ל-James Pond הופיעו שני המשכים; James Pond 2: Codename Robocod ו-James Pond 3 Operation Starfish. בנוסף הופיעה ערכת נושא של המשחק במשחק ספורט הנקרא The Aquatic Games, וכן כקמיע ב-Rolo to the Rescue. בשנת 2011 הופיע שוב המשחק בגרסה לאייפון ואייפד תחת השם James Pond in the Deathly Shallows. בספטמבר 2013 חברת Gameware Europe, אשר רכשה את הרישיון על James Pond בשנת 2003, העלתה יוזמה באתר Kickstarter למשחק חדש בסדרה, אשר יעוצב על ידי המעצב המקורי של שאר המשחקים כריס סורל, ואשר היה אמור להיקרא "James Pond - Pond is Back!". ב-7 באוקטובר 2013 בוטל המיזם משום שהיה נראה בלתי סביר להגיע ליעד התקציבי.
מחשב K
מחשב K הוא מחשב-על המיוצר על ידי חברת Fujitsu. קרוי על שם המילה היפנית "קיי" (京) אשר פירושה 10 קואדריליון. כיום הוא שוכן בקריית המוסד המתקדם למדעי המחשב RIKEN, בקובה שביפן. מחשב ה-K מבוסס על ארכיטקטורת זיכרון מבוזר עם יותר מ-80,000 nodes. מחשב K משמש ליישומים שונים, בהם מחקר אקלים, מניעת אסונות, ומחקר רפואי. מערכת ההפעלה של מחשב ה-K מבוססת על ליבת לינוקס, עם מנהלי התקנים מיוחדים התואמים לחומרת המחשב. המחשב צורך 12.6 מגה-ואט.
ביוני 2011 דירג פרויקט טופ500 את מחשב ה-K כמחשב המהיר בעולם, עם מהירות חישוב של למעלה מ-8 פטה פלופסים. בנובמבר 2011 היה למחשב הראשון בהיסטוריה בעל יכולת חישוב של למעלה מ-10 פטה פלופסים. המחשב נועד במקור להגיע לפעילות מקסימלית ביוני 2012, ובאותו תאריך הוחלף על ידי ה-IBM Sequoia האמריקאי כמחשב המהיר בעולם. נכון ל-2013 זהו המחשב הרביעי במהירותו בעולם.
על גופים צפים
על גופים צפים הוא חיבור בן שני ספרים בשפה היוונית שנכתב על ידי ארכימדס מסירקוזה (287 לפנה"ס - 212 לפנה"ס), אחד מגדולי המתמטיקאים, הפיזיקאים והמהנדסים של העת העתיקה. על גופים צפים, שמשערים שנכתב בסביבות 250 לפנה"ס, שרד רק באופן חלקי ביוונית, והשאר בלטינית ימי ביניימית שתורגמה מיוונית. זו העבודה הידועה הראשונה על הידרוסטטיקה, אשר ארכימדס מזוהה כמייסדה.
היסטוריה.
ארכימדס חי בעיר-מדינה היוונית סירקוזה, סיציליה. נזקפת לזכותו הנחת יסודות ההידרוסטטיקה (אותם ביסס בחיבור "על גופים צפים"), הסטטיקה וחישוב המתמטיקה שבבסיס המנוף. כמדען מוביל של העת העתיקה, ארכימדס גם פיתח מערכות גלגלות מתוחכמות כדי להניע עצמים כבדים במינימום מאמץ. בורג ארכימדס שתכנן עומד ביסוד הנדסת המים המודרנית, ומכונות המלחמה שלו עזרו לעצור את צבאות רומי במלחמה הפונית הראשונה. ארכימדס אף הפריך לחלוטין את טיעוניו של אריסטו והראה שבלתי אפשרי להפריד בין המתמטיקה והטבע, והוכיח זאת על ידי המרת תאוריות מתמטיות להמצאות פרקטיות.
החיבור.
המטרה של החיבור "על גופים צפים" הייתה לקבוע את התנוחות שמגוון מוצקים יתייצבו בהם כאשר הם צפים בנוזל, בהתאם לצורה שלהם והשינוי במשקל הסגולי לאורכם.
ספר ראשון.
