בועת הדוט-קום יצרה המון עושר עבור כמה מיליארדרים. עם זאת, ברגע שבועת הדוטקום התפוצצה, העשירים החדשים ראו את הונם נעלם. הונם של המיליארדרים נפגע יותר מאשר המשבר הפיננסי העולמי. 2009 הייתה הפעם הראשונה מזה חמש שנים שהעולם רשם הפסד במספר המיליארדרים. למרות זאת, הביצועים החזקים של השווקים הפיננסיים וההתאוששות הכלכלית העולמית מחקו את הפסדי הנכסים הפיננסיים. רוב האנשים העשירים בעולם ראו את הונם מזנק בתחילת שנות ה-2010.
חטיבה 422
נילס-הנינג ארסטד פדרסן
נילס-הנינג ארסטד פדרסן (בדנית: Niels-Henning Ørsted Pedersen ; 27 במאי 1946 – 19 באפריל 2005), הידוע גם בראשי התיבות NHØP, היה נגן קונטרבס ג'אז דני. מגדולי הבסיסטים בכל הזמנים.
ביוגרפיה.
ארסטד פדרסן נולד באוסטד , באי הדני שלן. אביו היה נגן עוגב בכנסייה. בילדותו הוא ניגן בפסנתר, אך מגיל 13 החל ללמוד לנגן קונטרבס. בגיל 14, תוך כדי לימודיו, החל את קריירת הג'אז המקצועית שלו בדנמרק עם הלהקה הראשונה שלו "Jazzkvintet 60". ב-1961 כשהיה רק בן 15 הוא הופיע לראשונה במועדן לילה בשם Jazzhus Montmartre בקופנהגן ומאז עבד שם בקביעות וליוו מוזיקאים מובילים. כשהיה בן 17 הוא דחה הצעה להצטרף לתזמורת קאונט בייסי, בעיקר בגלל שהיה צעיר מכדי לקבל אישור חוקי לחיות ולעבוד כמוזיקאי בארצות הברית.
המונמארטר היה תחנת עצירה קבועה לכוכבי ג'אז אמריקאיים, וכחבר בלהקת הבית, אורסטד פדרסן הצעיר הופיע עם סקסופוניסטים כמו סוני רולינס, דקסטר גורדון, רחסן רולנד קירק וסטן גץ, והפסנתרן ביל אוונס, איתו יצא לסיבוב הופעות באירופה ב-1965. במהלך שנות ה-60, אורסטד פדרסן ניגן עם סדרה ג'אזים אמריקאים חשובים אחרים שטיילו או התגוררו בדנמרק, בהם בן ובסטר, באד פאוול, קאונט בייסי, רוי אלדריג', דיזי גילספי, ג'קי מקלין אלה פיצג'רלד, אלברט איילר, וז'אן-לוק פונטי .
בשנת 1981 הוא זכה בפרס נגן הבס הטוב ביותר של השנה על ידי מבקרי דאון ביט.
פדרסן עבד בעיבודי צמד וטריו עם הפסנתרן קני דרו, והקליט יחד למעלה מ-50 אלבומים. הוא גם עבד עם סטפן גרפלי וג'ו פאס והקליט רבות כמנהיג הרכב. הקטעים הידועים ביותר שלו הם "My Little Anna", "Jaywalkin'", ו-"The Puzzle", כמו גם עיבודי ג'אז לשירי עם דנים מסורתיים. הופעת צמד עם Rune Gustafsson ב-Vosajazz 1980, הסתיימה באלבום "Just The Way You Are" בלייבל Sonet Gramofon, שהוקלטה חצי שנה לאחר הפגישה הראשונה הזו.
ב-1991 הוא זכה בפרס המוזיקה של המועצה הנורדית. זו הייתה הפעם הראשונה שהפרס הזה להלחנה הוענק למוזיקאי מבצע, ויש לייחס זאת למעמדו הבינלאומי המיוחד.
ב-1999 הוא ניגן בצמד עם הפסנתרן מולגרו מילר שהופיעה באירופה, יפן, אוסטרליה וקוריאה. הרכב זה הורחב מאוחר יותר לטריו בהשתתפות המתופף אלווין קווין. שלישייה זו נותרה פעילה עד מותו של פדרסן.
מותו.
פדרסן מת מאי ספיקת לב בשנת 2005 בגיל 58 בקופנהגן. הוא הותיר אחריו את אשתו סולוויג ושלושת ילדיו.
