ג'ייד התגוררה בעבר בלוס אנג'לס, קליפורניה, ארצות הברית בכדי להמשיך בקריירת השירה שלה. לאחר שהתקשה להשיג עסקה עם חברת תקליטים בארצות הברית, ג'ייד חזרה לגור בפרת' והחלה לעבוד במחסן אביה בגילדפורד . מאוחר יותר, היא עברה לגור בסידני, שם עבדה כמאפרת ואמנית. בתחילת 2019, היא הודיעה, דרך הרשת החברתית אינסטגרם, על אירוסיה עם פט האנדלין, בנו של מנכ"ל סוני מיוזיק אוסטרליה, דניס הנדלין.
משחק בשלוש מערכות
משחק בשלוש מערכות (באנגלית: Game, Set and Match) היא טרילוגיה של ספרי ריגול מאת הסופר הבריטי לן דייטון שראתה אור בין השנים 1983 ל-1985.
גיבור הסיפור הוא ברנרד "ברני" סמסון , איש מודיעין בגיל העמידה העובד ב"מחלקה" שהיא האגף האחראי על הזירה האירופית בשירות החשאי הבריטי (SIS). את הטרילוגיה פותח הספר משחקון ברלין (1983), לאחריו בא מערכת מקסיקו (1984) ולבסוף משחק לונדון (1985).
לן דייטון כתב עוד 2 טרילוגיות המתארות את ברנרד סמסון מילדותו בברלין, שם היה אביו סוכן המודיעין הבריטי ועד לפרישתו ומעלליו לאחר מכן. בטרילוגיה השנייה היו הספרים פיתיון למרגל (1988), מרגל ברשת (1989) ו-מלכודת למרגל (1990). הטרילוגיה השלישית כוללת את הספרים אמונה (1994), תקווה (1995) ו-צדקה (1996). כל הספרים תורגמו וראו אור בעברית. ספר נוסף, העשירי במניין, בשם "חורף" מתאר את האירועים השונים בגרמניה בין השנים 1899 ועד 1945 ואת סיפורם האישי של חלק מהדמויות שמתוארות בטרילוגיות לרבות אביו של ברנרד. ספר זה לא תורגם לעברית.
עלילת הטרילוגיה.
משחקון ברלין.
בתחילת שנות השמונים, מרגל לטובת הבריטים בשם "ברהמס ארבע" הנמצא בגרמניה המזרחית מבקש לערוק למערב. זהו אחד הסוכנים האמינים והחשובים ביותר של בריטניה מאחורי מסך הברזל, והוא שולח אותות מצוקה בהם הוא דורש מעבר בטוח למערב. זהותו ועבודתו אינם ידועים למרבית אנשי "המחלקה" וברנרד סמסון הוא היחיד שבו בוטח הסוכן. כוונת "המחלקה" היא לשכנע את "ברהמס ארבע" כי הוא מסוגל להמשיך ולפעול בביטחון שלא ייחשף. גיבור הספר, ברנרד, סוכן שטח לשעבר מנוסה ורב מעללים, מופקד על חילוץ הסוכן שכן היה זה "ברהמס ארבע" שהציל את חייו של ברנרד מידי השטאזי בעיר וימאר עשרים שנים לפני כן. עוד טרם יציאתו של ברנרד למשימה, הוא מסיק כי בין עמיתיו לעבודה נמצא בוגד הפועל עבור הק.ג.ב. ברור לו שהמדובר באדם הקרוב לצמרת ולברנרד עצמו. בין החשודים הוא מונה את דיקי קרוייר, המנהל הלא-כשיר שלו, ברט רנסלאר האמריקאי, שאמנם בנה את כל הקריירה שלו סביב תוצרי פעילותו של "ברהמס ארבע" ומבלה זמן לא מבוטל עם פיונה, אשתו של ברנרד, אף היא קצינת מודיעין ב-SIS. חשוד נוסף הוא פרנק הרינגטון, ראש שלוחת השדה בברלין. יתרה מכך, זה יכול להיות כל אחד מאנשי הסגל הבכיר בלונדון - אפילו ראש הסוכנות עצמו. ברנרד יוצא למזרח ברלין כדי לסייע בבריחתו של "ברהמס ארבע", ומחליט ברגע האחרון לחלץ את הסוכן כשהוא עצמו נותר מאחור. חשדותיו אודות הבוגד בסוכנות מתאמתים כאשר הוא נלכד שם ונפגש עם אשתו פיונה, הנחשפת כסוכנת הכפולה של הק.ג.ב ונאלצת להימלט מבריטניה.
מערכת מקסיקו.