בחלק הראשון של החיבור, ארכימדס מבסס מספר עקרונות כללים, למשל שמוצק צפוף יותר מהנוזל יהיה, כשהוא מושקע בנוזל, קל יותר (המשקל ה"חסר" נמצא בנוזל שהוא מתיק ממקומו). הטענה החשובה ביותר בעל גופים צפים היא זו המוכרת כיום כחוק ארכימדס:
ארכימדס דן בחלק זה גם בשיווי משקל של זורמים, ומוכיח שמים יאמצו צורה ספירית מסביב למרכז כבידתי (לא מרכז כובד אלא נקודת מוקד של שדה הכבידה). הוכחה זו הייתה ככל הנראה ניסיון להסביר את התאוריה של אסטרונומים יוונים בני דורו כמו ארטוסתנס שכדור הארץ עגול. הזורמים שארכימדס מתאר אינם בעלי כבידה עצמית, שכן הוא מניח את קיומה של נקודה אליה כל הדברים נופלים כדי לגזור את הצורה הכדורית.
ספר שני.
הספר השני הוא הישג מתמטי מהכבירים שבעולם העתיק. הספר מכיל חקירה מפורטת של תנוחות שיווי המשקל היציבות של פרבולואידים צפים במגוון צורות וצפיפויות יחסיות, כאשר הם צפים בנוזל בעל משקל סגול גבוה יותר, ותחת אילוצים גאומטריים והידרוסטטיים שונים. היא מוגבלת למקרה שהבסיס של הפרבולואיד נמצא כולו מעל או כולו מתחת למשטח הנוזל. בכל אחד מהמקרים האלה, היעד של חקירתו של ארכימדס הוא למצוא את זווית הנטייה של ציר המקטע הפרבולואידי (ציר הפרבולואיד) יחסית לאנך לפני המים במצב שיווי משקל. אחת התוצאות המרכזיות של ארכימדס היא בנייה גאומטרית מסובכת אשר משמעותה היא, בשפה מודרנית, גזירת משטח היציבות (equilibrium surface) במרחב הפאזה, המורכב מכל הקונפיגורציות formula_1 עבורן העצם בשיווי משקל. (formula_2 היא זווית הנטייה של הציר, formula_3 היא זווית מסוימת המגדירה את הפרבולואיד ו-s הוא היחס בין צפיפות העצם הצף לצפיפות המים), חקירתו של ארכימדס דווקא את הפרבולואידים הייתה קרוב לוודאי אידיאליזציה של צורת גופי אוניות. בכמה מהפרקים שלו הגופים צפים עם הבסיס מתחת למים ומבצבצים מעל למים, בדומה לדרך שבה קרחונים צפים.
אאורקה.
על פי אנקדוטה מפורסמת שסופרה על ידי ויטרוביוס בכרך התשיעי של הספר "על אודות האדריכלות", נתבקש ארכימדס לקבוע האם הכתר של המלך היירון השני עשוי מזהב טהור. כדי למצוא את הרכב הכתר היה צריך להשוות את נפחו לנפח של כתר זהב באותו משקל, אולם אז לא ידעו איך למדוד את נפח הכתר. בעת שארכימדס רחץ באמבט ציבורי הוא הבין שגופו השקוע באמבט דוחה כמות מים השווה לנפח גופו. בדרך זו הוא למד כיצד למדוד נפח של גוף כלשהו. מרוב התלהבות יצא בריצה לרחוב כשהוא עירום וצועק "אאורקה!" (מצאתי). הסיפור ככל הנראה לא מדויק משום שהבדלי הנפח בין כתר זהב לכתר מזויף באותו משקל, יגרמו לעליית פני המים בהפרש קטן מדי מכדי שיבחינו בו במכשירי המדידה של אותם ימים.
אפולוניוס מפרגה
אפולוניוס מפרגה (פרגאיוס, ביוונית: Ἀπολλώνιος ὁ Περγαῖος, בלטינית: Apollonius Pergaeus; 262 לפנה"ס - 190 לפנה"ס) היה מתמטיקאי יווני ואסטרונום הידוע בשל כתביו על חתכי החרוט.
מקורו של אפולוניוס בעיר ההלניסטית פרגה באזור פמפיליה באסיה הקטנה.
המתודולוגיה והטרמינולוגיה החדשנית שלו, במיוחד בתחום של חתכי חרוט, השפיעו על מלומדים רבים מאוחרים יותר ובהם תלמי, מאורוליקוס, יוהאנס קפלר, אייזק ניוטון, ורנה דקארט. אפולוניוס הוא שנתן לאליפסה, לפרבולה ולהיפרבולה את השמות בהם אנו מכירים אותם.
יורי יאקובלב
יורי יאקובלב (ברוסית: Юрий Яковлев; 25 באפריל 1928, מוסקבה – 30 בנובמבר 2013, מוסקבה) היה שחקן תיאטרון וקולנוע רוסי וסובייטי. הוא זכה בפרס ברית המועצות, פרס הפדרציה הרוסית ובשנת 1976 הוענק לו תואר האמן העממי של ברית המועצות. על פעילותו בתחום התיאטרון הוא קיבל מספר עיטורים בתקופת ברית המועצות ורוסיה.
