ב־30 ביוני 1892 התחתן קוקס בן השלושים ושש עם לואיז האולנד קינג בת העשרים ושבע. הזוג ביצע את ציורי הקיר שעיטרו את בניין האומנויות הליברליות בתערוכה הקולומביינית בשנת 1893 בשיקגו.
נולדו להם שלושה ילדים. לאונרד, יליד 1894 היה גיבור מלחמה במלחמת העולם הראשונה ובעל קריירה בתכנון ערים ובארכיטקטורה. הבן אלין, שנולד שנתיים לאחר מכן, הפך לאמן, שזכה לפרסום בציורי הקיר שלו. הבת קרוליין ילידת 1898 הייתה גם אמנית מוכשרת.
קוקס המשיך לצייר, ללמד ולכתוב עד למותו ב-17 במרץ 1919, הוא נפטר בביתו בניו יורק מדלקת ריאות.
אימה אודוקה
ערן דוידי
ערן דוידי הוא עורך דין ישראלי. החל מיוני 2021 משמש כמנכ"ל משרד המשפטים.
ביוגרפיה.
נולד לריקי ופאר דוידי. שירת כקצין בדרגת סרן בצה"ל, ושימש כסגן מפקד סיירת צנחנים. בעל תארים ראשונים במשפטים ובממשל מהמרכז הבינתחומי הרצליה, שניהם בהצטיינות יתרה, ובעל תואר שני במשפטים מאוניברסיטת קולומביה שבניו יורק. במהלך לימודיו היה חבר מערכת כתב העת משפט ועסקים, ולאחריהם עורך אורח, לצד פרופ' עלי בוקשפן, של כרך יד לכבודו של פרופ' אמנון רובינשטיין. בין התארים התמחה בבית המשפט העליון, ושימש כעוזר משפטי לנשיא בית המשפט העליון אהרן ברק. כמו כן עבד כעורך דין במגזר הפרטי.
לאחר לימודי התואר השני שב דוידי ארצה ושימש כיועץ מקצועי בכיר לשר החינוך גדעון סער. בין השאר שימש ראש פרויקט מרכזי חדשנות במועצה להשכלה גבוהה. לאחר מכן, עד נובמבר 2014, שימש כראש המטה של שר הפנים סער. בין השנים 2018–2021 שימש כמנכ"ל מרכז מיטיב לפסיכולוגיה חיובית ומדע האושר במרכז הבינתחומי הרצליה. שימש כחבר המועצה לביקורת סרטים.
דוידי היה שותף בהקמת מפלגת תקווה חדשה, והשתתף בין השאר בכתיבת תקנון המפלגה וניהול המשא ומתן מטעמה להקמת ממשלת ישראל השלושים ושש.
ביוני 2021, עם מינויו לשר המשפטים, מינה גדעון סער את דוידי למנכ"ל משרד המשפטים. במסגרת תפקידו הוא חבר הוועדה לגיבוש .
חיים אישיים.
נשוי למיטל זמיר-דוידי, מייסדת ומובילת מיזם דורותיים לקידום חינוך באמצעות קשר בין-דורי. מתגורר בבן שמן ומקיים אורח חיים דתי.
נעמה קאופמן-פס
נעמה קאופמן-פס היא מנכ"לית משרד החקלאות ופיתוח הכפר. בתפקידה הקודם הייתה משנה למנכ"ל משרד הכלכלה והתעשייה.
ביוגרפיה.
קאופמן-פס עשתה שירות לאומי. היא עורכת דין בעלת תואר ראשון ושני במשפטים מאוניברסיטת בר-אילן, ותואר שני במנהל עסקים (MBA) עם התמחות במימון, במסלול מיוחד למצטיינים, אונ' בר-אילן.
קאופמן-פס שימשה בעבר אחת מעורכות הדין בלשכה המשפטית במשרד האוצר והייתה ראשת המטה שהיה אחראי על העדפת תוצרת חקלאית מישראל. נוסף על כך, היא הייתה גם מנהלת הרשות לשיתוף פעולה תעשייתי ולקידום השקעות זרות.
בנובמבר 2016 היא מונתה למשנה למנכ"ל משרד הכלכלה והתעשייה, ובהמשך מונתה גם לממלאת מקום של המנכ"ל.
ביוני 2021 החליט שר החקלאות ופיתוח הכפר, עודד פורר למנות את קאופמן-פס למנכ"לית המשרד. מינויה אושר ב-4 ביולי 2021. היא נכנסה לתפקידה באותו יום, והחליפה את המנכ"ל היוצא, נחום איצקוביץ'.
