שלמה נרינסקי, בן זאב נראני, נולד בכפר אבאין (אבאיאן), רוסיה, בשנת 1885. בילדותו למד ציור במוסקבה. בשנת 1904 נסע לפריז, צרפת. בשנת 1905, בדרכו חזרה לרוסיה, שהה בברלין, גרמניה, שם למד צילום. בשנת 1906 בקירוב עלה לארץ ישראל והתיישב בירושלים. שם, פתח את "פוטוגרפיה אחדות" ביחד עם יעקב חוטימסקי. בתקופת מלחמת העולם הראשונה הוגלה למצרים. שם עסק בצילום בתחילה באלכסנדריה ואחר כך בקהיר. בשנת 1932 התיישב בפריז, שם פתח סטודיו לצילום. בתקופת מלחמת העולם השנייה נכלא במחנות המעצר בדרנסי ובסן דני. בשנת 1944 שוחרר במסגרת חילופי שבויים. עם שובו לארץ ישראל השתקע בקיבוץ עין חרוד. בשנות ה-50 עבר להתגורר בחיפה. עיקר פרסומו של נרינסקי היה בתחום הצילום. הוא תיעד את מראות ירושלים וארץ-הקודש שיצאו בשנת 1918 ו-1921 כגלויות בהוצאת האחים ג'מאל. בנוסף, עסק בציור, עליו חתם בשם "נראני".
שמואל נהון
הרב שמואל נהון (לפני ה'תק"ץ, 1830 - ד' אלול ה'תר"ס, 29 באוגוסט 1900), היה משכיל, דרשן, פוסק הלכה, אב בית הדין ורבה של תטואן במחצית השנייה של המאה התשע עשרה. בן לשושלת חכמים בעיר.
קורותיו.
נולד בתטואן לאביו רבי יצחק שהיה מחכמי העיר ומפרנסי הקהילה. משפחת נהון הייתה משפחה של חכמים שכיהנו בתפקידים רשמיים בעיר במשך כמה דורות. למד אצל חכמי העיר. רכש השכלה כללית, בהיסטוריה, ומדעים כלליים, וידע עברית, צרפתית וספרדית. כמו כן התעניין במצבם של יהודי רוסיה ואירופה, ובהתפתחות לשון העברית כשפה מדוברת בקרב יהודי העולם. בשנת ה'תרמ"ו שיכל את בנו ומאז הפסיק להתעטף בטלית גדול.
פועלו החינוכי.
החל משנות השישים של המאה התשע העשרה, היה מעורב בפעילות החינוכית של ילדי העיר, ושיתף פעולה עם האליאנס. פעל לשם האחדת לימודי הקודש והחול, בבית הספר, ובכך רצה לשרש את התפישה כי ההשכלה נוגדת את היהדות.
רבנותו.
בהמשך, התמנה לרבה של העיר ולאב בית הדין בה. חברי בית דינו היו רבי שמואל ישראל, ורבי שם טוב בן וואליד. בית הדין היווה כתובת להתייעצות עם שאר בתי הדין שבאזור מרוקו הספרדית. ובכלל, בית דינו התכתב בענייני הלכה עם שאר חכמי מרוקו מהערים השונות. כמו כן בתפקידו היה דרשן וספדן, והספיד אישים שנפטרו בעיר, כדוגמת רבי וידאל ישראל.
בשאלת הגיור לשם אישות, צידד רבי שמואל להחמיר, בשונה מתלמידו רבי מרדכי בן ג'ו שצידד להקל.
מבין תלמידיו נמנה רבי יהודה ליאון כלפון שבהמשך כיהן כרבה של העיר.
תיאור מיוחד של הרב שמואל נהון התפרסם על ידי העיתונאי אליעזר דב שפירא:
פטירה והנצחה.
נפטר בד' אלול ה'תר"ס, בתטואן. הנהלת כי"ח וחכמי טבריה שלחו אגרת ניחומין למשפחה. כמו כן הספידוהו יהודי פאס.
בשנת ה'תשמ"ח, הקים הרב משה גרשון כולל בירושלים על שמו שנקרא 'קרן בן שמן'.
עונת 2015/2016 ביורופקאפ
עונת 2015/2016 ביורופקאפ היא עונת הבכורה של המפעל השני בחשיבותו של תחרויות פיב"א אירופה לקבוצות כדורסל, אחרי ליגת האלופות, אם היא כי נחשבת לרביעית בחשיבותה ביבשת אחרי היורוליג והיורוקאפ. העונה נפתחה ב-21 באוקטובר 2015 והסתיימה ב-1 במאי 2016.
