תאגיד Ad Libitum (ברוסית: Корпорация Ad Libitum) הוא סרט מותחן פסיכולוגי רוסי משנת 2021 בבימויה של פולינה אולדנבורג שגם כתבה את התסריט וזהו סרט הביכורים שלה.
תקציר עלילת הסרט.
תאגיד Ad Libitum הוא תאגיד כוחני שמסוגל למלא כל משאלה. הם מספקים אהבת אמת, חוויות ותחושות שאנשים שוכחים מהם, אלא שאם המפגש הראשון הוא מפגש היכרות חינמי, על המפגשים הבאים יש לשלם, וביוקר.
ליכטמן
ליכטמן הוא שם משפחה אשכנזי ממקור גרמני.
תהליך הפיך (תרמודינמיקה)
בתרמודינמיקה, תהליך הפיך הוא תהליך שניתן להפוך את כיוון התרחשותו על מנת להחזיר את המערכת למצבה הראשוני, זאת באמצעות הכנסת שינויים אינפיניטסימליים בתכונה כלשהי של סביבת המערכת. במהלך התהליך ההפיך, המערכת נמצאת תמיד בשיווי משקל תרמודינמי עם הסביבה שלה. לאחר שהתהליך נהפך, הוא אינו מותיר כל שינוי במערכת או בסביבה שלה. מכיוון שהתרחשותו של תהליך הפיך אורכת זמן אינסופי, תהליכים בלתי הפיכים באופן מושלם אינם בגדר האפשר. עם זאת, במידה והמערכת שעוברת שינויים מגיבה אליהם מהר למדי בהשוואה למהירות שבה השינוי מופעל, הסטייה של התהליך מתהליך הפיך תהיה זניחה.
תהליכים תרמודינמיים יכולים להיעשות בשתי דרכים: באופן הפיך או בלתי הפיך. הפיכות פירושה שהתהליך מתרחש ברציפות ונמצא כל העת בשיווי משקל. למשל, במערכת המורכבת מגליל המכיל גז אידיאלי ובוכנה החופשית לנוע ימינה/שמאלה, הפיכות משמעותה שלחץ הגז בתוך הבוכנה שווה ללחץ החיצוני המופעל על הבוכנה בכל רגע נתון, והשינויים בלחץ הגז בגליל מספיקים לעקוב אחר השינויים האינפיניטסימליים בלחץ החיצוני המופעל על הבוכנה. ביצוע התהליך באופן בלתי הפיך פירושו הפחתת/הגדלת הלחץ של הגז באמצעות הכנסת שינויים סופיים (לא אינפיניטסימליים) בלחץ החיצוני המופעל; בדרך זו, המערכת אינה יכולה לעקוב במדויק אחר השינויים החיצוניים בלחץ, והבוכנה מגיבה בתנודתיות יתר.
מאפיין מרכזי של תהליכים הפיכים הוא מקסום העבודה המכנית שהמערכת מבצעת על הסביבה בהם: מכיוון שלחץ המערכת מצוי כל העת בשיווי משקל עם הלחץ החיצוני, העבודה שמבצעת המערכת שווה במדויק לשטח שמתחת לגרף התאורטי של הלחץ כפונקציה של הנפח בתהליך ההפיך; בתהליך בלתי הפיך לעומת זאת, העבודה שמבצעת המערכת קטנה יותר מהשטח מתחת לגרף, שכן הקפיצות הסופיות בלחץ גורמות למערכת לבצע עבודה השווה לשטח הכולל של סדרת מלבנים סופיים מתחת לגרף. כהמחשה של עקרון זה, ניקח מקרה קיצוני של הפחתת הלחץ החיצוני: התפשטות חופשית או התפשטות כנגד ריק; במקרה זה הלחץ החיצוני המופעל יורד בבת אחת לאפס, והמערכת אינה מבצעת כלל עבודה על סביבתה. לעקרון זה של עבודה מקסימלית בתהליכים הפיכים חשיבות מרכזית בניתוח הנצילות התאורטית של מנועי חום.
בתהליך הפיך, האנטרופיה הכוללת של היקום נותרת בעינה, ובתהליך בלתי הפיך לעומת זאת, האנטרופיה הכוללת שלו עולה.
