Why? היא להקת היפ הופ אלטרנטיבי ואינדי רוק אמריקאית. הלהקה נוסדה בשנת 2004 על ידי הראפר והזמר יוני וולף שהשתמש בשם "Why?" כשם במה מאז 1997. מעבר לוולף, שמשמש כסולן ורב-נגן, בלהקה חברים גם הרב-נגנים דאג מקדיארמיד ומאט מלדון, ונגן כלי ההקשה ג'וזיה וולף, שהוא אחיו של יוני וולף.
הלהקה שחררה מאז הוקמה שישה אלבומי אולפן, נוסף על מספר מיני-אלבומים, אלבומי דמו ואלבומי הופעה. אלבום הבכורה של הלהקה, Elephant Eyelash, שיצא בשנת 2005, הגיע שנתיים לאחר שחרור אלבום הסולו האחרון של יוני וולף תחת שם הבמה "Why?". לאחר אלבום הבכורה שלהם, הם שחררו גם את האלבומים Alopecia, שיצא ב-2008, Eskimo Snow, שיצא ב-2009, Mumps, Etc. שיצא ב-2012, Moh Lhean, שיצא ב-2017 וAOKOHIO שיצא ב-2019.
תולדות הלהקה.
בשנת 2004, יוני וולף קיבץ את אחיו הבוגר ג'וזיה, את דאג מקדיארמיד ואת מאט מלדון ויחד הם הקימו את Why?. במקביל לכך, הפסיק וולף להשתמש בשם 'why?' כשם במה פרסונלי.
Why? שחררו את אלבום הבכורה שלהם, שנקרא Elephant Eyelash, בשנת 2005. סגנונו המוזיקלי של האלבום שונה באופן משמעותי מהסגנון שבו השתמש וולף בפרויקט הסולו האחרון שלו תחת שם הבמה "Why?", אלבום בשם Oaklandazulasylum שיצא ב-2003. ביחס לElephant Eyelash ,Oaklandazulasylum נוטה יותר למצלול המזוהה עם להקות אינדי רוק. בשנת 2005 הלהקה הייתה בסיבוב הופעות לקידום אלבומם, וב-2006 מאט מלדון עזב את הלהקה בשל מעבר דירה. ב-2008 הצטרף ללהקה הבסיסט אוסטין בראון.
אלבומם השני, Alopecia, שוחרר בשנת 2008 וזכה לביקורות חיוביות ביותר. ב-2009 שחררה הלהקה את האלבום Eskimo Snow, אשר שיריו הוקלטו במהלך העבודה על Alopecia. יוני וולף תיאר את השירים ב-Eskimo Snow כ"הכי פחות היפ-הופיים מבין כל מה שהייתי מעורב בו".
ב-27 ביוני 2012 הודיעה הלהקה שב-13 באוגוסט הם ישחררו מיני-אלבום בשם Sod in the Seed. לצד הודעה זו פרסמה הלהקה את שיר הנושא של מיני-אלבום זה, אשר היה קצבי יותר משיריו של אלבומם הקודם והכיל קטעי ראפ.
אלבומם הרביעי Mumps, Etc שוחרר ב-9 באוקטובר 2012.
ב-2013 הלהקה שחררה מיני-אלבום בשם Golden Tickets. Golden Tickets תואר כ"אוסף של 'שירי נושא' מותאמים אישית בשביל שבעה מעריצי Why? ספציפיים ולגביהם. במשך מספר חודשים, יוני וג'וזיה עקבו ברשת בחשאי אחרי המעריצים הללו כדי ליצור מחוות מוזיקליות שישובצו באלבום".
אלבום הלהקה החמישי, Moh Lhean, שוחרר ב-3 במארס 2017.
ליובן גוצב
ליובן סטויאנוב גוצב (בבולגרית: Любен Стоянов Гоцев ; 3 במרץ 1930, סופיה, ממלכת בולגריה - 7 באוקטובר 2020, סופיה, בולגריה) היה גנרל בוועדה לביטחון המדינה, פוליטיקאי ודיפלומט בולגרי, מראשי מנגנון המפלגה הקומוניסטית של בולגריה ויורשתה המפלגה הסוציאליסטית, אשר ב-1990 כיהן לתקופה קצרה כשר החוץ בממשלתו של אנדריי לוקאנוב.
קורות חייו.