זמן לא רב לאחר תום האירועים בספר הראשון, ברנרד נשלח למקסיקו במעקב אחר מקבילו בק.ג.ב. רס"ן ניקולאי סאדוף, המכנה עצמו אריך סטינס, הפועל במזרח גרמניה, כשהמטרה היא לשדלו לערוק למערב. אריך הוא גם זה שחקר את ברנרד במעצרו במזרח ברלין. הרשת הנטווית סביב הפעילות שולחת את ברנרד למקסיקו, ברלין ופריז ומכילה רשת סבוכה של מחויבויות ישנות, נאמנויות ובגידות. בדרך מתרחשים אירועים רבים – חטיפה, רצח מיותר, והתאבדות – הקורים כל כך מהר שנדמה כי ברנרד אינו מצליח לעדכן את המטה בלונדון על ההתפתחויות. לסגל הבכיר בלונדון יש סיבה לחשוד כי ייתכן שברנרד עצמו עובד עבור הצד השני. אחרי הכל, הוא היה הקרוב ביותר לבוגדת-לשעבר בתוכם. ברנרד עצמו מאבד שליטה - ונראה שהאירועים שולטים בו. ככל שמתקדמת העלילה מוצא עצמו ברנרד מופלל עם חשדות כבדים הסוגרים עליו והסיפור מתפתל חזרה לעבר מקסיקו ולכיוון השיא בו נאמנותם של כל המעורבים נחשפת.
משחק לונדון.
בהמשך לאירועי הספר הקודם, ברנרד מנהל מערכת יחסים רומנטית עם גלוריה. זו עובדת עמו במשרד, ועוזרת בגידול ילדיו, שאמם, פיונה, ערקה למזרח. אריך סטינס נמצא בחקירות בבית בטוח ואחד מפרטי המידע ממנו מוביל למעצר של סוכנת ק.ג.ב בגרמניה המספרת לברנרד כי המידע שהשיג הק.ג.ב. מ"המחלקה" ומצמרת המודיעין הבריטי סווג תחת שני שמות קוד. בעוד שברנרד פועל במבצע אותו מוביל רנסלר, הרי שבמקביל וללא ידיעתו הוא מופעל על ידי פיונה במשחק אכזרי. ברנרד נדרש להבין האם סטינס אכן ערק או שהמדובר בסוכן סובייטי שנשלח לזרוע הרס, בלבול ומידע שגוי בצד המודיעין הבריטי. לקראת סוף הספר מתכנן ברנרד, ללא אישור, החלפת מרגלים בברלין אך הדברים משתבשים קשות והאירוע הופך למרחץ דמים בה נרצחת גם טסה, אחותה של פיונה.
סדרת טלוויזיה.
טרילוגיית Game, Set and Match עובדה לסדרת טלוויזיה בשנת 1988 אותה הפיקה חברת גרנדה . איאן הולם גילם את ברנרד סמסון ומל מרטין את פיונה סמסון. ההפקה כללה 13 פרקים בני שעה כל אחד. התסריט נכתב על ידי ג'ון הולט והבימוי ניתן לקן גרייב . בשנת 1989 הסדרה הוקרנה גם בארצות הברית ברשת PBS.
הצילומים בוצעו בלונדון ובברלין ועלות ההפקה הייתה 8 מיליון דולר. למרות ההשקעה והביקורות הטובות, אחוזי הצפייה בסדרה היו נמוכים ביותר והסדרה לא הופצה באופן רשמי בקלטות או בתקליטורים.
איאן הולמס היה מועמד לפרס באפט"א לשחקן הטוב ביותר בתפקיד ראשי.
סיבוב
סיבוב היא פעולה מתמטית ופיזיקאית בה גוף מסוים עושה הקפה במעגל סביב צירו או סביב ציר אחר. הסיבוב חל על גופים רבים בחלל, כגון כדור הארץ שמסתובב סביב עצמו, השמש, הגלקסיה והיקום.
מתמטיקה.
בפיזיקה, הענף מכניקה של גוף קשיח חוקר את תכונותיהם ותנועתם של גופים קשיחים. הענף בין היתר חוקר גופים אשר מסתובבים סביב עצמם כגון הסביבון, הגירוסקופ ונדנדות.
במתמטיקה, הסיבוב חל על גופים דו-ממדים ותלת-ממדים.
בדינמיקה תעופתית, נושא הסיבוב ידוע בשם זוויות גוף (המכונה RPY), ומהווה תיאור של דרגות החופש לסיבוב גוף בשלושה ממדים.
אסטרונומיה.