דיסקוגרפיה של דה ויקנד
הזמר והפזמונאי הקנדי אייבל טספיי, הידוע בשם הבמה דה ויקנד, הוציא חמישה אלבומי אולפן, שלושה מיקסטייפים, מיני-אלבום אחד ושלושה אלבומי אוסף, "Trilogy", שיצא בשנת 2012 וכולל את שלושת המיקסטייפים שלו ("House of Balloons", "Thursday" ו-"Echoes of Silence"), "The Weeknd in Japan", שיצא בשנת 2018, אוסף סינגלים שיצא באופן בלעדי ביפן, ו-The Highlights, שיצא בשנת 2021 והוא כולל מספר להיטים של הזמר. הוא הוציא את אלבומי האולפן "Kiss Land" (2013), "Beauty Behind the Madness" (2015), "Starboy" (2016), "After Hours" (2020) ו-"Dawn FM" (2022), וגם את המיני-אלבום "My Dear Melancholy" בשנת 2018. הוא הוציא 67 סינגלים, כולל 20 כאמן אורח.
הדף היומי בהלכה
דף היומי בהלכה הוא אחד ממיזמי ארגון 'דרשו' במסגרתו נלמד עמוד אחד ביום, חמישה ימים בשבוע, מיום ראשון עד יום חמישי, מתוך ספר משנה ברורה.
המיזם מתקיים בדומה לפרויקט הדף היומי בתלמוד הבבלי, ונמשך גם הוא פרק זמן דומה, כשבע שנים. במסגרת תוכנית הלימוד של ארגון דרשו, בימי שישי ושבת נערכת חזרה על חומר הלימוד של ימי השבוע, ובכל סוף חודש, מתקיים מבחן על עשרים עמודי משנה ברורה, כולל עשרים עמודי 'מוספים וביאורים', שמופיעים בספר משנה ברורה במהדורת ארגון דרשו. אחת לחצי שנה מבחן מסכם. מלגות מוענקות למצליחים במבחנים.
ברחבי הארץ והעולם מתקיימים מדי יום מאות שיעורים בדף היומי בהלכה.
היסטוריה.
הרעיון ללימוד יומי בהלכה נוסד כבר בשנת תשי"ד על ידי מפעל לימוד משנה יומית והלכה יומית בסדר לימוד בשולחן ערוך שנקבע על ידי החזון אי"ש.
תוכנית הלימוד של דרשו קידמה רעיון ללימוד קל יותר, של לימוד משנה ברורה, הפשוט יותר להבנה. הרעיון נולד במהלך שנת 2008, כאשר ראשי ארגון דרשו ביקרו בביתו של הרב יוסף שלום אלישיב, שהורה להם "כעת יש לחזק את לימוד ההלכה במשנה ברורה".
מי שהביע גם הוא תמיכה בתוכנית היה הרב אהרן יהודה ליב שטינמן שאמר: "כאשר המהר"ם שפירא מלובלין ייסד את הדף היומי, היו שאמרו היאך ילמדו כולם מסכתות וסוגיות שחלקן מושגים קשים ולא מוכרים - והיום כולם מבינים עד כמה היה זה תיקון גדול. הוא הדין גם לגבי 'הדף היומי הלכה'. בתחילה יש שטוענים שהדבר בלתי אפשרי שהכל ילמדו את ששת חלקי המשנה ברורה ובתוכם גם הלכות עירובין וכדומה, אך ברבות הימים יבינו כולם עד כמה מדובר בתיקון גדול וחשוב שצפוי לחולל גדולות ונצורות".
ב-25 במאי 2008 החל המחזור הראשון של הלימוד.
מבחנים.
מדי חודש ארגון דרשו מקיים מבחנים במאות מוקדי בחינה הפזורים בכל הריכוזים החרדיים ברחבי העולם, ביותר מ-15 מדינות ובכמה שפות.
המבחן נערך בשני מסלולים, המכונים בארגון, מסלול א' ומסלול ב'. במסלול א' המבחן נערך על משנה ברורה וספרי החפץ חיים, בלי 'ביאור הלכה' ו'שער הציון', ובמסלול ב' המבחן נערך על 'ביאור הלכה' ו'שער הציון'. בשני המסלולים לומדים המשתתפים בנוסף למשנה ברורה גם את הפירוש 'ביאורים ומוספים' המופיע במשנה ברורה במהדורת 'דרשו'.
כל נבחן בתוכנית 'הדף היומי בהלכה', שמקבל ציון 91–94 זכאי לקבל מלגה על סך 125 שקלים. נבחן שקיבל ציון 95 או יותר, זכאי למלגה על סך 150 שקלים.
נבחנים שעורכים מבחן במסלול ב', הכולל גם שאלות על 'ביאור הלכה' ו'שער הציון', זכאים למלגה של 165 ש"ח על ציון 91–94, ולמלגה על סך 185 ש"ח במקרה שקיבלו ציון 95 או יותר.
