התחרויות נערכות על מגוון רחב של מסלולים המציבות בפני הנהגים אתגרי נהיגה שונים. אורך המסלול נע בין חצי מייל למייל והוא כולל בתוכו גם נהיגה על אספלט וגם על עפר. בנוסף, בחלק מהמסלולים קיימים מכשולים נוספים המוסיפים עניין לתחרות.
רכבים.
הרכבים המשתתפים בתחרות מבוססים על רכבים מייצור סדרתי, אך עוברים שינויים משמעותיים בשילדה, במנוע ובאמצעי הבטיחות המותקנים ברכב. הרכבים נדרשים להיות בעלי יכולות מגוונות - המנועים שלהם מפיקים כ-600 כוחות סוס ומאפשרים לרכב להאיץ מ-0 ל-100 קמ"ש בכ-2 שניות, מערכת ההנעה שלהם היא 4X4 על מנת לאפשר התמודדות עם כל סוגי המשטחים ושלדת הרכב צריכה להיות חזקה מספיק בשביל להתמודד עם קפיצות באוויר למרחק של 20 מטרים והתנגשות ברכבים אחרים. בניגוד לתחרויות אחרות, בראלי-קרוס אסור השימוש בעזרים אלקטרוניים.
אסתריה עובדיה
אחרי סטונוול
אחרי סטונוול הוא סרט דוקומנטרי משנת 1999 בבימויו של ג'ון סקגליוטי. הסרט מתעד שלושים שנה של אקטיביזם להט"בי, התנועה שנולדה מתוך מהומות סטונוול ב-1969. הוא סרט המשך לסרט לפני סטונוול מ-1986, בהפקתו של סקגליוטי. את הסרט קריינה הזמרת הלסבית האקטיביסטית מליסה אתרידג'. בסרט השתתפו דורותי אליסון, ג'ול גומז, ריטה מיי בראון, ברברה גיטינגס, ברני פרנק, ודמויות להט"ביות מובילות נוספות.
פרסים.
ב-1999 זכה הסרט בפרס הקהל לסרט תיעודי מצטיין בפסטיבל Outfest, פסטיבל סרטים גאה בלוס אנג'לס. ב-2000 היה הסרט מועמד לפרס GLAAD.
עופר בלוך
עופר בּלוֹך (נולד ב-17 בספטמבר 1959) הוא איש ניהול ישראלי. אשר כיהן כמנכ"ל שופרסל, מנכ"ל חברת החשמל, מנכ"ל חברת "נייר חדרה", נשיא ומנכ"ל "נטפים", נשיא ומנכ"ל חברת הלווין "Yes" ומנכ"ל תשלובת החלב של "תנובה".
ביוגרפיה.
עופר בלוך נולד ב-1959 וגדל בתל אביב. ב-1977 התגייס לצה"ל ושירת בחיל השריון כמ"פ טנקים. הוא השתחרר בדרגת רב-סרן. ב-1986 סיים את לימודי התואר הראשון בכלכלה באוניברסיטת תל אביב ובהמשך סיים תואר MBA בבית הספר למוסמכים במנהל עסקים ע"ש ליאון רקנאטי שבאוניברסיטת תל אביב.
מיד עם סיום הלימודים, הצטרף ככלכלן לתשלובת החלב בקונצרן תנובה. ב-1996 מונה לסמנכ"ל השיווק בתשלובת החלב בקונצרן וב-1999 נבחר לכהן כמנכ"ל תשלובת החלב בקונצרן – תפקיד בו כיהן עד ל-2003. במהלך כהונתו, גיבש בלוך את הסכם שיתוף הפעולה עם יופלה הצרפתית והיה אחראי על השקת המותג בישראל, הנחשבת להצלחה שיווקית. בנוסף, בתקופתו של בלוך הוכנס המותג קרלו בתחום מעדני החלב והמותג "פיראוס" בתחום הגבינות המלוחות.
עם פרישתו מתנובה, מונה בלוך לנשיא ומנכ"ל חברת Yes הטלוויזיה בלוויין. בתקופתו של עופר בלוך כמנכ"ל, צמחה החברה, בין השאר בתחרות מול חברת הכבלים HOT, תוך ייצוב מצבה הפיננסי. בין השנים 2001 ועד 2006, במקביל לתפקידיו בתנובה ובחברת הלווין YES, כיהן בלוך כיו"ר איגוד המפרסמים. במסגרת תפקידו זה הוביל בלוך מהלכים רבים, ביניהם, ניסוח האמנה להגינות ולאחריות בפרסום של המפרסמים בישראל, אימוץ מדריך האתיקה בפרסומות וסלילת הדרך להענקת התו האתי למפרסמים והידוק הקשר עם החברים באיגוד.