משוואת גיבס-דוהם
משוואת גיבס-דוהם מתארת את היחס בין שינויים בפוטנציאל הכימי במערכת תרמודינמית לבין החלקיקים השונים המרכיבים אותה. המשוואה היא:
כאשר formula_2 מתאר את כמות המולים מחומר formula_3, formula_4 מתאר את השינוי האינפיניטסימלי בפוטמציאל הכימי עבור אותו החומר formula_3, formula_6 מסמל את האנטרופיה, formula_7 את הטמפרטורה בסקלאת קלווין, formula_8 הנפח, ו-formula_9 הלחץ. formula_10 מתאר את מספר החומרים השונים במערכת. משוואת גיבס-דוהם מראה כי גדלים אינטנסיביים במערכות תרמודינמיות אינם בלתי תלויים. לא ניתן להשתמש במשוואת גיבס-דהם עבור מערכות תרמודינמיות קטנות לאור השפעות של תופעות מיקרוסקופיות שונות.
המשוואה קרויה על שמם של הפיזיקאים ג'וסיה וילארד גיבס ופייר דוהם.
פיתוח.
ניתן לפתח בפשטות את משוואת גיבס-דוהם מתוך החוק הראשון של התרמודינמיקה. הדיפרנציאל השלם של האנרגיה החופשית של גיבס, formula_11, במונחי המשתנים החופשיים שלו הוא
האנרגיה החופשית של גיבס היא תוצאה של טרנספורם לז'נדר של האנרגיה של המערכת. לכן את הנגזרות במשוואה לעיל ניתן להחליף ולתאר באופן הבא:
האנרגיה החופשית של גיבס של מערכת ניתנת כתיבה גם באופן הבא:
כך שאם נגזור את הדפרנציאל השלם מתוך המשוואה לעיל נקבל:
מההשוואה בין שתי המשוואות של formula_16 נקבל:
שניתנת לפישוט לכדי משוואת גיבס-דוהם:
פיתוח נוסף.
דרך נוספת לפיתוח משוואת גיבס-דוהם מתחשב בתכונות האקסטנסיביות של האנרגיה. גודל אקסטנסיבי מקיים:
formula_19
כאשר formula_20 מסמל את כל המשתנים האקסטנסיביים של האנרגיה של המערכת,formula_21. מכאן נסיק כי האנרגיה של המערכת היא פונקציה הומוגנית מסדר ראשון. לפי משפט אוילר לפונקציות הומגניות, הקשר לעיל מתקיים כאשר בוחרים את הנפח, כמות החלקיקים והאנטרופיה להיות המשתנים האקסטנסיבים:
הדיפרנציאל השלם של משוואה זו היא:
formula_23
לפי החוק הראשון של התרמודינמיקה, על ידי השוואה לביטוי הדיפרנציאל השלם של האנרגיה, formula_24, ניתן לבסוף לקבל את משוואת גיבס-דוהם:
יישומים.
נרמול של משוואת גיבס-דוהם באמצעות האקסטנסיביות של המערכת, כגון המספר הכולל של המולים במערכת, מקנה את היחס בין המשתנים האינטנסיבים של המערכת. כך לדוגמה, עבור מערכת פשוטה עם formula_10 תרכובות שונות, יהיו formula_27 משתנים בלתי תלויים המכונים "דרגות חופש". אם, לדוגמה, מיכל מכיל חנקן טהור בטמפרטורת החדר (298 K) ובלחץ של 25 MPa, אז ניתן לחשב את צפיפות החומר (258 kg/m3), האנתלפיה (272 kJ/kg), האנטרופיה (5.07 kJ/kg⋅K) או כל משתנה תרמודינמי אינטנסיבי אחר. אם במקום חנקן יש במיכל תערובת של חמצן וחנקן אז נדרש מידע כדי לבצע חישובים אלו. לרוב מידע זה יהיה היחס בין החמצן לחנקן במערכת.
אם במערכת קיימים החומר נמצא במספר פאזות שונות, אז הפוטנציאל הכימי שווה לאורך הגבול של שיווי המשקל בין הפאזות. תוך הנחה שהמערכת בשיווי משקל תרמודינמי, כלומר שהטמפרטורה והלחץ קבוע, באמצעות משוואת גיבס-דוהם ניתן לחלץ את חוק הפאזות של גיבס.
טנגו הפרשים השחורים
טנגו הפרשים השחורים או הגנה מקסיקנית או הגנת קוויץ-טראז'קוביץ' היא פתיחת שחמט, המתחילה במהלכים הבאים:
קוד ECO עבור הגנה מקסיקנית הוא A50.
היסטוריה.
מקורה של הפתיחה בשנות העשרים של המאה העשרים, כאשר שוחקה גם על ידי רב האמן המקסיקני קרלוס טורה (ומכאן השם "ההגנה המקסיקנית") והמאסטר האמריקאי אלכסנדר קוויץ. טורה השתמש בה כדי להביס את אלוף ארצות הברית בשחמט פרנק ג'יימס מרשל בשבעה מהלכים בלבד. בהמשך שיחקו אותה המאסטר היוגוסלבי מיכאילו טראז'קוביץ' ורב האמן הסובייטי אנטולי לוטיקוב.