חייו.
יורי יאקובלב נולד במוסקבה למשפחת משפטן. בשנת 1937 במהלך הטיהורים הגדולים חלק גדול מקרוביו אבדו. לאחר תחילת מלחמת העולם השנייה המשפחה נמלטה לאופה. בהיותו באופה יאקובלב החל לעזור לאימה בבית חולים צבאי. בשנת 1943 הם חזרו למוסקבה ויאקובלב החל לעבוד במוסך. בשנת 1948 הוא ניסה להתקבל ללימודים ב-VGIK אך ללא הצלחה והתקבל לבית הספר למשחק ליד תיאטרון וכטנגוב. את שנת הלימודים הראשונה הוא סיים בין הסטודנטים החלשים והיה על סף סילוקו מלימודים. בהמשך הוא השתפר ולאחר סיום לימודיו בשנת 1952, התקבל לתיאטרון ווכטנגוב. יאקובלב שיחק על במתו במשך כול חייו. במספר הצגות הוא שיחק לצד מיכאיל אוליינוב.
את התפקיד הראשון בקולנוע יאקובלב גילם כבר בשנת 1953 בהיותו סטודנט. בשנת 1958 הוא שיחק באחד התפקידים הראשיים בסרט של איוואן פירייב "אידיט" על פי ספרו של פיודור דוסטויבסקי. ההצלחה הגדולה הגיע ליאקובלב לאחר השתתפותו בסרטי של אלדר ריאזנוב הבלדה הגוסארית וצחוק הגורל (ואף הופיע בסרט ההמשך משנת 2007, צחוק הגורל 2) ובסרטיו של לאוניד גאידאי כדוגמת איוואן וסילייביץ' מסב את מקצועו.
במקביל לקולנוע בו יאקובלב שיחק בכ-70 סרטים הוא המשיך בתיאטרון וכטנגוב והיה בין שחקניו המובילים. יאקובלב עסק גם בדיבוב סרטים מצוירים וקריינות.
בשנים האחרונות הוא כבר לא הצטלם בקולנוע ובתיאטרון השתתף רק בהצגה אחד. יאקובלב נפטר ממחלה ונקבר בבית העלמין נובודוויצ'יה במוסקבה.
יאובקלב היה נשוי 3 פעמים, כול ילדיו עוסקים במשחק.
z/VM היא המערכת העדכנית במשפחת מערכות ההפעלה VM של IBM. מערכת ההפעלה VM של IBM היא מערכת ההפעלה הראשונה בתפיסה של מכונה וירטואלית, כבר בשנות ה-60 של המאה העשרים. מערכת הפעלה z/VM עובדת בסביבת מחשבי מיינפריים של חברת IBM. ניתן להריץ תחת המערכת מופעים של מערכות ההפעלה z/OS z/Linux ו z/VSE.
ווסטוק 5
ווסטוק 5 (ברוסית: Восток-5) הייתה החללית המאוישת החמישית בתוכנית ווסטוק ששוגרה לחלל. על סיפון החללית טס הקוסמונאוט ואלרי ביקובסקי. עד היום (2013) זו טיסת-סולו הארוכה בהיסטוריה של חקר החלל.
תחילה הטיסה הייתה מתוכננת ל-12 ביוני אך היא נדחתה עקב בעיות טכניות. ב-16 ביוני שוגרה החללית ווסטוק 6. אחת המטרות של שיגור צמד חלליות היה להשוות התנהגויות שני טייסים במצבים דומים. במהלך הטיסה בוצעו שיחות רבות בין החלליות בתדרים שונים לצורך בדיקת איכות מערכות הקשר. במהלך הטיסה המרחק בין החלליות לא עלה על כ־4.5 ק"מ. לקראת הטיסה הושלמו ניסויים במנות מזון שקוסמונאוטים מקבלים. בטיסה זו לביקובסקי היו ארבע ארוחות מסודרות ביום. כמו כן, בוצעו צילומים מהחלל ונאסף חומר רב על מצבו הגופני של הטייס.
הטיסה הופסקה מהר מהמתוכנן (התכנון המקורי היה ל-8 ימים). החללית נחתה בסביבת העיר קרגנדה (במחוז קרגנדה שנמצא בקזחסטן של היום). במקום הנחיתה הוקמה אנדרטה לזכר האירוע. תא הטייס שנחת נמצא עתה במוזיאון החלל בקלוגה.
Adabas
הולט
ווסטוק 6