התחרות החליפה את היורוצ'לנג' במטרה לתפוס את מקומו של היורוקאפ (שאורגן על ידי יורוליג בסקטבול), כתחרות השנייה בחשיבותה באירופה.
פורמט.
בעונה הרגילה השתתפו 56 קבוצות מחולקות ל-14 בתים של ארבע קבוצות. בשלב 32 האחרונות, הקבוצות הראשונה והשנייה בכל בית מהעונה הסדירה, ועוד 4 הסגניות הטובות ביותר, משחקות בבתים של ארבע קבוצות. אחרי שמינית הגמר משוחק רבע הגמר, ולאחריו הפיינל פור.
קבוצות.
המועד האחרון להרשמה לתחרות היה ב-30 ביולי. הקבוצות הוכרזו רשמית ב-3 באוגוסט.
בסוגריים: המיקום של הקבוצה בליגה המקומית בעונה שעברה.
הגרלה.
הגרלת הבתים נערכה ב-4 באוגוסט 2015 במינכן, גרמניה. המיקומים הוכנו על בסיס השתתפות ותוצאות המועדונים בתחרויות האירופיות בשנים האחרונות וכן דירוג המועדונים בליגות המקומיות שלהם בעונה שעברה.
עונה סדירה.
העונה הסדירה נערכה בין ה-21 באוקטובר ל-2 בדצמבר 2015. שתי הקבוצות הראשונות בכל בית וארבע הקבוצות הטובות ביותר במקום השלישי מכל הבתים (שתי קבוצות מכל חטיבה) עלו לשמינית הגמר.
אם קבוצות באותו בית סיימו עם אותו מספר נקודות בתום העונה הסדירה, שוברי שוויון יוחלו בסדר הבא:
32 האחרונות.
שלב 32 האחרונות נערך בין ה-16 בדצמבר 2015 ל-3 בפברואר 2016. שתי הקבוצות המובילות בכל בית עלו לשמינית הגמר.
אם קבוצות באותו בית סיימו עם אותו מספר נקודות בתום העונה הסדירה, שוברי שוויון יוחלו בסדר הבא:
שלב הנוקאאוט.
שמינית הגמר.
משחק 1 נערך ב-17 בפברואר, משחק 2 ב-24 בפברואר ומשחק 3, במידת הצורך, ב-2 במרץ.
המנצחת בכל סדרה העפילה לרבע הגמר, בעוד שמונה הקבוצות האחרות הודחו.
רבע גמר.
משחק 1 נערך ב-16 במרץ, משחק 2 שוחק ב-23 במרץ ומשחק 3 שוחק, במידת הצורך, ב-30 במרץ. לקבוצות עם מאזן טוב יותר בשמינית הגמר היה יתרון הביתיות.
המנצחת בכל סדרה העפילה לפיינל פור, בעוד שארבע הקבוצות האחרות הודחו.
פיינל פור.
ב-6 באפריל 2016, הוכרזה העיר לה קוליסי בשאלון-סור-סון, צרפת כמקום הפיינל פור.
חצאי הגמר התקיימו ב-29 באפריל 2016, והגמר והמשחק על המקום השלישי התקיימו ב-1 במאי.
יואל הלוי מבונא
רבי יואל הלוי בן יצחק מבונא (נתכנה גם מורי"ה; נפטר בערך בד'תתק"ס, 1200) היה מבעלי התוספות באשכנז, פרשן תלמוד, פוסק הלכה ופייטן, שפעל בבונא. הוא היה חתנו של הראב"ן ואביו של הראבי"ה, המביא פסקים רבים בשמו.
ביוגרפיה.
לא רבות ידוע על תולדות חייו. לפי השערת אביגדור אפטוביצר, אביו הוא רבי יצחק בן יואל הלוי ממגנצא שנהרג בגזירות מסע הצלב השני בקיץ ד'תתק"ו בשפיירא, ואבי סבו הוא יצחק בן יואל הלוי שהיה אחד ההרוגים בגזירות תתנ"ו בוורמייזא. אחרים, וביניהם א"א אורבך, חולקים על זיהוי זה, משום שרבי יואל חיבר קינות וסליחות על מאורעות תתק"ו ולא הזכיר שגם אביו בין ההרוגים, וכן לא נזכר בשום מקום התואר 'הקדוש' על אביו, כפי שהיה מצופה אילו היה מן ההרוגים על קידוש השם.
על פי פסקה אחת בספר ראבי"ה, כתבו כמה חוקרים כי אמו של רבי שמואל בן נטרונאי (רשב"ט) הייתה אחותו או אחות אמו של רבי יואל, כלומר שרבי יואל היה דודו או בן דודו של רשב"ט. אולם, שמחה עמנואל הוכיח כי רשב"ט נולד בבארי שבאיטליה, והיגר לגרמניה בבגרותו. לכן, הוא סבור כי הפסקה בספר ראבי"ה משובשת, ובנוסחתה המקורית היא התייחסה לרשב"ט כגיסו של רבי יואל, בשל נישואיהם לשתי אחיות (ראו להלן).
