משטרת ישראל אסרה על גליק מספר פעמים, אחת מהן במשך שנתיים, את הגישה להר הבית, ובעקבות כך הוא פתח בשתי שביתות רעב ברחבת הכותל ועתר לבג"ץ. הוא תבע את המשטרה על שעיכבה אותו בשנת 2009 פעמיים שלא כדין בכניסה להר הבית משום שצילם את עמדת הבידוק במקום. באחד המקרים הפרה המשטרה בכך צו שיפוטי. בראשית 2015 קיבל בית המשפט העליון בערעור את תביעתו של גליק ופסק כי על המשטרה לפצותו ב־7,500 ש"ח וב־2,500 ש"ח הוצאות משפט. בפברואר 2015 פסק בית משפט השלום בירושלים שעל המדינה לשלם לגליק 500,000 ש"ח כפיצוי על האיסור לעלות להר הבית, שלדבריו פגע בזכויותיו ובפרנסתו, אולם המדינה ערערה והפיצויים בוטלו על ידי בית המשפט המחוזי בירושלים.
בסוף שנת 2014 התלוננה נגדו במשטרה אישה מוסלמית בטענה שהפיל אותה בהר הבית וגרם לשבירת ידה. בעקבות זאת הגישה נגדו המשטרה כתב אישום בגרימה לחבלה ונאסר על גליק לעלות להר עד תום ההליכים. בפברואר 2016 התברר שהמתלוננת שיקרה ושהמשטרה קיבלה את גרסתה למרות שבמצלמותיה ניתן לראות שהאירוע לא התרחש. התובעת הודיעה שהיא חוזרת בה מכתב האישום וגליק הורשה לעלות להר הבית.
בפברואר 2020, עצרו שוטרים את גליק בהר הבית, לאחר שלא נענה להוראותיהם והלך לאט מדי, ולאחר מכן ערכו חיפוש בביתו בחשד לגנבת מסמכים מתיק החקירה שלו במשטרה.
ביוני 2020, בעת שהגיע גליק לנחם את משפחתו של איאד אלחלאק שנורה למוות בידי שוטרים בעיר העתיקה בירושלים, הותקף וסולק מאוהל המנחמים באלימות ופונה לבית החולים במצב קל. על התוקף הוטל לשלם לגליק פיצויים בסך 60,000 ש"ח.
קישורים חיצוניים.
ממאמריו:
שבועת אמונים
שבועת אמונים היא הצהרה טקסית של נאמנות. ההצהרה ניתנת בווריאציות אחדות:
שבועות אמונים בישראל.
תפקידים אחדים בישראל מחייבים את נושאיהם להישבע אמונים או להצהיר אמונים עם כניסתם לתפקיד:
Moto X (דור שני)
מוטו X (באנגלית: Moto X) הוא טלפון חכם שפותח על ידי חברת מוטורולה אשר מריץ את מערכת ההפעלה Android. המכשיר הוכרז ב-5 בספטמבר 2014, קודמו בסדרה הוא מכשיר ה- Moto X (דור ראשון) שהוכרז ב-2013.
הדור השני ניתן לעיצוב באיכות גבוהה ובו אפשרות להוסיף מעטפת עור או עץ, יחד עם מפרט משופר יותר מהדגם הקודם של מעבד מרובע ליבות ותצוגת 1080p.
מפרט.
חומרה.
הדור השני של מוטו X בעל מעבד מרובע ליבות קוואלקום סנאפדרגון 801 במהירות שעון של 2.5GHz וזיכרון RAM בנפח של 2GB. בעל סוללה בקיבולת של 2300mAh ליתיום-יון, מסך מגע 1080p Super AMOLED בגודל 5.2" ברזולוציית QHD 1920x1080 px (423 ppi), מצלמה אחורית 13 מגה פיקסל עם תמיכה של רזולוציית 4K וידאו עם 2 לדים, בעל זיכרון פנימי של 16/32 GB. המצלמה האחורית מוקפת טבעת אשר יוצרת שבירת אור שנועדה לשפר את ביצועי ההבזק.
תוכנה.
הדור השני של מוטו X מגיע עם מערכת ההפעלה Android KitKat 4.4.4. מוטורולה התחייבה לעדכן את למערכת ההפעלה אנדרואיד 5.0 "Lollipop" לאחר שתוכרז.
