הספר מתאר את קורותיה של משפחת אופים המתגוררת בשפלה ומקורה בירושלים. בספר מתוארת ראשיתה של המשפחה בירושלים והקורות אותה עד שהשתקעה בשפלה והקימה את המאפייה. המספר מכנה עצמו "עשו" ומספר את סיפורו בשנת 1978 עם שובו לכפר בו נולד וגדל, לאחר 30 שנה בהן חי בארצות הברית, לאחר שנודע לו על ההחמרה במחלת אביו. הוא פוגש שוב את אחיו התאום, יעקב, אביהם של רומי ומיכאל. יעקב הוא גם אביו השכול של בכורו, בנימין, ששירת כלוחם ביחידה מובחרת, ונהרג מאש ידידותית בעת פעולה מבצעית. בהמשך מתברר כי "עשו" עזב לאחר שבשנת 1948 הוכרעה סוגיית הירושה בין התאומים, ממש כמסופר בפרקי ספר "בראשית": יעקב זכה גם במאפייה וגם בלאה היפה, ואילו "עשו" עזב את הכפר לארצות הברית שם כתב ספר שנושאו "לחם" וכל הסיפורים בו הם פרי דמיונו העשיר. בעשו נתקיימה נבואתה של אמו: "לא יהיה לך משפחה. לא יהיה לך ילד. לא יהיה לך אדמה". דמותו של שלו מופיעה לרגע בספרו, בחור צולע עם משקפיים, אשר הוא חברו של בנימין מן הסיירת שנפצע בתקרית בה נהרג, המתרועע עם רומי.
כספרים אחרים של מאיר שלו, הספר כתוב בשפה עשירה המתובלת בהומור דק ודמיון פרוע ונרחב.
בעל פעור
בעל פְּעוֹר הוא שמו של בעל מקומי המזוהה עם עולם המוות. במקרא הוא מקושר לאזור מואב, ובני ישראל חוטאים בעבודתם את בעל פעור לפני הכניסה לארץ ישראל ().
גזרון.
בשפות שמיות משמעות המילה בעל היא אדון, בעלים. במזרח הקדום בעל מתואר כאל הפריון והסערה הכנעני, ובמקומות שונים היו "בעלים מקומיים" בעלי תכונות משלהם (כמו בעל גד, בעל חמון, בעל לבנון, בעל צור, בעל צידון, בעל צמד, בעל צפון, בעל חרן ואולי גם בעל חצור, בעל פרצים, בעל מעון, בעל חרמון ובעל תמר).
מאפייני האל.
במיתולוגיה האוגריתית מופיע האל בעל הנלחם על השליטה בעולם ומפסיד אותה לאל המוות מות. מות מתואר בכתבי אוגרית כבולע אלים ואנשים: הוא מאיים על בעל שיבלעהו בנפשו (גרונו) כשיובס, ולאחר תבוסתו מתואר בעל כשהוא יורד אל פיו של מות לשאול ("בפה ירד"). תיאורי הנפש והגרון הפעורים של המות מתאימים למתואר בתנ"ך: , . בעל פעור הוא, ככל הנראה, אלוה בעל מקומי המקביל לאל מות, שפיו פעור לבלוע את המתים.
ברשימת המנחות בעל מופיע כאחד מן האלים הנמצאים בעולם התחתון המזוהה עם עולם המוות ואמור לקבל את מנחות האדם דרך חור הפעור בקרקע.
ב מוזכרת עבודת בעל פעור ככרוכה באכילת זבח המת, דבר המתקשר להיותו אל המוות.
בפרשנות המונותאיסטית.
על פי רש"י שמו של האל ניתן לו "על שם שפוערין לפניו פי הטבעת ומוציאין רעי, וזו היא עבודתו", כלומר עבודת בעל פעור היא לעשות עליו את צורכי האדם. כמו כן מובא ב "הפוער עצמו לבעל פעור הרי זה עבודתו" וב מסופר: "מעשה בסבטא בן אלס שהשכיר חמורו לנכרית אחת, כיון שהגיעה לפעור אמרה לו המתן עד שאכנס ואצא, לאחר שיצאה אמר לה אף את המתיני עד שאכנס ואצא, אמרה לו ולא יהודי אתה, אמר לה ומאי אכפת ליך, נכנס פער בפניו וקינח בחוטמו והיו כומרין מקלסין לו ואומרים מעולם לא היה אדם שעבדו לזו בכך". ניכר מקילוס הכמרים כי עבודה זו נחשבה ביותר אצל פעור.
