בהצגה מתפתח הגנב בקליפת תפקידו כמנהיג המת, למנהיג של ממש, לבעלה של אשת המנהיג המת, והולכת ומתעצמת השאלה על האותנטיות של האישיות כשהגנב מזהה את עצמו לגמרי כמנהיג המת. יתרה מכך – הוא מוציא להורג את בנו של המנהיג המת, שמורד וקורא עליו תגר בטענה שהוא זיוף.
התפתחות אחרונה זו מביאה אותו לכדי טירוף והתאבדות משום שאינו יודע יותר מיהו, גנב עלוב או ראש שבט.
אודות ההצגה והבימוי.
הצגת הבכורה הייתה ב-13 ביוני 1996 וההצגה רצה 139 פעמים.
שפת המחזה מסוגננת מאוד ומאופקת וניכרת בה השפעת האסתטיקה היפנית. הבמאי חנן שניר הדגיש אותה בבימוי ששאב גם הוא ממקורות ההשראה אלה, כמו גם מאמנויות לחימה מזרחיות, וטקסים מסורתיים. בסגנון המוקפד וביצירת הקודים החמורים של התנועה הסתייע שניר במורה לאמנויות לחימה, אשר אימן את השחקנים וסגנן את משחקם על ידי שיעורי מדיטציה ואימונים מפרכים.
על אף הסגנון האסתטי היפני, התלבושות התקופתיות, החרבות הסמוראיות ושאר המאפיינים המרחיקים לתרבות זרה ומרוחקת, לא היה ספק שההצגה מגיבה לחוויה המיליטריסטית בישראל.
הפקת 2016 בבית ליסין זכתה בשלושה פרסי התיאטרון הישראלי: שאדי מרעי - פרס השחקן המבטיח, מאור צבר - פרס עיצוב התלבושות, זיו וולושין - פרס עיצוב התאורה.
יוצרים.
הפקת הבימה 1996/ הפקת בית ליסין 2016
קישורים חיצוניים.
ביקורות
החלקת שיער
החלקת שיער היא שינוי קבוע או זמני של מבנה חוט השערה, במטרה להשיג מראה ותחושה של שיער חלק יותר. להחלקה מספר טכניקות, הן כימיות ולא-כימיות. הטכניקות הכימיות מתחלקות לקבועות וארעיות. אלו הקבועות, דהיינו, אלה המשפיעות על חוט השערה באופן קבוע (השיער החדש שיצמח לא יושפע מההחלקה) כרוכות בשינוי כימי של מבנה השערה. טכניקות ארעיות לעומתן - מעניקות לחוט השערה את המראה החלק לפרק זמן מוגבל של מספר חודשים או במקרים של שיער מקורזל או מתולתל יחסית - עד חודש אחד בלבד. המונח "החלקת שיער" משמש, אלא אם צוין במפורש אחרת, להחלקת שיער הראש.
היסטוריה.
בראשית המאה ה-20, פיתחה מאדאם סי ג'יי ווקר בארצות הברית את המסרק החם אשר שימש להחלקה זמנית, בת כמה ימים בלבד, של השיער. סוגים שונים של כלי זה משמשים גם כיום לפעולה דומה, אך נעשה בהם שימוש גם לקיבוע של החלקות כימיות.
בדרום אסיה והפיליפינים תהליך החלקת שיער כימי נקרא גם "ריבונדינג" (Rebonding)
החלקות שיער כימיות.
החלקת שיער כימית-קבועה.
הקוסמטיקה מציעה מספר שיטות לשינוי קבוע של מבנה השערה. לעיתים, גם אלו נקראות "החלקת שיער כרונית" או "כימית".
החלקה יפנית.
החלקה יפנית היא שם כולל למספר תערובות המשמשות לשינוי כימי של השיער. ההחלקה היפנית נבדלת מרוב ההחלקות האחרות בכך שהיא קבועה, ולא דועכת עם הזמן. זוהי התערובת הנפוצה והמועדפת ביותר להחלקת שיער קבועה, שכן היא הוותיקה ביותר ומתאימה גם לסוגי שיער בעיתיים ועקשניים יחסית.
החלקת שיער קבועה שאינה מכונה "החלקה יפנית" היא בדרך כלל וריאציה כימית של אחת מן הפורמולות של החלקה יפנית.