ורדאים
מפולת השלגים ברכס אנאפורנה (2014)
ספיראיים
נילי פלר
נילי פלר היא עורכת ישראלית. זוכת פרס אופיר 2008 על עריכת הסרט "ואלס עם באשיר".
ביוגרפיה.
במהלך השנים ערכה פלר מספר סרטים וסדרות טלוויזיה. בשנת 2004 ערכה את הסדרה הדוקומנטרית "החומר שממנו עשויה האהבה" בערוץ 8. בין השנים 2006-2009 שימשה כעורכת הסדרה "פרשת השבוע". בשנת 2008 שימשה כעורכת הסרט "ואלס עם באשיר", על עריכת הסרט היא זכתה בפרס אופיר בקטגוריית "העריכה הטובה ביותר".
בין השנים 2009-2010 שימשה כעורכת הסדרה "תיבת נח" בערוץ 2. בשנת 2010 ערכה את סרטו העלילתי הראשון של אבישי סיון, "המשוטט", אשר השתתף בפסטיבל קאן במסגרת "שבועיים של במאים". עוד באותה שנה ערכה את הסדרה "חיים אחרים", בכיכובו של עוז זהבי,
בשנת 2012 ערכה את הסדרה "יחפים", ששודרה בהוט 3. באותה שנה ערכה את סרט התעודה "גן עדן". בשנת 2013 שימשה כעורכת הסדרה הדוקומנטרית "משפחות", הסדרה תיעדה 5 משפחת ישראליות, ושודרה בערוץ 8. באותה שנה ערכה את סרט התעודה ""לפני המהפכה", וכן ערכה את סרטו של ארי פולמן "כנס העתידנים". בשנת 2014 ערכה את סרט התעודה "כמעט חברות" ואת סרט הקולנוע "בורג".
בשנת 2016 שימשה כעורכת הסרט "לא פה, לא שם". בשנת 2018 ערכה את סרטה של מיכל אביעד "אישה עובדת".
מוט סלפי
מוט סלפי (לעיתים נקרא גם "מַקֵּלפי") הוא מוט האוחז בטלפון סלולרי או במצלמה אחרת ומאפשר לצלם האוחז בו ליצור תמונת סלפי.
היסטוריה.
עם הפצת הטלפונים החכמים, הציבור מרבה לצלם את עצמו והופך מודע יותר לעזרי צילום. עד תחילת העשור הראשון של המאה ה-21, אדם שלא הכיר עזרי צילום, נאלץ לצלם את עצמו בעזרת בקשה מאדם נוסף, בעזרת מראה או בהחזקת המצלמה בקצה יד מתוחה - דבר לא נוח במיוחד, כשמדובר במצלמה כבדה. אנשים פשוטים לא היו מודעים לשני עזרים ותיקים לצילום עצמי - מנגנון השהייה ללחצן המצלמה ומוט סלפי.
שימוש במצלמה כבדה עם מוט סלפי, דרש גם חצובה למצלמה. דבר זה ניתן לראות בסרט "חור בלבנה", שבו אחת הדמויות מצולמת, כאשר היא מצלמת את עצמה, במצלמת קולנוע. בהמשך, התפתחה הטכנולוגיה והומצאו מצלמות דיגיטליות וטלפונים חכמים אשר איפשרו צילום עצמי עם מצלמה קדמית. דבר זה תפס תאוצה ורבים כיום מצטלמים כך, תופעה שנקראת סלפי.
בין שנת 2010 לשנת 2014, הומצא מוט סלפי לטלפון חכם אשר מאפשר לצלם תמונת סלפי ממרחק רב יותר מאשר אורך היד ללא עזרה מאדם אחר. הממציא הוא לינוס טורבאלדס, שאחראי גם על עדכון, שיפוץ והפצת ליבת המערכת בקוד פתוח, לינוקס. החל בפעילותו כבר ב-1991.
סוגים.
קיימים שלושה סוגי מוטות סלפי:
קוואן לאניסטר
מנחם דוידוביץ
מדינות ברית המועצות לשעבר
מדינות ברית המועצות לשעבר (ברוסית: Постсоветское пространство) הן המדינות העצמאיות שנוצרו עם התפרקות ברית המועצות. הגדולה והחזקה במדינות אלה היא רוסיה, ויחד עמה נכללות בקטגוריה בסך הכל 15 מדינות דוברות-רוסית. 9 ממדינות אלה, ובראשן רוסיה, מרכיבות גם את ארגון "חבר המדינות", שהמדינות החברות בו משתפות פעולה בנושאי סחר, ביטחון, לחימה בפשיעה, מדיניות חוץ ורישוי קניין רוחני.