אוסקר פיטרסון ספד לו:
איסור עבודת זר במקדש
איסור עבודת זר במקדש הוא מצוות לא תעשה מתרי"ג מצוות, לפיה אסור לזר לעבוד עבודות מסוימות במקדש שמיועדות לעבודת הכהנים.
מקור וטעם המצוה.
בספר במדבר נאמר:
וכן נאמר:
בטעם המצוה כתב ספר החינוך שכבוד המקדש הוא שיעבדו שם אנשים קבועים משבט קבוע בדומה למלך שיש לו משרתים קבועים, שלא ראוי שיתחלפו בתכיפות.
דיני המצוה.
הכינוי "זר" ניתן לכל מי שאינו כהן זכר וכוונתו שהוא כזר לעניין עבודה במקדש.
אמרו חכמים - , כלומר רק בעבודות המיוחדות לכהנים אסור לזר לעבוד ועבודות אלו הם החל מקבלת הדם לאחר השחיטה. אבל שחיטה, הולכת העצים ואפילו הדלקת הנרות (במקרה שהוציא הכהן את המנורה החוצה לאחר שהכין אותם) מותרות בזר.
האיסור נוהג בין בזכרים ובין בנקבות, בין בזמן שבית המקדש קיים ובין בזמן שאינו. האיסור תקף גם לגבי כהן טמא או כהן בעל מום שחייבים על עבודה כשם שחייב עליה זר.
אם זר עבר ועבד עבודה אסורה לו, העבודה פסולה.
מתוך העבודות האסורות לזר ישנן ארבע עבודות שהעונש עליהן הוא מיתה והן: זריקת הדמים על המזבח, הקטרה, הקרבת הקורבן וניסוך המים והיין, ועליהן נאמר - . בשאר העבודות מי שעבד, עובר בלאו ולוקה והכלל הוא - אם אחרי עבודת הזר הכהן צריך לעשות עוד עבודה וזה לא גמר ההקרבה, לוקה ולא חייב מיתה. אמנם, בעבודות סילוק כגון דישון המזבח אינו חייב מיתה למרות שאין אחריהם עבודה.
זריקת דמים.
חייב מיתה בין אם זרק בתוך ההיכל או זרק בעזרה בחוץ. בתוך זריקת דמים כלולה גם הזאת קרבנות המצורע.
הקטרה.
חייב מיתה אם הקטיר (אפילו כזית) איברים או קומץ או לבונה על המזבח ואפילו אם הזיז את האיברים שלא נשרפו וקירב את זמן השריפה שלהם. וכן אם הקטיר קטרת על מזבח הזהב. אמנם מי שמקטיר קטורת ביום הכיפורים בקדש הקדשים אינו חייב מיתה עד שיקטיר מלא חפניו.
וכן מי שמסדר שני גזרי עצים על המערכה חייב מיתה מכיוון שהעצים נחשבים כקורבן.
שני איסורים.
אם אדם שחלים עליו שני איסורי עבודה, עבד - חייב לגבי כל אחד מהאיסורים וכן התרת עבודה במקדש בשבת אינה חלה על זר. לדוגמה, אם זר עבד בשבת במקדש עבר גם על חילול שבת וגם על איסור עבודת זר. וכן אם כהן בעל מום עבד במקדש טמא, חייב בשני האיסורים.
פתרוסים
פַּתְרֻסִים היה עם, שהיה בנו של מצרים, נכדו של חם, ונינו של נח.
לפי פירוש רש"י, שמם של הפתרוסים נגזר מכך שהיו חיים בים (פתרוסי ים).
רש"י מציין כי העם הכסלוחי והעם הפתרוסי היו מבצעים החלפות נשים, וכתוצאה מהחלפות אלו נוצר העם הפלשתי.
אזכור בתרבות.
השם "פתרוס" מופיע בפיוטו של רבי שלמה אבן גבירול, "שזופת שמש":
השימוש בשם זה בשיר בא לבטא את השיעבוד למצרים, שהיו אביו של פתרוס.
אוגדה 131
מרדכי שמואל גירונדי
רבי מרדכי שמואל גירונדי (ג' בתשרי ה'תק"ס, 2 באוקטובר 1799 - י"ב בטבת ה'תרי"ב, 4 בינואר 1852) היה רב וביוגרף יהודי איטלקי שחי ופעל במחצית הראשונה של המאה ה-19. רבה הראשי של פדובה ומחבר הלקסיקון הרבני 'תולדות גדולי ישראל וגאוני איטליה'.
ביוגרפיה.
נולד לבן ציון אריה גירונדי, במשפחה רבנית בפדובה שבאיטליה. למד בבית המדרש לרבנים בפדובה ומאוחר יותר השלים את לימודיו כפרופסור לתאולוגיה (1824).