באסטרונומיה, הסיבוב חל בעיקר על גופים כגון כוכבים וכוכבי לכת וכו אשר מסתובבים כולם על ציריהם. קצב הסיבוב של כוכבי הלכת במערכת השמש נמדד לראשונה על ידי מעקב אחר תכונות חזותיות. סיבוב עצמי של כוכב נמדד באמצעות אפקט דופלר או על ידי מעקב אחר תכונות בשטח הכוכב.
מהירות כדור הארץ סביב השמש היא 108,000 קמ"ש ומשלים הקפה שלמה מדי שנה.
באר ויניפרד הקדושה
באר ויניפרד הקדושה (בולשית: Ffynnon Wenffrewi; באנגלית: St Winefride's Well) היא באר מים הממוקמת בפרוורי העיר הוליוול במחוז פלינטשייר שבויילס, לא רחוק מהעיר ליברפול האנגלית. הבאר היא ככל הנראה אתר העלייה לרגל הקדום ביותר בבריטניה, שכן על פי המסורת המקומית היא מקודשת עוד מהמאה ה-7. כמו כן, היא אחד המבנים היחידים שהוזכרו בשמם ביצירה הפואטית הארתוריאנית סר גאוויין והאביר הירוק ומוזכרת כאחת משבעת פלאי ויילס.
היסטוריה.
האתר שימש ככל הנראה כמוקד עלייה לרגל כבר משלהי המאה ה-7 לאחר מותה במקום של ויניפרד הקדושה, אך העדות הכתובה הראשונה לכך היא רק מהמאה ה-12 (שנת 1115) כך שאין דרך לאמת את הסיפור. כך או כך, נאמר שלאחר מותה המים בבאר בורכו בכוחות מרפא וחוללו ניסים שונים.
לבאר נודעה חשיבות גם בהיסטוריה האנגלית, כאשר מלכים אנגלים רבים פקדו אותה במהלך או בשיא מסעות צלייניים, כשבין היתר ביקרו בה ריצ'רד הראשון (לב הארי) לפני יציאתו למסע הצלב השלישי ב-1189 והנרי החמישי בסיום מסע עלייה לרגל משרוסברי ב-1416. המלך הקתולי האחרון באיים הבריטיים, ג'יימס השני ורעייתו מרי ממודנה פקדו את האתר ב-1686 בתקווה שהביקור יסייע בהולדת יורש עצר, ואכן זמן קצר לאחר מכן הורתה מרי את ג'יימס פרנסיס אדוארד סטיוארט, שמעולם לא מלך על אנגליה. גם מלכים זרים פקדו את הבאר, בין היתר לאופולד השני מבלגיה שביקר שם ב-1828 עם הנסיכה ויקטוריה.
אמנות פלסטינית
אמנות פלסטינית היא אמנות פלסטית שיוצרים אמנים ואמניות המגדירים את זהותם כפלסטינים, החל משלהי המאה ה-19.
האמנות הפלסטינית מושפעת הן מהאמנות המערבית באירופה ובארצות הברית והן מאמנות מרחבי המזרח התיכון והעולם הערבי. היא עשירה בטכניקות, בסגנונות, בדרכי ביטוי ובנושאים מגוונים, המשקפים ניסיונות לגיבוש זהות לאומית ומקומית.
מחקר תולדות האמנות הפלסטינית הרבה לעסוק ביחס המורכב בין האמנות הפלסטינית לבין ההיסטוריה הפלסטינית, הנכבה, ייצוגים של גלות ופליטות וסוגיות של מגדר וזהות הקשורות למורכבות החברה הפלסטינית. הפלסטינים חיים בקהילות שונות המרוחקות ומנותקות זו מזו ומשתרעות על פני ארבעה אזורים גאוגרפיים שונים: יהודה ושומרון ועזה, מדינת ישראל, העולם הערבי, ואירופה וארצות הברית, ובהתאם מתפרש גם שדה האמנות הפלסטינית.
הקבוצה הגדולה ביותר של אמנים פלסטינים פועלת בתחומי יהודה ושומרון ועזה. הם מציגים בעיקר במוסדות הלימוד לאמנות ובגלריות מרכזיות בתחומי הרשות הפלסטינית, וכן בתערוכות בין-לאומיות ובמעט תערוכות בתחומי ישראל.
עם הקבוצה השנייה בגודלה נמנים האמנים הפלסטינים החיים בישראל. נוכחותם מתעצמת בשדה האמנות הפלסטיני, ומעמתת שדה זה עם מעמדם של הפלסטינים אזרחי ישראל בהקשרים פוליטיים, חברתיים ותרבותיים. אמנים אלה מציגים במרכזי אמנות ברשות הפלסטינית, בגלריות בתחומי ישראל ובתערוכות בין-לאומיות.