ב-2006 מונה לנשיא ומנכ"ל חברת ציוד ההשקיה נטפים וכיהן בתפקידו עד 2009. במהלך כהונתו, התמודדה "נטפים" עם השלכות המשבר הכלכלי העולמי והחברה הפועלת בתחום טכנולוגיית ההשקיה בטפטוף, נאלצה לבטל כמעט לחלוטין את תוכניותיה האסטרטגיות, תוך פיטורי 150 עובדים.
ב-2009 מונה למנכ"ל חברת התקשורת לידקום. לאחר ארבעה חודשים, בעקבות משבר כספי אליו נקלעה החברה, הודיע בלוך על התפטרותו מהתפקיד. באותה השנה מונה למנכ"ל חברת נייר חדרה בע"מ, תפקיד בו כיהן 5 שנים, עד ל-2014. המהלך האחרון של בלוך בנייר חדרה היה מאבק מתוקשר וסוער עם ועד העובדים של המפעל; הוא הוביל קיצוץ רוחבי בשכרם של המנהלים והעובדים, וכאשר הגיע לעובדים המאוגדים נאלץ להיאבק מולם עד שיסכימו גם כן לקצץ בשכרם. הסיבה לקיצוץ היה משבר בעסקי הנייר של החברה, שעברו להפסד.
בתקופת כהונתו כמנכ"ל חברת נייר חדרה בע"מ שימש גם יו"ר דירקטוריון בחברות הבת של החברה.
במרץ 2015 בחר דירקטוריון חברת החשמל בעופר בלוך למנכ"ל החדש של החברה וביוני נכנס לתפקידו.
בפברואר 2022, בלוך נבחר לכהן כמנכ"ל חברת שופרסל. והוא נכנס לתפקידו ב-9 במאי.
ביולי 2022 התקבלה החלטה בדירקטוריון שופרסל להדיח את בלוך מניהול החברה
בלוך מתגורר בהרצליה, הוא נשוי לשלי ואב לשניים.
כהונות בחברות ארגונים ודירקטוריונים.
במקביל לתפקידי הניהול שמילא, עופר בלוך כיהן כחבר במספר חברות, ארגונים ודירקטוריונים:
בין 2003 ל-2007 כיהן כחבר באקדמיה הישראלית לקולנוע.
בין 2001 ל-2006 כיהן כיו"ר איגוד המפרסמים בישראל.
בין 2009 ל-2012 כיהן כדירקטור מטעם הציבור בפורטל האינטרנט וואלה עד למחיקתו מהמסחר.
בין 2013 ל-2015 כיהן כדירקטור בחברת עוף טוב בע"מ.
מ-2015 מכהן כיו"ר לא פעיל ב"פיתוח שאן" – משקי עמק בית שאן בע"מ.
בנוסף הוא פעיל בארגונים שונים שאינם למטרות רווח (מלכ"ר).
חמור (דמות)
בארי חמיש
אלי איזקוב
אלי איזקוב הוא איש עסקים אמריקאי ממוצא ישראלי. דמות בולטת ומשפיעה בתעשיית היהלומים העולמית מאז 1979.
ביוגרפיה.
נולד בירושלים, גדל וחונך בארצות הברית. בן למשפחת חלוצים בענף היהלומים בישראל ובארצות הברית. נכנס לעסקי המשפחה ונעשה שותף בחברת י. איזקוב ובניו, העוסקת בייצור, יבוא ויצוא של יהלומים, שמשרדיה בשדרה החמישית בניו יורק.
בשנת 1979 הצטרף לראשונה לחבר המנהלים של בורסת היהלומים של ניו-יורק (Diamond Dealers Club-DDC), בורסת היהלומים הגדולה ביותר בארצות הברית. בשנים הבאות שימש במספר תפקידי מפתח בבורסה, בהם: יו"ר חבר המנהלים ומזכיר הארגון.
בשנת 1986 נבחר לשמש כגזבר פדרציית היהלומים העולמית (World Federation of Diamond Bourses-WFDB), ארגון המאגד בתוכו בורסות ליהלומים מרחבי העולם, ומונה לחבר וועדת הנשיאות שלה.