ליובן גוצב נולד בסופיה למשפחת בעלי מלאכה זעירה שעסקה בייצור אוכפים. ב-1948 סיים בית ספר תיכון בסופיה, הצטרף לחוגי הנוער של המפלגה הקומוניסטית, וב-1952 התקבל רשמית כחבר במפלגה. בהמשך, רכש השכלה אקדמית במכון הממלכתי ליחסים בינלאומיים של מוסקבה. מאוחר יותר, כיהן כמזכיר בשגרירות בולגריה בלונדון, וביוני 1961 גויס לוועדה לביטחון המדינה. גוצב נשלח למשך שנה לברית המועצות להכשרה בבית הספר של הק.ג.ב. במסגרת עבודתו צורף למשלחות בולגריה לאו"ם, ארצות הברית, קנדה ומדינות מערב אירופה. בין 1982–1989 כיהן כסגן שר החוץ, ובין 1989 - 1990 כסגן שר הפנים הבולגרי. הוא כיהן כחבר האספה הלאומית הבולגרית ולתקופה קצרה כיהן כשר החוץ של בולגריה בממשלתו של אנדריי לוקאנוב. ב-1991 כיהן כשגריר בולגריה בהולנד. ב-1992 פרש מן החיים הפוליטיים ולמשך מספר שנים ניהל עסקים במגזר הפרטי.
גוצב היה נשוי ואב לשתי בנות, וסב לארבעה נכדים. הלך לעולמו בסופיה ב-2020 והוא בן 90 שנים.
היריון טרנסג'נדרי
היריון טרנסג'נדרי הוא תהליך של נשיאת עובר בגופו של טרנסג'נדר. נכון להיום, אפשרות שכזו תלויה במידה רבה באברי הרבייה של האדם, כאשר טיפולים להתאמה מגדרית עשויים להשפיע על הפוריות. טרנסג'נדרים שנמצאים או רוצים להיכנס להיריון מתמודדים עם אתגרים רפואיים, משפטיים ופסיכולוגיים.
גברים טרנסג'נדרים.
גברים טרנסג'נדרים יכולים להיכנס להיריון אם הם משאירים את השחלות והרחם שלהם מתפקדים. ללא קשר לטיפולים הורמונליים קודמים, התקדמות הליכי ההיריון והלידה זהה בדרך כלל לזו של נשים סיסג'נדריות. כמו כן, הוכח ששימוש קודם בטיפולים מסוג זה לא עשוי להשפיע לרעה על תוצאות של גירוי שחלתי, ללא הבדלים משמעותיים בפרמטרים של תפקוד זקיקי או הבשלת ביציות בין גברים טרנסג'נדרים, עם וללא היסטוריה של שימוש בטסטוסטרון.
עם זאת, גברים טרנסג'נדרים הנמצאים בהיריון נתונים לאפליה, שיכולה לבוא לידי ביטוי בסוגים שונים של חוויות חברתיות, רגשיות ורפואיות שליליות, שכן היריון נחשב כפעילות נשית (או אף נשית בלבד). על פי המחקר "גברים טרנסג'נדרים שעברו היריון לאחר שינוי מגדרי מזכר לנקבה" של הקולג' האמריקאי למיילדות וגינקולוגיה , קיים חוסר במודעות, בשירותים ובסיוע רפואי הזמינים לגברים טרנסים בהיריון. חוסר נגישות לשירותים אלה עלולה להוביל לקושי במציאת שירותים נוחים ותומכים עבור טיפול טרום-לידתי, כמו גם לסיכון מוגבר לשימוש בשיטות שאינן בטוחות או בריאות. בנוסף, המחקר חשף שחלק מהאנשים דיווחו על דיספוריה מגדרית ותחושות בדידות עקב השינויים הדרסטיים במראה המתרחשים במהלך ההיריון, כגון חזה גדול יותר, ובשל שינויים בהבנת זהותם המגדרית בקרב הסביבה. עוד חוקרים מצאו ששימוש קודם בטסטוסטרון לא השפיע על ההיריון.
טיפול בטסטוסטרון משפיע על הפוריות, אך טרנסים רבים שנכנסו להיריון הצליחו לעשות זאת אחרי שישה חודשים של הפסקת הטסטוסטרון. בנוסף, הוכח כי טסטוסטרון אינו אמצעי מניעה יעיל. חשיפת עובר לרמות גבוהות של טסטוסטרון אקסוגני (ממקור חיצוני) היא טרטוגני. זה משפיע במיוחד בשליש הראשון להתפתחות העובר, כאשר לרוב ההיריון טרם מתגלה. בנוסף, מטופלים שחווים אל-וסת (שהיא תופעת לוואי שכיחה של חשיפה אקסוגנית לטסטוסטרון) עלולים לחוות אתגרים נוספים בזיהוי היריונות מוקדמים, עקב היעדר מחזוריות וסתית סדירה, שיכול להצביע על היריון, למשל. מסיבה זו, חשוב למטופלים ולעוסקים בתחום הבריאות לדון באופן מקיף ביעדי פוריות, בתכנון המשפחה ובאפשרויות למניעת היריון במהלך הטיפול המגדרי. מחקרים קודמים של הריונות בנשים מצביעים על כך שרמות גבוהות של אנדרוגנים אנדוגניים (ממקור פנימי) קשורות למשקל לידה נמוך יותר, אם כי לא ברור כיצד שימוש קודם בטסטוסטרון אצל אדם טרנס שנמצא בהיריון עשוי להשפיע על משקל הלידה.
