נכון לשנת 2013 עומדת מצבת כוח האדם של משמר המולדת על כ-48,000 מתנדבים ועל 800 אנשי סגל בשכר. המשמר מחולק לחמש זרועות:
משמר המולדת של הצבא.
משמר המולדת של הצבא (Hærhjemmeværnet) הוא הגדול ביותר מבחינת כוח האדם שלו מבין שאר החלקים של משמר המולדת ועובד בשיתוף פעולה צמוד עם הצבא המלכותי הדני.
משמר המולדת של הצי.
משמר המולדת של הצי (Marinehjemmeværnet) עוסק באבטחת מתקנים ימיים, סיורים במים הטריטוריאליים של דנמרק ומסייע בפעולות חיפוש והצלה.
משמר המולדת של חיל האוויר.
משמר המולדת של חיל האוויר (Flyverhjemmeværnet) עוסק באבטחת שדות תעופה, סיורים אוויריים ימיים לשמירה על איכות הסביבה (דליפות נפט) ודיווח על פעילות אווירית עוינת.
משמר המולדת של המשטרה.
משמר המולדת של המשטרה (Politihjemmeværnet) כולל 47 פלוגות, בפיקודם של קציני משטרה מקצועיים. למתנדבים מוענקות סמכויות מסוימות. הם ממלאים תפקידי הכוונת תנועה באירועים המוניים, משתתפים במבצעי חיפוש אחר קורבנות פשע, ומבצעים משימות אבטחת מתקנים ציבוריים. בעתות שלום הם לא משתתפים באירועים בהם קיים סיכון לעימות מול אזרחים (הפגנות או מעצרים). פלוגות משמר המולדת של המשטרה הם חלק ממשמר המולדת של הצבא.
משמר המולדת של התשתיות.
תפקידו של משמר המולדת של התשתיות (Virksomhedshjemmeværnet) להבטיח את פעולתם הסדירה של מפעלים ורשויות אזרחיות בעתות חרום. כוח האדם של משמר זה כולל את:
היסטוריה.
הקמה.
משמר המולדת הוקם חמישה שבועות לאחר סיום מלחמת העולם השנייה בהשפעת פעולתה של המחתרת הדנית שפעלה בתקופת המלחמה. תמיד נרמז, אם כי מעולם לא נאמר במפורש, כי המטרה העיקרית של משמר המולדת הוא לבצע פעולות הגנה ולוחמת גרילה במקרה של פלישה סובייטית.
במעמד הקמת המשמר ב-11 ביוני 1945 באספה שהתקיימה בעיר אודנסה, דרשו 250 המשתתפים, שנמנו על יוצאי המחתרת הדנית ועל נציגי הממשלה, את הקמתו של המשמר. תנועות המחתרת לא היו מעוניינות בהקמתו של צבא עממי שינוהל על ידי הממשלה ואילו הממשלה לא הייתה מעוניינת בהקמתו של גוף צבאי עצמאי שינוהל אך ורק על ידי מפקדים צבאיים ללא ייצוג פרלמנטרי. על בסיס שתי הדעות הללו, הוחלט על פתרון פשוט לבעיה. בראש משמר המולדת יעמדו שני מפקדים, קצין מקצועי ונציג שיבחר על ידי הפרלמנט.
באופן טבעי הארגון ממומן על ידי הפרלמנט, אך מנוהל ישירות על ידי שר ההגנה, כך שלשני הצדדים יש נקודת מבט על פעולותיו של משמר המולדת.
מכמה סיבות פשוטות לחברי משמר המולדת יש נאמנות לעם ולא לממשלה. הסיבה לכך נובעת מהאפשרות שאם מצב כמו מלחמת העולם השנייה יחזור על עצמו, משמר המולדת יהיה מקור ביטחון שיגיע מהעם, עבור העם והארגון יעשה כמיטב יכולתו להגן על האזרח הבודד מפני פשעים נגד האנושות. בין אלה עלולות להיות רדיפות בשל דעות פוליטיות או אמונה דתית, דיכוי ורצח עם. מעל הכול תפקידו של המשמר הוא להבטיח את קיומה של הדמוקרטיה או שלטון העם. הציבור רחש כבוד רב למשמר המולדת בשל היות רבים מחבריו יוצאי המחתרת הדנית, אנשים שנלחמו עבור האדם הבודד, משפחתו, חבריו ואהוביו.
עם הקמתו של משמר המולדת נשבעו חבריו המייסדים להגן על העם הדני מפני כל אויביו, הן מחוץ והן מבית, והכוונה הייתה לממשלה הדנית של תקופת המלחמה שסייעה למפלגה הנאצית של גרמניה על ידי הסגרת אזרחים דנים לידי הגסטפו.