לאחר עשרות שנים של שכחה, התחדשה הפתיחה על ידי רב האמן הבינלאומי ג'ורג'י אורלוב, שפרסם חוברת וספר אודותיה בשנים 1992 ו-1998, בהתאמה. אורלוב נתן לפתיחה את השם "טנגו הפרשים השחורים".
מאז 1992, הפתיחה אומצה על ידי מספר רבי-אמן חזקים, ביניהן ויקטור בולוגן, ג'ואל בנג'מין, לארי כריסטיאנסן ואלכס ירמולינסקי. ירמולינסקי אפילו העז להשתמש בה נגד גארי קספרוב.
עקרון פעולה.
אף על פי שה"טנגו" נדירה למדי, יש לה בסיס טוב יותר מאשר לרוב הפתיחות האקסצנטריות האחרות: השחור מתפתח במהירות, בעל מבנה רגלים גמיש, והוא מוכן להכות חזרה במרכז עם 3. ... ה5, או עם ... ה6 ו- ... ד5. לפתיחה יש כמה וריאציות מובהקות, אך היא מאוד ורסטילית, והיא עשויה להפוך להגנה הודית של המלך, הגנה נימצו-הודית, הגנה בוגו-הודית, הגנת צ'יגורין, מערכת רגוזין, פתיחה קטלאנית ופתיחה אנגלית.
המשכים אפשריים.
3. פ-ו3.
המהלך הנפוץ ביותר, מונע 3 .. ה5. השחור מגיב בדרך כלל עם 3. ... ה6, אם כי 3. ... ד6, סוג של הגנה הודית ישנה, אפשרי גם כן.
לאחר 3. ... ה6, הלבן יכול לשחק 4. פ-ג3 ר-ב4 (העברה להגנה נימצו-הודית).
3. פ-ג3.
זהו המהלך השני הפופולרי ביותר של הלבן. [22] לאחר 3. ... ה5, אפשרות אחת עבור הלבן היא 4. פ-ו3, מעבר לפתיחה אנגלית. [23] ריצ'רד פליסר ממליץ על 4. ... ה4!? בתגובה, בעוד אורלוב מעדיף 4 ... ה:ד4 5. פ:ד4 ר-ב4.
לעומת זאת, הקו הראשי הוא 4. ד5 פ-ה7. כעת המשחק עשוי להימשך בצורת "טנגו", למשל עם 5.פ-ו3 פ-פ-ז6, או מעבר להגנה הודית של המלך באמצעות 5. פ-ו3 ד6 6. ה4 (6. ר-ז5!?) ז6 7. ר-ה2 ר-ז7 8. 0-0 0-0.
גישה נוספת אך לא נפוצה היא הוא 3. ... ה6, המאפשר ללבן לשחק 4. ה4 (או גם מהלכים אחרים כגון 4. ד5, 4. ר-ז5, 4. א3, 4. ו3 ו-4. פ-ו3 ). אם השחור עוקב עם 4. ... ד5, מאותה עמדה, האפשרויות העיקריות ללבן הן 5.ה5 (הקו הראשי), 5. ג:ד5, 5. ה:ד5 ו-5. ר-ז5. לאפשרויות אלה ניתן להגיע גם באמצעות טרנספוזיציה מהווריאציה מיקאנס -קרלס של הפתיחה האנגלית (1. ג4 פ-ו6 2. פ-ג3 ה6 3. ה4), אם כי אם שחור רוצה לשחק בצורה זו, סדר המהלך האופטימלי הוא 1. ד4 פ-ו6 2. ג4 ה6 3. פ-ג3 פ-ג6.
3. ד5.
מהלך שאפתני זה ניתן לשחק אך לעיתים רחוקות נעשה בו שימוש. השחור מגיב בדרך כלל עם 3. ...פ-ה5 ואז לאחר 4. ה4 (מזמין 4. ... פ:ה4?? 5. מה-ד4), השחור מכה חזרה במרכז עם 4. ... פ-ז6 5. ו4 ה5.
אליפות ישראל בהיאבקות חופשית נובמבר 2016
אליפות ישראל בהיאבקות חופשית נערכה בבאר שבע ב-19 בנובמבר וב-26 בנובמבר 2016.
ראו גם.
אליפות ישראל בהיאבקות יוונית-רומית
מיכל פרנק
מיכל פרנק (נולדה ב-9 באפריל 1976) היא מנהלת ישראלית, המכהנת כמנכ"לית משרד התחבורה והבטיחות בדרכים.
ביוגרפיה.