ב-1829 התמנה כעוזרו של רבה הראשי של פדובה, ושנתיים מאוחר יותר התמנה בעצמו למשרת הרב הראשי.
הוא חיבר מספר ספרים, הידוע שבהם הוא הלקסיקון הביוגרפי 'תולדות גדולי ישראל וגאוני איטליה' המבוסס על חיבור מוקדם יותר, 'זכר צדיקים לברכה', שהיה בידיו בכתב יד, פרי עטו של המקובל האיטלקי רבי חננאל ניפי ושעליו הוסיף 831 פריטים משלו, שני שלישים מהם אינם מופיעים באף לקסיקון רבני קודם.
חלק ממכתביו של גירונדי פורסמו בכרכי המאסף כרם חמד.
מספריו.
גלריה מספריו, לחיצה על אחת התמונות תפתח את הספר לדפדוף ועיון מקוון:
א.ק. קוזה
חוסיין טאאב
חוסיין טאא'ב
סטרופקוב
סטרופקוב (בסלובקית: Stropkov) היא עיר במחוז סטרופקוב שבסלובקיה.
היסטוריה.
העיר סטרופקוב הייתה עיר מחוז, מרכז כלכלי, חברתי ותרבותי בצפון זמפלין . היא שוכנת בעמק בהרי הבסקידים הנמוכים (NIZKE BESKYDY), על הגדה השמאלית של נהר אונדבה , בקרבת הגבול עם פולין, מצפון-מזרח לערים פרשוב וקושיצה. מקורותיו כיישוב סלובקי עתיק מגיעים למאה ה-13.
עדויות כתובות ראשונות על העיירה קיימות משנת 1404. השליט הראשון של העיר היה לדיסלאב סוטוגורסקי. בשנת 1408 הוזכרה לראשונה הטירה של העיר - קסטלום. העיר השתייכה לממלכת הונגריה, אחר כך לממלכת הבסבורג (האימפריה הרומית הקדושה, האימפריה האוסטרית ולבסוף האימפריה האוסטרו-הונגרית), ומשנת 1918 לרפובליקה הצ'כוסלובקית.
בשנת 1785 נמצאו בעיירה כ-204 בתים ו-1326 תושבים. סטרופקוב הייתה העיר השלישית עם מספר התושבים הרב ביותר באזור זמפלין עם 87 בעלי מלאכה (שנת 1778). מצב זה נמשך בשנים הבאות: 1848, 1918 ו-1945, עד 1960. מאז המאה ה-18 החלה העיר להתפורר. בשנת 1828 היו 201 בתים ו-2,250 תושבים. בשנת 1869 גרו שם 2,502 תושבים ואילו בשנת 1900 רק 2,276. משנת 1870 עקרו תושבים רבים למדינות אחרות.
בין שתי מלחמות העולם השתייכה סטרופקוב לאחד האזורים הבלתי מפותחים והעניים ביותר בסלובקיה. מלבד החקלאות, תושבי העיר התפרנסו מתעשיית המלאכה המסורתית ועבודה ביערות. במהלך שנות מלחמת העולם השנייה, הירידה הכלכלית הייתה בעיצומה. רק 487 בתים עם 3,311 תושבים מילאו את שטחה של סטרופקוב בזמן המלחמה. מלבד המצב המסובך שלאחר המלחמה, ניכר כי לבניית מפעל טסלה וחברות רבות אחרות הייתה תרומה חשובה לשינויים מהותיים בדמוגרפיה ובתשתיות. כאשר רק 2,695 אנשים בשנת 1950 גרו בעיר, בשנת 1991 כבר היו 9,719 אנשים.
תקנת ההגנה על החיים האינטלקטואליים ההונגריים מפני סופרים יהודים
תורת המספרים האדיטיבית
תורת המספרים האדיטיבית היא תת-תחום של תורת המספרים העוסק בחקר תת-קבוצות של מספרים שלמים והתנהגותם ביחס לפעולת החיבור . באופן מופשט יותר, התחום של תורת המספרים האדיטיבית כולל חקר קבוצות אבליות וקבוצות קומוטטיביות למחצה עם פעולת החיבור. לתורת המספרים האדיטיבית יש קשרים הדוקים לתורת המספרים הקומבינטורית ולגיאומטריה של מספרים. אובייקט עיקרי של מחקר הוא הסכום של שתי תת-קבוצות "A" ו- "B" של אלמנטים מקבוצה אבלית "G" ,