למד ברגנשבורג מפי חברי בית הדין המקומי: רבי יצחק בן מרדכי (ריב"ם), רבי אפרים בן יצחק ורבי משה בן יואל. ככל הנראה המשיך ללמוד ברגנשבורג גם לאחר נישואיו, משום שהוא העביר תשובות מחכמי רגנשבורג לחותנו הראב"ן ולגיסו רשב"ט ולהפך. הוא מכנה גם רבי שמואל בן נטרונאי 'מורי', וכנראה למד גם אצלו לזמן מה. רבו המובהק הוא רבי אפרים מרגנסבורג, והוא מרבה להביא שמועות בשמו. לימים, נעשה רבי יואל תלמיד חבר לרבי אפרים, והתנהלו ביניהם פולמוסים הלכתיים חריפים.
מקום מושבו העיקרי היה העיר בון, ועל שמה נקרא. בבון ככל הנראה הייתה לו ישיבה. מלבד בנו ראבי"ה, לא ידוע בוודאות מי היו תלמידיו, אך אפטוביצר משער שביניהם היו רבי אפרים מבונא ורבי אביגדור כהן צדק. יש משערים שגם מחבר התוספות הנדפסות למסכת סוטה למד בישיבתו, שכן הוא מכנהו "מורי"ה", אך אחרים חולקים על כך.
חיבוריו.
ידוע שחיבר תוספות לכמה מסכתות: הראבי"ה מצטט תוספות של אביו למסכת בבא מציעא. בבית מדרשו של מהר"ם מרוטנבורג היו מצויים אוטוגרפים של תוספות רבי יואל למסכת בבא בתרא ולמסכת סנהדרין, והם מצוטטים בחיבורי תלמידיו רבי מרדכי בן הלל ורבי מאיר הכהן מרוטנבורג. אורבך משער כי בנוסף חיבר גם תוספות למסכתות שבת, סוטה וגיטין. בכתבי יד של ספר המרדכי, מצוטטים עשרות קטעים מתוספותיו של רבי יואל למסכת בבא בתרא, והם מכונים שם 'פרישת רבינו יואל' או 'פרי"ו'. על בסיס קטעים אלה ניסה שמחה עמנואל לאפיין את סגנון פירושיו של רבי יואל. לדבריו, כפי שמלמד הכינוי 'פרישה', חיבוריו אצנם כללו גם דיונים, קושיות ותירוצים בסגנון בעלי התוספות, אולם גם פירושי פשט. הוא מרבה להסתמך על תוספותיהם של שלשה רבותיו שברגנשבורג, ולעיתים מעתיק אותם בלשונם, וכן על תוספות רבי יעב"ץ הלוי.
פירושים ופסקי הלכה שחיבר, כמו גם שאלות ותשובות ששאל או נשאל, מצוטטים לרוב בספר אבי העזרי שחיבר בנו ראבי"ה. כמה משאלותיו ומפירושיו מצויים גם בספר אבן העזר שחיבר חותנו ראב"ן, ובספר יחוסי תנאים ואמוראים שחיבר בן דורו רבי יהודה בן קלונימוס משפיירא.
מצויות בידינו שש סליחות שחיבר רבי יואל, וכן קינה אחת, המתארת את גזירות מסע הצלב השני בשנים תתק"ו–תתק"ז (1146–1147). חלק מסליחותיו נכנסו למחזורי הסליחות הממוסדים ונאמרות עד היום.
משפחתו.
רבי יואל נשא לאשה את בתו של רבי אליעזר בן נתן (הראב"ן). אחות אשתו נישאה לרבי שמואל בן נטרונאי. ידועים שנים מבניו. בן אחד, שנקרא על שם סבו, הוא רבי אליעזר בן יואל (ראבי"ה) מחבר ספרי אבי העזרי ואביאסף ופוסק מפורסם. הוא מרבה להביא בספרו מפסקי אביו. בן נוסף, רבי אורי הלוי, נשרף על קידוש השם בשנת ד'תתקע"ו. על מאורע זה נכתבה סליחה בידי ר' מרדכי בן אליעזר, אך נפוצה אגדה שרבי אורי עצמו חיבר את הקינה על עצמו, ולימד אותה לר' מרדכי בחלום. אישים שונים שייתכן שהם צאצאיו של רבי אורי נזכרים בשטרות ומסמכים של קהילת קולוניא.