בחורי ישיבות מגיל 16 ועד החתונה, (או לחלופין עד גיל 25) זכאים לחצי מלגה הניתנת באמצעות כרטיס מגנטי הנטען מדי חודש בהתאם לגובה הציון של הנבחן ומאפשר רכישה של ספרים ברשת אור החיים. לחלופין ניתן לבחור באופציה של צבירת כספי המלגות במשרדי 'דרשו', ולקבל מחצית מהמלגה במזומן כאשר יתחתנו, או כשיגיעו לגיל 25.
נערים מגיל 13 וחצי ועד גיל 16 זכאים לקבל רבע מלגה, והם מקבלים אותה בזיכוי כספי לרכישת ספרים ברשת 'אור החיים'.
ילדים ובחורים מתחת לגיל 13 וחצי, יכולים לערוך מבחן, אך אינם זכאים לקבל מלגה, ואינם יכולים לצבור נקודות.
אחת לחצי שנה עורך 'דרשו' מבחן מסכם על דפי המשנה ברורה שנלמדו בחצי השנה האחרונה. אלפים רבים נוטלים חלק במבחן שאינו נושא מלגות, אך מזכה את הנבחנים בהצטרפות להגרלה על 31 מלגות, כשהפרס הראשון הוא אלף דולרים, עשרה פרסים נוספים של 100 דולרים ו-20 פרסים של 50 דולרים.
המבחן המסכם אינו כולל שאלות על ביאור הלכה, ביאורים ומוספים או על ספרי החפץ חיים האחרים, והוא ממוקד בשולחן ערוך ובמשנה הברורה לבדם.
חגיגות סיומי לימוד הדף היומי בהלכה.
ב-24 במרץ 2015 נערך אירוע הסיום הראשון בהשתתפות עשרות אלפים בסדרת אירועים בישראל וברחבי העולם, בארצות הברית, ארגנטינה, אנגליה, צרפת ודרום-אפריקה. האירוע המרכזי בישראל נערך בהיכל מנורה מבטחים. בשל ריבוי משתתפים האירוע פוצל לשני מעמדים שהתקיימו במקביל, האחד בהיכל נוקיה בתל אביב והאחר בבנייני האומה בירושלים.
לקראת סיום המחזור הראשון של לימוד הדף היומי בהלכה, יצאה משלחת הרבנים של 'דרשו', לקברו של החפץ חיים בבלארוס.
בארגון מקפידים לערוך אירועי סיום על כל אחד מחלקי המשנה ברורה.
מיד לאחר הסיום הראשון, הארגון יצא בפרויקט מיוחד להרחבת השיעורים בעולם היהודי ובדגש על צרפת שבה גויסו כ-50 מגידי שיעורים חדשים.
מחזורי הלימוד של הדף היומי בהלכה
תבליטי לכיש
תבליטי לכיש (באנגלית: (Lachish reliefs) הם סדרת תבליטים המתארים כנראה את סיפור הניצחון האשורי על ממלכת יהודה במהלך המצור על העיר לכיש בזמן מסע סנחריב בארץ ישראל בשנת 701 לפנה"ס. התבליטים נוצרו בין השנים 681–700 לפנה"ס כקישוט בארמון הדרום-מערבי של המלך סנחריב בנינווה הבירה (בעיראק של ימינו). הם נמצאים כיום במוזיאון הבריטי בלונדון. חדר הארמון שבו התגלו התבליטים בשנים 1845–1847, שממדיו 12x5.1 מטרים, היה מכוסה במלואו ב"תבליטי לכיש". באותו הארמון נמצא תבליט מפורסם נוסף, "ציד האריות של אשורבניפל". העתק של התבליט מוצג במוזיאון ישראל
גילוי וזיהוי.
התבליטים התגלו על ידי הארכאולוג וההיסטוריון הבריטי אוסטן הנרי לייארד במהלך חפירות בשנים 1845–1847. בהתייחסו לכיתוב מעל דמותו היושבת של סנחריב, ניתח לייארד את הסצנה המתוארת בתבליטים והגיע למסקנה שהם מתארים את כיבוש העיר לכיש בידי סנחריב. לדבריו, "סדרת תבליטים מעניינת מאוד זו הכילה, יתר על כן, ייצוג ללא ספק של מלך, עיר ועם, שאת שמותיהם אנו מכירים, ואירוע המתואר בכתובי הקודש".