מסורות יהודיות מאוחרות השוו בין אכילת הזבח לבעל לבין הטקס הפולחני הקדום הידוע בשם "מרזח" (כך בספרי על ). בספרי הנביאים מרזח מאוזכר כמקום התכנסות בעת אבלות, ובעת מאורעות חגיגיים ונהנתניים.
בנצרות, בעל פעור הוא אחד מהשבעת השדים המזוהים עם שבעת החטאים - בעל פעור מזוהה עם העצלות.
בעל פעור במקרא.
במקרא, בעל פעור מופיע בהקשר של מואב. הופעתו הראשונה היא ב, כאשר לאחר שבלעם ברך את ישראל פעמיים, בלק לוקח אותו ל'ראש הפעור' (כנראה הר מקודש לבעל פעור): .
ב, בעל פעור מופיע שוב: בני ישראל מתפתים לבנות מואב, והן קוראות להם להשתתף בפולחן אלוהיהן. בשל ה"היצמדות" לבעל פעור (זה הפועל המקראי לעבודת פעור), האל כועס על ישראל, וחמתו שוככת לאחר שפנחס דוקר את כזבי בת צור ואת זמרי בן סלוא ראש שבט שמעון. החטא מוזכר עוד פעמים רבות במקרא.
בית פעור מוזכר כמקום מול הגיא בו נואם משה את ספר דברים, ובסופו הוא גם נקבר בו. בית פעור מוזכר גם בגבול שבט ראובן.
עצלן חיוור גרון
זקני ציון (מגזין)
זקני ציון הוא מגזין סטודנטים ירושלמי המופץ באוניברסיטה העברית ובמכללות נוספות בירושלים לעשרות אלפי סטודנטים.
זקני ציון החל לצאת בשנת 2012, לקראת סוף שנת הלימודים האקדמאית תשע"א. המגזין הוקם בעקבות התמרמרות סטודנטים באוניברסיטה העברית ממגזין הסטודנטים היוצא לאור באוניברסיטה, פי האתון. הטענות כנגד פי האתון הופנו בעיקרן כנגד רמתו ונקיטת אג'נדת שמאל - קיצוני שאינה מייצגת את הסטודנטים, וכן כנגד היותו מגזין היוצא לאור מטעם אגודת הסטודנטים אשר ככזה לא יכול לבקר את אגודת הסטודנטים ביעילות.
זקני ציון התיימר להציג מגזין מאוזן פוליטית ולהוות אלטרנטיבה עיתונית- סטודנטיאלית לפי האתון. כבר בתחילת דרכו ניתנה במה לגוף המבקר את האגודה בשם "הוג'י ווטש" בדמות טור קבוע במגזין, ובכך נהיה למגזין היחיד באוניברסיטה העברית עם טור ביקורת קבוע על אגודת הסטודנטים. נוסף על כך, זקני ציון מסקר אירועים בירושלים, את המתרחש בעיריית ירושלים, סיקור סוגיות על הפרק באוניברסיטה, מדור תרבות, פורום ועוד.
מקימי המגזין הם סטודנטים מהאוניברסיטה העברית. העורך הראשי של זקני ציון בתחילת דרכו היה יאיר יעקב. בשנת 2013 נתמנתה רננה הרמן להיות העורכת הראשית של זקני ציון. בין עורכי המגזין ניתן למנות את אבנר שאקי, אמרי סדן, הילה מלמד (אשר עברה לעבוד בעיתונים מקור ראשון ומעריב), עידן דוייב, רעות המבורגר, רון גביאן ועוד.
מילדרד מקדניאל
מילדרד לואיז "מילי" מקדניאל-סיינלטון (באנגלית: Mildred Louise "Millie" McDaniel-Singleton; 4 בנובמבר 1933 - 30 בספטמבר 2004) הייתה אתלטית אמריקאית, אלופה אולימפית (מלבורן 1956) ושיאנית עולם בקפיצה לגובה.
ביוגרפיה.
מילדרד נולדה באטלנטה שבג'ורג'יה. היא התאמנה במכון טוסקגי שבאלבמה שבו גם שיחקה בקבוצת הכדורסל. בשנת 1953 זכתה לראשונה באליפות ארצות הברית בקפיצה לגובה. בשנים 1955 ו-1956 היא זכתה באליפות ארצות הברית הן באולם והן באצטדיון.
במשחקים הפאן-אמריקאיים שנערכו במקסיקו סיטי שבמקסיקו בשנת 1955 זכתה מקדניאל במדליית זהב בקפיצה לגובה בתוצאה של 1.68 מטר.