משמר המולדת הוא זרוע צבאית המסייעת להגנת דנמרק מפני תקיפה חיצונית וכן הוא מציג תזכורת קבועה לפוליטיקאים המונעים על ידי כוחם והשפעתם הפוליטיים כי אין הם יכולים לעשות ככל העולה על רוחם.
לאחר המלחמה הקרה.
עם נפילתה של ברית המועצות, משמר המולדת, עם ההוצאות הכרוכות באחזקתו, נראה לרבים בציבור הדני כמקור להוצאה מיותרת וכארגון מיושן, שהיה מתאים לאווירת הכוננות מפני פלישה ששררה בתת-המודע של האנשים במשך ארבעה עשורים. לעומת זאת, תשומת לב מועטה ניתנה לתפקידו של משמר המולדת כארגון שתפקידו להיות גורם מאזן בין רצון העם לבין כוחה של הממשלה.
בתגובה לדעת הקהל על קיומו של משמר המולדת, הפקידה הממשלה בשנת 2004 תפקידים נוספים בידיו של הארגון. עליו להתאמן לקראת הגנת שטחה של דנמרק בעתות מלחמה, אך גם להיות מסוגל לקחת על עצמו משימות סיוע לאזרחים במקרי אסון מכל סוג שהוא, ובכך איזנה הממשלה מחדש את ההוצאות שרבים חשבו כבלתי נחוצות. כל זה עמד בניגוד לערכיו הבסיסיים של משמר המולדת.
שינויים בתפקידי המשמר.
בשנים האחרונות, שינויים במערכת הפוליטית הדנית, שחייבת חלק מהמבנה הבסיסי שלה לעקרון הפרדת הרשויות, הביאו לזמנים חדשים במשמר המולדת. בדף הבית שלו בשפה האנגלית, הארגון מצהיר כי: "משימת העל של משמר המולדת היא לתגבר ולתמוך בצבא, בצי ובחיל האוויר במילוי משימותיהם".
כשמשמר המולדת מהווה חלק מחוק ההגנה הממשלתי, יחד עם הפרסומות שמפרסם הארגון, ששמות דגש על סיוע במצבי חירום, ומביעות התנגדות להיותו גורם חמוש המשמש משקל נגד לכל ממשלה דנית, בהווה או בעתיד, עלול להתעורר ויכוח אם הארגון הוא גוף מתנדבים החייב את נאמנותו לממשלה יותר מאשר לאזרחים.
לאחרונה, משמר המולדת ביצע שינויים מסוימים שמשמעותם נטישה של כמה מעקרונותיו הפופולריים מהעבר. משמר המולדת הוא עדיין כוח מתנדבים, וימשיך להיות כזה, אך ההתפתחויות אילצו אותו להתפצל לשני חלקים עיקריים, פעילים קבועים ומשרתי מילואים. כדי שחבר המשמר יוכל לקבל מעמד של פעיל קבוע, עליו לשרת לפחות 24 שעות במשך שנה קלנדרית. בנוסף, עליו לעמוד בקריטריונים מסוימים כדי לשאת נשק. כוחות המילואים של משמר המולדת הם עדיין חלק ממנו, אך לא מונפק להם נשק או ציוד.
בנוסף, הוקם גורם במשמר המולדת שנקרא "כוח הכוננות של משמר המולדת". כדי להיות זכאי להתקבל לכוח זה, על המתנדב לשמור על רמה גבוהה של מיומנות בתחום התמחותו ולהיות זמין לקריאה לשירות בהתראה קצרה של שעות ספורות. התמחויות ויחידות כאלה הם: יחידת הסיוע והסיור המיוחדת, יחידות הגששים, חובשים, ויחידות חיל רגלים ממוכן.
כתוצאה ישירה מהמחסור בכוח אדם למחויבויותיה הבינלאומיות של דנמרק מאז שנת 2001, מספר גדל והולך של חברים מיומנים של משמר המולדת נשלחים למשימות מעבר לים באופן דומה לצבא, לצי ולחיל האוויר, בעיקר כצוותי אבטחה בחסות "גייסות הצידים" (Jægerkorpset), יחידה מיוחדת של הצבא המלכותי הדני. קיימות גם תוכניות לשלוח חובשים של משמר המולדת למשימות כאלה.
משמר המולדת והחברה האזרחית.