בינואר 1990 הוא נבחר לנשיא בורסת היהלומים של ניו-יורק, ומיד לאחר היבחרו יזם את הקמת וועדת ההיגוי לתעשיית היהלומים (Diamond Industry Steering Committee), ארגון גג המאגד את ארבעת ארגוני היהלומים של ניו-יורק, והיה הראשון לעמוד בראשה.
במהלך קונגרס היהלומים העולמי שהתקיים במאי 1991 בלונדון, נבחר מר איזקוב פה אחד לשמש נשיא פדרציית בורסות היהלומים העולמית (World Federation of Diamond Bourses-WDC). ביוני 1993 הוא נבחר מחדש פה אחד לקדנציה שנייה בקונגרס שהתכנס באנטוורפן, בלגיה. בקונגרס שנערך בתל אביב במאי 1996, נבחר שוב פה אחד בשלישית, לשמש כנשיא הארגון. בתקופת כהונתו כנשיא, התפתחה הפדרציה באופן משמעותי, ונעשתה לגורם חשוב מאוד בתעשייה. היא פעלה להקמת בורסות שונות, ונוספו לשורותיה הבורסות של תאילנד, איחוד האמירויות הערביות, סין, רוסיה והודו. ב-1998, עם סיום הקדנציה השלישית כנשיא פדרציית היהלומים, נבחר איזקוב פה אחד, במהלך קונגרס היהלומים העולמי בבנגקוק, תאילנד, לנשיא כבוד לכל חייו של הפדרציה.
בעקבות התפתחות סכסוך יהלומי המריבה (יהלומי דמים) באפריקה בסוף שנות ה-1990, נתבקש מר איזקוב על ידי ראשי התעשייה לעמוד בראש ארגון חדש אשר ירכז את המאמץ להילחם בתופעת מימון הסכסוך האזרחי מרווחי הסחר ביהלומי גלם. World Diamond Council-WDC הוקמה במהלך קונגרס היהלומים העולמי באנטוורפן, בלגיה, ביולי 2000, והוא נבחר פה אחד כנשיאה המייסד.
במרוצת שלש השנים הבאות, עבד איזקוב בשיתוף עם נציגי ממשלות מכל רחבי העולם ועם נציגי ארגונים לא-ממשלתיים, על מנת ליצור מערכת בקרה בינלאומית אשר תווסת את זרימת יהלומי הגלם לצינור ההפצה, על מנת לסנן מתוכה סחורה אשר מקורה באזורי סכסוך אזרחי. "תהליך קימברלי", אשר מר איזקוב נחשב לאחד האדריכלים החשובים שלו, התקבל והוטמע בשנת 2003, ואומץ על ידי מועצת הביטחון של האו"ם. תהליך קימברלי נחשב כגורם משמעותי להורדת כמות יהלומי המריבה בצינורות ההפצה מ-4 אחוזים לפחות מאחוז אחד.
בנובמבר 2006, קבל איזקוב הזמנה מיוחדת משר החוץ הרוסי סרגיי לברוב להופיע במליאת הG8 במוסקבה ולדווח על שתוף הפעולה בין ענף היהלומים והתכשיטים, ארגוני זכויות האדם והממשלות שהביא להצלחת ״תהליך קימברלי״ וכיצד זה יכול לשמש כמודל לאתגרים במגור הטרור הבינלאומי.
הישג קריטי נרשם במהלך הוועידה השנתית השביעית של מועצת היהלומים העולמית בסנט פטרסבורג שברוסיה ביולי 2010, כאשר תהליך קימברלי הצליח להגיע להסכמה על הסכם שיאפשר את חידוש היצוא של יהלומי גלם משדות היהלומים במרנג' שבזימבבואה, בניסיון לפתור משבר שאיים לשתק את הסחר ביהלומי גלם. מר איזקוב הזמין קודם לכן את תהליך קימברלי (KP) לקיים כנס מצומצם בסנט פטרבורג לצד מועצת היהלומים העולמית, בניסיון נוסף להגיע להסכמה על שדות היהלומים במרנג'. כתוצאה מכך, משלחת בכירה מממשלת זימבבואה, כולל שר הכרייה אוברט מוזס מפופו, והיועץ המשפטי של זימבבואה, יוהאן טומאמה, נסעו לסנט פטרבורג לוועידה. כך גם משלחת מדרג גבוה ממשרד החוץ האמריקני בראשות סוזן פייג', סגנית סגן מזכיר המדינה בארצות הברית.