להחלקה יפנית לסוגיה השונים יש סדר פעולות קבוע ואחיד (כלומר, סדר עבודה זה נכון לכל ההחלקות הקבועות). כל שיטה היא למעשה סוג מסוים של תערובת של חומרים פעילים המשמשים להחלקה.
החלקת שיער כימית-ארעית.
מלבד החלקות שיער קבועות קיימות גם החלקות שיער ארעיות שהאפקט שלהן אורך כמה חודשים בלבד (ברוב המקרים לא יותר משלושה חודשים ובמקרים מסוימים אף פחות מחודש, תלוי בפורמולה הנבחרת). החלקות כאלה הן בחלק מהמקרים וריאציות של המתכון המקורי של "החלקה ברזילאית", אם כי אין הכרח לכך.
החלקת קראטין (החלקה ברזילאית).
זהו שם כולל למספר פורמולות המשמשות בעיצוב שיער להחלקה ארעית בלבד של השיער, שהרכיב העיקרי בהן מבוסס חלבון קראטין. ההחלקה מיועדת לאנשים ששיערם חלק יחסית באופן טבעי ואינם מעוניינים בהחלקה קבועה, או לאנשים שעברו החלקה קבועה ואינם מרוצים מהתוצאה. החלקה זו מכונה בפי ספרים גם "החלקה משקמת" ומשתמשים בהחלקה זו כאשר יש חשש שהחלקה קבועה חוזרת תגרום לנשירה - אם בוצעה החלקה קבועה כמו החלקה יפנית לא כשורה, השיער עלול להפוך חלש ושברירי, ובמקרים כאלה לא רצוי להמשיך בביצוע החלקה יפנית ומקובל לבצע החלקה ארעית בלבד, או להימנע בכלל מהחלקה עד שיצמח שיער חדש וארוך מספיק.
החלקה משולבת.
במקרים נדירים מבצעים החלקה קבועה ומיד לאחריה החלקה חוזרת. פעולה זו עשויה לארוך עד 6 שעות, בפרט אם אינה נעשית ברציפות, והיא יקרה יותר. הפעולה נקראת "החלקה משולבת" ובדרך-כלל אינה נדרשת, שכן, אם בוצעה החלקת שיער כמו שצריך, למשל, אם החומר הושאר מספיק זמן על השיער מסיום מריחתו ואם פוזר היטב על השיער וגם נשטף כראוי, לא באמת תידרש החלקה משולבת, וההחלקה הראשונה תספיק.
שימור החלקות שיער כימיות.
ככלל, לאחר שבוצעה החלקת שיער, עדיף לחפוף את השיער בשמפו שלא מכיל מלחים. כמו כן, כדאי להזין את השיער במסכת הזנה מדי פעם (בקרב ספרים נהוג להמליץ על הזנה לאחר כל חפיפה), וכן, למשוח את השיער, לעיתים, בסרום.
תיקון קצוות לאחר החלקה כימית או לשיער חלק יחסית.
לעיתים, ובפרט כאשר ההחלקה לא מבוצעת במקצועיות מספקת, חווים אנשים מצב בו החלקים הסופיים של שיערם (מה שמכונה "קצוות" בעגת הספרים), מעט מקורזלים, מצב זה עלול להיגרם מאחת משתי הסיבות שלהלן, או מהשילוב שלהן:
תיקון הבעיה לאחר שקרתה כרוך בהחלקה חוזרת ספציפית לקצוות השיער. לעיתים ישתמשו ספרים בגרסה מוחלשת של חומר ההחלקה המקורי (כגון החלקה יפנית שהוחלשה מעט). במקרים קלים אין צורך בהחלקה חוזרת, וניתן להיעזר בקרם או בשמן סמיך כל שהוא (כגון שמן חוחובה, או ארגן), לצורך קיבוע הקצוות, או בסרום המכיל רכיבים כגון קראטין, סיליקון, משי, ושמנים סמיכים, המיועד לטיפוח שיער חלק.
החלקה כימית של שיער הפנים.
בקרב מגדלי זקן, יש המבצעים החלקה כימית לשיער הפנים מסיבות אסתטיות או תחרותיות.
החלקת שיער שאיננה כימית.