אלופה אולימפית ושיאנית עולם.
באולימפיאדת מלבורן (1956) זכתה מקדניאל במדליית זהב, בקפיצה לגובה בשיא עולם חדש של 1.76 מטר, שיפור לשיא בן 4 חודשים וחצי של יולנדה באלאש מרומניה (1.75 מטר) שסיימה במקום חמישי, לפני מריה פיסרבה מברית המועצות ותלמה הופקינס מבריטניה (1.67 מטר) שזכו בצוותא במדליית הכסף.
ישראל זגורי
ישראל זגורי (נולד ב-29 בינואר 1990) הוא כדורגלן ישראלי המשחק בעמדת הקשר ההתקפי.
קריירה.
זגורי החל לשחק כדורגל במחלקת הנוער של מכבי חיפה, וב-11 במאי 2008 ערך את הופעת הבכורה שלו בקבוצה הבוגרת של המועדון, כשנכנס כמחליף במשחק מול מכבי תל אביב. בעונת 2008/2009 המשיך לשחק בקבוצת הנוער, ובמקביל היה חלק מסגל הקבוצה הבוגרת שזכתה בתום העונה באליפות. בעונה שלאחר מכן שותף בשני משחקים במסגרת שלב הבתים של ליגת האלופות. עד שנת 2010 ערך במדי מכבי חיפה 28 הופעות בכל המסגרות, מתוכן 12 הופעות בליגת העל, וכבש שני שערים בגביע הטוטו.
בעונת 2010/2011 הושאל זגורי לקבוצת הפועל פתח תקווה. ב-5 בפברואר 2011 כבש את שער הבכורה שלו בליגת העל, בניצחון 3–2 בדרבי מול מכבי פתח תקווה. בעונה שלאחר מכן הושאל לבני יהודה תל אביב, ובמדיה כבש שער אחד בעונה זו, שער הניצחון במשחק מול קבוצתו לשעבר, הפועל פתח תקווה. בקיץ 2012 סיים זגורי את חוזהו במכבי חיפה ושוחרר מהמועדון.
לקראת עונת 2012/2013 חתם זגורי על חוזה לעונה אחת בהפועל רמת גן. בעונה זו כבש שבעה שערי ליגה בנוסף לשבעה בישולים, וזכה עם הקבוצה בגביע המדינה, לאחר שבמשחק הגמר כבש את שער הניצחון בבעיטות ההכרעה מול עירוני קריית שמונה, אך בתום העונה ירדה הקבוצה לליגה הלאומית.
ב-30 ביוני 2013 חתם זגורי על חוזה לארבע שנים בקבוצת הפועל תל אביב. ב-18 ביולי 2013 ערך את הופעת הבכורה שלו בקבוצה, כשפתח בהרכב בניצחון 4–1 על ברואה בבולגריה, במסגרת מוקדמות הליגה האירופית. ב-28 בספטמבר 2013 בישל וכבש לראשונה במדי הפועל תל אביב, בניצחון 4–0 על הפועל חיפה באצטדיון קריית אליעזר, במסגרת המחזור הרביעי של עונת 2013/2014. זגורי נכנס כמחליף, בישל לעומר דמארי את השער השלישי במשחק, וכבש את השער האחרון. בסך הכל כבש זגורי בעונתו הראשונה במועדון שמונה שערי ליגה, להם הוסיף שישה בישולים. בעונת 2014/2015 כבש זגורי שער ליגה אחד בלבד, בנוסף לשער אחד בגביע המדינה.
ב-19 באוגוסט 2015 הושאל זגורי למכבי נתניה לעונה אחת, אך כעבור חודש קרע את הרצועה הצולבת ולא חזר לשחק עד תום העונה. בתום העונה חזר זגורי להפועל תל אביב, אך מאמן הקבוצה אלי גוטמן הורה לו לחפש קבוצה חדשה, והוא הוחזר לסגל רק לאחר הגעתו של המאמן גיא לוזון בספטמבר 2016. בהמשך עונת 2015/2016 נקלעה הקבוצה לקשיים כלכליים ונכנסה להליך של פירוק, וזגורי שוחרר מהמועדון.
ב-15 בינואר 2017 חתם זגורי בבית"ר ירושלים עד תום העונה, עם אופציה לעונה נוספת. ב-22 בינואר ערך את הופעת הבכורה שלו וכבש את שערו הראשון בקבוצה, בניצחון 0–2 על הפועל כפר סבא, ובסיום העונה שוחרר מהמועדון.