר הזוהרת והחופשית שמעבר לגדר, אלא שהליברליות של העיר הזאת נגמרת מהרגע שזהותו הלאומית הופכת לבעיה; כאשר חבר קרוב שלו נתפס בתל אביב כשוהה בלתי חוקי, נשלח בחזרה לשטחים ושם נרצח באכזריות, נימר נשאב אל תוך מערבולת של אירועים שתעמת אותו מחדש עם מציאות חייו הכפולה - וכעת, ייאלץ לבחור בין החיים שתמיד חשב שחפץ בהם, ולבין אהבתו הגדולה לרועי.
הפצה ושיווק.
הסרט נמכר להפצה ביותר מעשרים מדינות ברחבי תבל ובכך הוא הסרט הישראלי הנמכר ביותר בעולם בשנת 2012.
הוא נמכר להפצה במדינות: צרפת, גרמניה, בלגיה, הולנד, אנגליה, אירלנד, לוקסמבורג, הולנד, שווייץ, אוסטריה, ארצות הברית, קנדה, ארגנטינה, מקסיקו, ברזיל, אורוגוואי, צ'ילה ושבע מדינות במזרח אירופה (הפצה במזרח אירופה דרך רשת HBO).
השתתף בפסטיבל טורונטו, פסטיבל הסרטים הבינלאומי חיפה, פסטיבל הסרטים של שיקגו, פסטיבלים בהמבורג, סלוניקי וריו דה ז'ניירו. הסרט יצא לבתי הקולנוע בישראל בפברואר 2012. הוקרן במערב אירופה בראשית אביב 2013 ובצפון אמריקה בסוף קיץ 2013.
נכון להיום, הסרט לא הופץ במדיה ביתית, אך זמין לצפייה בשירותי VOD שונים.
גדי גולן
גדי גולן (נולד בשנת 1955) הוא מהנדס אלקטרוניקה ישראלי, פרופסור לאלקטרוניקה, נשיא מכון טכנולוגי חולון מאוקטובר 2011 עד דצמבר 2012 ולאחר מכן נשיא מכללת אורט הרמלין ומרצה באוניברסיטת אריאל בשומרון בפקולטה להנדסת חשמל ואלקטרוניקה.
ביוגרפיה.
בשנת 1982 קיבל תואר ראשון בהנדסת חשמל מהפקולטה להנדסת חשמל בטכניון. בשנת 1986 קיבל תואר שני בהנדסת חשמל ובשנת 1990 קיבל תואר דוקטור, שניהם מאוניברסיטת תל אביב. יצא לפוסט-דוקטורט בקולג' האוניברסיטאי של לונדון.