החלקות שיער מסוג זה מחזיקות מעמד כמה ימים בלבד. לביצוע החלקת שיער מסוג זה משתמשים בדרך כלל במחליק שיער - מכשיר דמוי מלקחיים, ובו שני גופי חימום מוגנים המשתרעים בערך מאמצעו עד קצוותיו. השימוש במכשיר כרוך בכריכה של קטעי שיער עליו, והזזתו בכיוון השערה (בדרך כלל כלפי מטה). המכשיר עצמו מצד אחד מקבע את השערה לצורה מסוימת, ומצד שני, פולט חום אשר משנה את רכיבי השיערה (החלבוניים בעיקר) ו"מקבע" אותם במקומם החדש. השיטה יעילה במיוחד לבעלי שיער חלק יחסית, אשר אין להם צורך לשנות את מבנה חוט השיערה באופן קבוע, והם רוצים לתת לו עיצוב קליל.
שימוש במחליק נפוץ לא רק בקרב אנשים ששיערם הטבעי חלק, אלא גם בקרב אנשים שעברו החלקה קבועה (כימית) שהאפקט שלה היה כמעט-מספיק (כמו למשל, במקרים של קצוות מבולגנים כפי המתואר לעיל).
שימוש מתון במחליק שיער, עם הפסקות של מספר ימים בין השימושים, שנעשה על פי כללי בטיחות מקובלים, לא נחשב מסוכן לשיער.
הטענה של דון קיחוטה
הטענה של דון קיחוטה הוא מחזה פרי עטו של גלעד עברון שהועלה בתיאטרון אנסמבל הרצליה ב-2008, בבימויה של אופירה הניג.
תיאור העלילה.
המחזה מתבסס על תחילתו של הכרך השני של "דון קיחוטה", בו מספר סאנצ'ו פאנסה לדון קיחוטה כי נכתב עליהם ספר. הספר מטיל ספק בשפיותו של דון קיחוטה ובמיוחד בקיומה של דולסיניאה אהובתו. דון קיחוטה וסאנצ'ו פאנסה משרתו יוצאים למסע הרפתקאות, כדי להוכיח את שפיותו ולהיפגש עם דולסיניאה. בדרכם רבת התהפוכות והמעללים הם נקלעים לביתם של דוכס ודוכסית. הזוג האציל מעריץ את גיבורי הספרות עליהם קראו ומשתעשע בפער שבין קיומם הממשי לעיצובם הבדיוני בספר. השתעשעות אכזרית זו מערערת את האמונה של דון קיחוטה בעצמו ובסיכוי לפגוש את דולסיניאה, אהובתו הדמיונית. הוא פורש את השמלה שהכין לה בתחילת מסעו ובציפייה אליה מסתיים המחזה.
אמצעים תיאטרליים.
בלב המחזה מצוי מתח בין הספר שנכתב על זוג הגיבורים, והם מודעים אליו, לבין קיומם כדמויות חיות (על הבמה). דון קיחוטה וסאנצ'ו פאנסה מנסים להוכיח את קיומם בהשלמה ובניגוד לטקסט שיצר אותם, ולמעשה מנסים לחלץ עצמם מהמלכודת של דמויות בדיוניות.
מהלך זה יוצר הזרה לכל אורך ההצגה שכן הדמויות מוטלות כל העת בספק.
בהוראות הבמה במחזה כתב עברון שמתחילת ההצגה ועד סופה דון קיחוטה לא ישנה
את מיקומו על הבמה. בכך הוא הדגיש את הקיום הספקולטיבי של הגיבורים, שכן על אף שרבות מהתמונות נפתחות בקריאה הנמרצת – "יצאנו לדרך!" שני הגיבורים אינם מצליחים להתקדם כלל. שום דבר אינו כמו שהוא נראה, ואף על פי כן הם נקלעים לעלילות שונות ומשונות.
מעשה ההזרה הזה שמקיים דיאלוג אירוני עם טקסטים משל ברכט ותיאטרון האבסורד, שורה על כל פרטי ההצגה – כך למשל הקהל צופה בצללים מסתובבים על הבמה המפורשים בפי דון קיחוטה ככנפי טחנות קמח. אבל אחרי שהוא שרוע על הבמה פצוע מפגיעת הכנפיים, משתרבב מקור הצל ומסתבר שהוא אינו אלא כנפי מאוורר תקרה פשוט.
עיבודים נוספים.
- בבימוי חיה ישורון, תיאטרון נפקא מינה, 2016.
- בבימוי אילאיל לב כנען, תיאטרון אוניברסיטת תל אביב, 2019.
גשם (מחזה)
גשם הוא מחזהו הראשון של גלעד עברון. המחזה עלה לראשונה בתיאטרון הקאמרי, בבימויו של רמי דנון, ב-3 ביולי 1988.
עלילה.