במשחק זה, משנת 1914, התמודד טאראש מול קבוצת שחמטאים ששיחקו בכלים השחורים. השחור נראה כאילו הוא מחזיק מעמד, משום שהמלכה השחורה מגינה מול האיום מהב7+ ולאחר מ:א5 צא1 מט, בשעה שהצריח השחור ב-ג8 מגן כנגד צ:ג5 מט. טאראש שיחק כאן מסע גאוני 31. רג7!. התערבות כלי באופן כזה מכונה התערבות פלאשוטה משום שהכלים נעים באופן אנכי. מסע זה חוסם את שתי ההגנות משום שבשני המקרים הכלי המכה את הרץ יהיה מועמס ביתר.
במשחק עצמו נכנע השחור לאחר מסע מרהיב זה.
במשחק זה מול ואלברודט לא היטיב טאראש לשחק, ועמדת יריבו הייתה עדיפה ברוב שלבי המשחק. בעמדה זו מצא טאראש תחבולה מדהימה שמפצה על משחקו עד כה:
המסע 34. צ:ד4 נראה טבעי, משום ש-34..ג:ד4 מאפשר 35. ר:ד4 וזוכה במלכה. אך שחור יכול לשחק מסע שנראה כהתקפת נגד חזקה שיש לחזות את מסעיה עד תום. 34...פ:ז3 35. פ:ז3 צ:ז3+ 36. ח:ז3 צ:ז3+ 37. מו1! צ:ד3 וכאן מגיע המסע המדהים 38. צז4!! עם איומים הרסניים של 39. צו8+ ומט - השחור נכנע.
טרופופאוזה
טרופופאוזה (Tropopause) היא שכבת אוויר באטמוספירה המפרידה בין הטרופוספירה, בה מתהווה רוב פעילות מזג האוויר, לבין שכבת הסטרטוספירה. החלק התחתון של האטמוספירה הוא הטרופוספירה, שכבה שבה הטמפרטורה בדרך כלל יורדת עם הגובה. שכבה זו מכילה את מרבית ענני כדור הארץ.
הטרופופאוזה מאופיינת במפל איזותרמי (מצב בו הטמפרטורה אינה משתנה עם העלייה בגובה), על כן בדרך כלל לא מתפתחת בה עננות. כשהטמפרטורה לא יורדת עם הגובה בכלל, אלא נשארת דומה, מדובר במפל איזותרמי. מפל איזותרמי (שווה-טמפרטורה) הוא מפל יציב לכל גושי האוויר. גוש אוויר יבש יעלה ויתקרר ב-10 מעלות צלזיוס לקילומטר, וכיוון שסביבתו לא מתקררת כלל עם העלייה בגובה, הוא הופך קר ויציב ממנה. גם בגוש אוויר לח, המתקרר בשש מעלות לקילומטר, מתרחשת תופעה זו. זהו מפל נדיר מאוד באטמוספירה, וגם כשהוא מתרחש, זה קורה בשכבה דקה יחסית (בשכבות הביניים) ולא לאורך זמן.
עננים שכבתיים מתרחשים כאשר אוויר רווי נלחץ כלפי מעלה ונשאר קר יותר מהאוויר הצלול שמסביב באותו גובה. באזור הטרופוספירה התחתונה נקראים עננים כאלה סטרטוס. ערפל ההסתגלות הוא ענן סטרטוס עם בסיס שוכב על פני כדור הארץ. באזור הטרופוספירה האמצעית ידועים עננים שכבתיים בשם אלטוסטרטוס. בטרופוספרה העליונה משתמשים במונחים צירוסטרטוס וצירוס. סוג הענן בציפוי קרום מתייחס לענני צירוסטרטוס דקים, לעיתים קרובות חדים. עננים סטרטפוריים המשתרעים שניהם דרך חלק גדול מהטרופוספירה ומשקעים מכונים נימבוסטרטוס.
גובה הטרופופאוזה משתנה בהתאם למיקום, בין 7–9 קילומטר בקטבים, ו-15–17 קילומטר באזור קו המשווה. באזורים הממוזגים גובה הטרופופאוזה משתנה בדרך כלל.
קולומביה (פירושונים)
הגדה המערבית
צפון אמריקה
קיבוץ אשבל
ערב א-נעים
ערב א-נעים (בערבית: عرب النعيم, תעתיק מדויק: ערב אל נעים) הוא כפר בדואי בגליל התחתון השייך למועצה האזורית משגב. הכפר שוכן סמוך ליישובים אשחר ואשבל, צפונית לעיר סח'נין ודרומית לכרמיאל.