משמר המולדת מסייע לעיתים לרשויות ממשלתיות אחרות, במיוחד למשטרה. פלוגות משמר המולדת של המשטרה הם אלה שמסייעות לה בהכוונת תנועה, אך גם מסייעות בחיפוש אחר נעדרים ובשמירה על זירות פשע וכיוצא בזה.
במהלך ועידת קופנהגן בשנת 2009, 1200 חברי משמר המולדת סייעו למשטרת קופנהגן. רובם בתפקידי שמירה וסיור, אך גם במעגלי אבטחה היקפית מסביב לאח"מים.
חברי פלוגות משמר המולדת של המשטרה מאומנים גם להגיש סיוע למשטרה בתחומים שגם כרוכים בשימוש בכוח כנגד אזרחים ומבצעים את מגוון תפקידיה של המשטרה. ביצועם של תפקידים אלה נתון למשא ומתן שמתנהל בין שר ההגנה ושר המשפטים.
קייב (מחוז)
מחוז קייב (באוקראינית: Київська область) הוא מחוז במרכז אוקראינה. המרכז המנהלי של המחוז הוא העיר קייב (באוקראינית: Київ) שהיא גם בירתה של אוקראינה. למרות שהיא ממוקמת במרכז מחוז קייב ומארחת את הגופים השלטוניים של המחוז, הרי לקייב עצמה יש שלטון עצמי עם מעמד מיוחד ואינה נמצאת תחת תחום שיפוט של המחוז.
מחוז קייב אינו תואם ואינו מוגבל לאזור המטרופולין של קייב למרות שהוא מסתמך על הכלכלה העירונית והתחבורה שלו בצורה משמעותית.
גאוגרפיה.
שטחו של מחוז קייב הוא 28,100 קמ"ר והוא ממוקם בצפון מרכז אוקראינה. גבולותיו ממערב הם מחוז ז'יטומיר, מדרום מערב - מחוז ויניצה, מדרום – מחוז צ'רסאקי, מדרום מזרח – מחוז פולטבה, ממזרח וצפון מזרח – מחוז צ'רניהיב ומצפון – מחוז הומל בבלארוס.
המחוז מחולק שווה בשווה בין שתי הגדות של נהר הדנייפר מצפון ומדרום לקייב. נהרות חשובים אחרים במחוז הם יובלי הדנייפר פריפיאט, דסנה, טטריב, אירפין, רוֹס וטרוביז'. אורך נהר הדנייפר בתוך תחום המחוז הוא 246 ק"מ. יש במחוז 177 נהרות החוצים את האזור. ו- 13 מאגרי מים.
אקלים.
האקלים במחוז קייב הוא אופייני לאזור פולסיה ואזורים מיוערים קרובים אחרים. חורפים נוחים יחסית וקיצים חמים.
צמחייה.
כל האזור מכוסה בצמחייה ויערות. האזור הירוק של המחוז מכסה 436 קמ"ר ויש בו 250 סוגים שונים של עצים ושיחים.
היסטוריה.
מחוז קייב נוצר, באופן רשמי, כחלק מן הרפובליקה הסובייטית הסוציאליסטית האוקראינית ב-27 בפברואר 1932.
יחידות מנהליות קודמות שנעשו מאוחר יותר לחלק מן המחוז כוללות את ווייוודה של קייב תחת שלטון האיחוד הפולני-ליטאי והדוכסות הגדולה של ליטא והגוברניה של קייב תחת שלטון האימפריה הרוסית. החלק הצפוני של המחוז שייך לאזור ההיסטורי של פולסיה.
הגבולות הנוכחיים של המחוז נקבעו, לבסוף, אחרי אסון צ'רנוביל ב־1986. הפיקוח הממשלתי על העיר החדשה סלבוטיץ' שנבנתה כחלק ממחוז צ'רניהיב הועבר אז למחוז קייב.
חלוקות מנהליות.
המחוז מחולק ל-25 מחוזות משנה. אלה כוללים 26 ערים, 30 עיירות ויותר מ-1,000 כפרים.
המובלעות.
עיריית סלבוטיץ' ממוקמת בתוך גבולות מחוז צ'רניהיב הסמוך על הגדה המזרחית של הדנייפר ולעירייה אין שום גבול משותף עם מחוז קייב. עם זאת סלבוטיץ' מנוהלת על ידי שלטונות מחוז קייב ובכך מהווה סוג של מובלעת מנהלית.
בדומה אליה גם העיירה קוציובינסקה (Коцюбинське) השוכנת בגבולות העיר קייב (המוקפת בעצמה על ידי מחוז קייב) מנוהלת על ידי מועצת העיר אירפין.
אזור צ'רנוביל.