בנוסף למדינות החברות בארגון חבר המדינות, טורקמניסטן היא "חברה נלווית" משנת 2005 ואוקראינה היא "חברה בפועל". גאורגיה הייתה חברה בחבר המדינות ופרשה פורמלית ב-17 באוגוסט 2009. עוד נמנות עם מדינות ברית המועצות לשעבר המדינות הבלטיות - ליטא, לטביה, ואסטוניה, שהעדיפו להיות חברות באיחוד האירופי ולא רצו כל קשר עם רוסיה.
מפעל משותף לכל מדינות ברית המועצות לשעבר היה גביע חבר המדינות בכדורגל.
ברוסיה נשמעים קולות הקוראים ומגדירים את מדינות ברית המועצות לשעבר כמדינות "קרובות לרוסיה", וכ"אזורי הגמוניה רוסית" שרוסיה "רואה בהם עניין רב". לאחר נפילת ברית המועצות, ניסתה רוסיה במאמצים רבים לשמר ולו מעט מההשפעה שלה בשטחי הברית לשעבר. בשל כך, ב-8 בדצמבר 1991 היא הקימה את חבר המדינות, בניסיון להכפיף את מרותה על מדינות אלו. בשנים הבאות חתמה רוסיה הסכמים רבים עם מדינות ברית המועצות לשעבר, על מנת להגביר את תלותן בה. עם זאת, רוב ההסכמים לא מולאו, ורוב מדינות הקווקז ואירופה המזרחית החלו להתקרב למערב. אך בשונה ממדינות הקווקז ואירופה המזרחית, מדינות אסיה התיכונה נשארו ברובן תחת הגמוניה רוסית. גורם מרכזי שהשפיע על מדיניות החוץ הרוסית באשר לשכנותיה הוא העובדה שמיעוטים רוסיים נכבדים חיו במדינות אלו טרם נפילת ברית המועצות, ונשארו שם לאחר מכן. בעיה זו מחריפה כאשר ישנם מיעוטים רוסיים רבים סמוך לגבול הרוסי, כגון באוקראינה ובקזחסטן, אשר רוצים להסתפח לרוסיה.
רוסיה שומרת על בסיסיה הצבאיים בארמניה, בבלארוס, בקירגיזסטן, במולדובה, באוקראינה ובטג'יקיסטן.
ברוב מדינות ברית המועצות לשעבר, השפה הרוסית היא שפה רשמית נוספת או שפה בין-עדתית.
אלון לי גרין נ' אקסלנט קופי בע&quot;מ
בשא (ת"א) 6726/07 - אלון-לי גרין והסתדרות העובדים הכללית החדשה נ' אקסלנט קופי בע"מ הוא פסק דין של בית הדין האזורי לעבודה בתל אביב, אשר עוסק בזכותו של עובד להתארגן במקום העבודה שלו. בית המשפט קבע, כי פיטורי העובד נעשו עקב פעילותו להקמת ועד עובדים, ולכן מנוגדים להוראות החוק האוסרות פיטורים מסיבה זו.
רקע להגשת העתירה.
אלון-לי גרין, צעיר תל אביבי בן 18, החל לעבוד ברשת בתי הקפה "קופי בין" בשנת 2006, בסניף שברחוב אבן גבירול במרכז תל אביב. זמן קצר לאחר מכן קודם לתפקיד אחראי משמרת בבית הקפה, ובתפקיד זה הועסק כעשרה חודשים נוספים. זמן קצר לאחר תחילת עבודתו החל גרין לפעול בקרב עובדי בית הקפה לשם הקמתו של ועד עובדים חדש, ובמסגרת זו יצר קשר עם גורמים מטעם הסתדרות העובדים הכללית. מטרתו של גרין בהקמת הוועד הייתה להילחם במה שהוא וחבריו תיארו כפגיעה מתמשכת בזכויותיהם כעובדים, לרבות הפקעת כספי הטיפים שניתנו להם על ידי הלקוחות, שהועברו לידי ההנהלה, אי תשלום גמול שעות נוספות ואי תשלום שעות שבת. זמן קצר לאחר שארגן כנס עובדים של הרשת, פוטר גרין על ידי רשת "קופי בין", בטענה שתפקודו המקצועי לוקה בחסר.
הגשת העתירה.