ערב א-נעים מונה כ-650 תושבים, וקיבל הכרה ממשלתית כיישוב בשנת 1999.
תשתיות.
במשך שנים רבות נחשבו התנאים הפיזיים והכלכליים בכפר לירודים ביותר, וחסרו: חשמל, מים, תשתיות, ביוב, כבישים ועוד. בעשור הראשון של המאה ה-21 נבע הדבר בעיקר מכך שלכפר לא הייתה תוכנית מתאר מאושרת, ולכן לא ניתן היה לבנות תשתיות באופן חוקי.
בהתערבותו של השר פואד בן אליעזר, אשר ביקר במקום ולא שבע רצון מתנאי הקיום של תושביו, זכו גן הילדים שהוקם מתרומה ותחנת טיפת חלב המאולתרת בחיבור לחשמל, חיבור אשר מספק חשמל בעומסים נמוכים ואינו מאפשר אפילו חימום כראוי בחודשי החורף הקרים באזור.
ב-19 בינואר 2010 אישרה הוועדה המחוזית לתכנון ובנייה את תוכנית המתאר של היישוב, לאחר עיכובים רבים. בכך אושרה תוכנית הבנייה האחרונה של הכפרים הבדואים במשגב. תהליך זה כלל תיאום של גורמים רבים, בהם: מינהל מקרקעי ישראל, רשות הטבע והגנים, קק"ל, משרד הפנים ומשרד הבינוי והשיכון.
חינוך ותרבות.
ביישוב מעל 350 ילדים ובני נוער, עשרות מהם חרשים. תלמידי בית הספר היסודי בכפר לומדים בכמאנה ובסלאמה, בעוד תלמידי החינוך העל-יסודי נשלחים לבתי ספר בסח'נין, בהם רוב התלמידים אינם בדואים (דבר היוצר מקרים של ניתוק ותחושות נחיתות בקרב תלמידי הכפר). מאפיין תרבותי מעניין הוא שבכפר התפתחה שפת סימנים ייחודית שמשמשת את החרשים בכפר.
את הפעילות החינוכית ביישוב מפעיל רכז נוער מטעם המועצה. בשנים האחרונות מפעילים חברי קיבוץ אשבל בשותפות עם רכז הנוער מרכז למידה, מועדון חברתי לילדים ולנוער, קבוצות נשים וקבוצות מנהיגות, העוברות הכשרה בקיבוץ אשבל. כמו כן, קיימת פעילות של קידום נוער ביישוב.
קארל ויירשטראס
קארל תאודור וילהלם וַיֶירְשְטְרַאס (בגרמנית: Karl Theodor Wilhelm Weierstraß; 31 באוקטובר 1815, אוסטנפלדה (Ostenfelde), מחוז וסטפאליה - 19 בפברואר 1897, ברלין) היה מתמטיקאי גרמני, המכונה "אבי האנליזה המודרנית".
ויירשטראס הוא האיש האחראי לניסוח הקפדני והיסודי של האנליזה המודרנית. פעל רבות כדי להבהיר את היסודות לנושאים הללו, ונודע בכך שהתעקש שכל הוכחה תהיה מבוססת על יסודות מוצקים. תוך שהוא מסתמך על עבודתו של אוגוסטין לואי קושי, הניח את התשתית המוצקה של החשבון האינפיניטסימלי, שעד תקופתו היו רעיונותיו בעייתיים בשל הבסיס הרעוע שלהם. ויירשטראס הנהיג את ההגדרות המודרניות של מושגים יסודיים כמו גבול ונגזרת, במונחי formula_1 ו- formula_2. כמה מהמשפטים החשובים באנליזה נקראים על שמו, דוגמת משפט בולצאנו-ויירשטראס ומבחן M של ויירשטראס להתכנסות טורי פונקציות.
ויירשטראס נחשב גם למרצה מצוין, ואחד מתלמידיו היה גאורג קנטור, שוויירשטראס היה תומך נלהב של רעיונותיו המהפכניים. תלמידים נוספים שלו היו פרדיננד גאורג פרובניוס, סופיה קובלבסקי, ארתור מוריץ שנפליס, הרמן שוורץ ומתמטיקאים מפורסמים נוספים.
מבצע שלום הגליל
אם ורק אם
בלוגיקה מתמטית, אם ורק אם (ראשי תיבות: אם"ם, אנגלית: iff) או "אימוּם" (בלשון חז"ל: אך ורק אם, או: תנאי כפול) הוא קַשָּׁר לוגי בין שתי טענות השקולות אחת לשנייה במובן שהאחת אמיתית כשהשנייה אמיתית, ולהפך. באופן פורמלי זהו קשר בינארי (פונקציה בעלת שני ארגומנטים שכל אחד מהם הוא פסוק) המוגדר בטבלת אמת להלן. סימונו הוא ⇔ (יש המסמנים ↔ או ≡).