היריון עתידי אפשרי להשגה על ידי בנק ביציות, אך תהליך שכזה עלול להגביר דיספוריה מגדרית או לא להיות נגיש בשל היעדר כיסוי ביטוחי. טיפול בטסטוסטרון אינו שיטה מספקת למניעת היריון, וגברים טרנסים עלולים לחוות היריון לא מתוכנן, במיוחד אם הם מחמיצים נטילת מינונים של ההורמון. הריונות לא מתוכננים עשויים לגרום לכך שגברים טרנסג'נדרים או אנשים א-בינאריים ישקלו או יבצעו הפלה עצמית.
אפשרויות הלידה כוללות בין היתר שיטות קונבנציונליות כגון לידה נרתיקית וניתוח קיסרי, ויש לקחת בחשבון את העדפת המטופל על מנת להפחית תחושות דיספוריה מגדרית אשר קשורות לשינויים ותחושות גופניות מסוימות. על פי הסקר הלאומי לאפליה טרנסג'נדרית, שיעורי ההתאבדות והדיכאון שלאחר הלידה בקרב אנשים טרנסים נמצאו גבוהים מהממוצע לכלל המבוגרים. הדבר עשוי להיות מיוחס לגורמים כמו היעדר תמיכה חברתית, אפליה והיעדר הכשרה מספקת של רופאים.
שיקול חשוב נוסף לאחר לידה עבור גברים טרנסים הוא האם לחדש את הטיפול בטסטוסטרון. אין כיום עדות לכך שטסטוסטרון נכנס לחלב האם בכמות משמעותית. עם זאת, רמות גבוהות של טסטוסטרון עשויות לדכא הפרשות חלב, והנחיות שירותי הבריאות המליצו בעבר לגברים טרנסים שלא לעבור טיפול בטסטוסטרון בשלב ההנקה. גברים טרנסים שעוברים ניתוח לשחזור חזה עשויים לשמור על יכולת ההנקה.
מבין המגוון הרחב של הטיפולים הזמינים לטרנסג'נדרים, לרבות התערבויות כירורגיות ורפואיות, חלקם מציעים את האפשרות לשמר פוריות, בעוד שאחרים עלולים לסכן את היכולת של האדם להיכנס להיריון, וביניהם כריתת חצוצרות מניעתית או כריתת רחם מלאה.
התחשבות מיוחדת בבריאותם הנפשית של טרנסג'נדרים במהלך ההיריון היא חשובה. הוכח בעבר שאנשים טרנסג'נדרים חווים לעיתים קרובות שיעורי אובדנות גבוהים יותר מאנשים סיסג'נדרים, ופחות תמיכה חברתית מהסביבה ומהמשפחה הקרובה. בקשר לכך, טרנסג'נדרים רבים שעוברים היריון דיווחו כי בחירותיהם בנותני שירותי הבריאות הושפעו במידה ניכרת מהשקפותיו של עובד הבריאות, וטרנסג'נדרים רבים מעדיפים שירותי מיילדות במקום לעבור צירים ולידה בבית חולים.
סטטיסטיקות.
על פי נתונים שנאספו על ידי Medicare , תוכנית ביטוח בריאות ממשלתית הפועלת באוסטרליה, 75 אנשים המזדהים-כגברים ילדו באופן טבעי או בניתוח קיסרי במדינה בשנת 2016, ו-40 בשנת 2017.
א-בינאריים.
אנשים א-בינאריים עם מערכת רבייה נשית מתפקדת יכולים ללדת. אנשים א-בינאריים שזוהו כנקבה בלידתם (assigned female at birth) נוטים יותר להיכנס להיריון מאשר טרנסים בינאריים (בעלי מגדר ברור), מכיוון שהם נוטים פחות לחפש פרוצדורות מגדריות רפואיות אשר משפיעות על הפוריות שלהם.