כאשר מנסחים תנאים פורמליים במתמטיקה נעשה שימוש בקשר זה כדי להראות שאם תנאי אחד מתקיים, גם השני מתקיים בהכרח (ובאותה המידה אם תנאי אחד אינו מתקיים, גם השני בהכרח אינו מתקיים). בניסוח אחר, אומרים על תנאי A שהוא "הכרחי ומספיק" עבור תנאי B כאשר יש ביניהם קשר של אם ורק אם. (הכרחי - אם A לא מתקיים, B לא מתקיים. מספיק - אם A מתקיים, B מתקיים).
טבלת אמת:
מאפיינים.
הקשר 'אם ורק אם' הוא קומוטטיבי (הטענה formula_1 שקולה לטענה formula_2) ואסוציאטיבי (formula_3 אם ורק אם formula_4).
בהוכחות מתמטיות, ניתן להוכיח את הטענה "A אם ורק אם B" באמצעות הוכחת שני המשפטים הבאים:
שיטה נוספת להוכיח משפט מסוג זה היא להראות שהפסוק ((A וגם B) או (לא A וגם לא B)) מתקיים. בניסוח פורמלי: formula_5.
חוסר תשומת לב למקומם של הכמתים היא בין השגיאות הלוגיות השכיחות. למשל, אם הטענה A תלויה במשתנה חופשי x, והטענה B אינה תלויה במשתנים, אז הטענה "B מתקיימת אם ורק אם לכל x מתקיים (A(x" שונה בתכלית מן הטענה "לכל x, B מתקיימת אם ורק אם (A(x". אם B נכונה, אז בשני המקרים (A(x נכונה לכל x; אך אם B אינה נכונה, אז הטענה הראשונה קובעת שקיים x שעבורו (A(x אינה מתקיימת, ואילו לפי הטענה השנייה (A(x אינה מתקיימת לאף x.
תנאי הכרחי ומספיק.
במקום להשתמש בביטוי "אם ורק אם", משתמשים לעיתים בביטוי "תנאי הכרחי ומספיק", שמשמעותו שקולה. המשפט "a גדול ממש מ-b אם ורק אם a לא שווה b וגם a לא קטן ממש מ־b" שקול למשפט "תנאי הכרחי ומספיק לכך ש-a גדול ממש מ-b הוא ש-a לא שווה b וגם a לא קטן ממש מ־b". אם נפרק את שני הביטויים למרכיביהם הרי המילה "אם" שקולה ל"תנאי מספיק", והמילים "רק אם" שקולות ל"תנאי הכרחי".
דוגמה להצגה לא-מתמטית של תנאי הכרחי ומספיק מופיעה בדיון תלמודי בשמיטת קרקעות ושמיטת כספים, שבו נאמר: "בזמן שאתה משמט קרקע - אתה משמט כספים, ובזמן שאי אתה משמט קרקע - אי אתה משמט כספים" () החצי הראשון של המשפט מציג תנאי מספיק לשמיטת כספים, והוא שמיטת קרקע; החצי השני של המשפט קובע שזהו גם תנאי הכרחי.
נפולאון בונפרטה
נפוליון
אינדקס סופות רעמים
אינדקס סופות רעמים הוא שיטה במטאורולוגיה להערכת ההסתברות להתפתחות סופות רעמים, כאשר קיימים תנאים המאפשרים התפתחות ענני גשם.
חישוב האינדקס מתבצע על ידי השוואת הפרשי הטמפרטורות בין מפלסי לחץ שונים - 850 מיליבר מול 500 מיליבר. הערך המתקבל מהווה הערכה גסה לגבי מפל הטמפרטורות הממוצע בין שני המפלסים הללו, ומכאן נגזרת יציבות שכבת האוויר ביניהם.
ערכים של 25 מעלות צלזיוס ומעלה בדרך כלל מתבטאים במפל הטמפרטורות גבוה יותר ממפל אדיאבטי לח (יציבות על תנאי), ולפיכך גוברת ההסתברות להתפתחות אנכית של עננים עד כדי דרגת קומולונימבוס, ולהיווצרותם של סופות רעמים.
במקרי שלג גבוליים, אינדקס סופות רעמים עשוי להיות גורם חשוב בקביעת רום השלג - בדרך כלל רום השלג נמצא כ-200-300 מטר מתחת לרום הקיפאון, אולם אי יציבות גבוהה המלווה בזרמים יורדים חזקים עשויה להכפיל טווח זה.