המכון ממוקם בקמפוס הטכניון בחיפה בחצרי הפקולטה להנדסה אזרחית וסביבתית. המכון מפעיל מערכי איסוף נתוני אוקיינוגרפיה פיזיקלית במתקנים שונים לאורך חופי הארץ. מאז 2021, המכון מפעיל שלוחה באילת.
הקמת המכון.
המכון הוקם ב-1976 בקמפוס הטכניון בנווה שאנן, חיפה על ידי הטכניון ורשות הנמלים (לימים: חברת נמלי ישראל) כחלק ממגמה ששלטה באותן השנים במדינות מערביות (כגון דנמרק, הולנד ובריטניה) של הקמת גופי מחקר שיעסקו בחקר יישומי, תחת קורת גג אקדמית.
כבר מראשית ימיו כלל המכון מתקני מחקר נסמך על חברי סגל טכניוני בעיקר שהתמחו במחקר הנדסה ימית במדינות אירופה, בדגש על דנמרק (במכון DHI).
בשנותיו הראשונות הוביל המכון, בין היתר, מחקרים בתכנון שוברי הגלים בתל אביב-יפו במתקן שהבניין שאכלס אותו נקרא על שם יהודי אוסטרליה (בהוקרה לקהילות מלבורן וסידני). בניין הידראוליקה, שבו ממוקמים חלק ממשרדי החברה ותעלת הגלים של המכון, נכלל ברשימת המבנים לשימור של הטכניון, בהיותו אחד המבנים הראשונים בקמפוס שבנווה שאנן.
מאז 2021, המכון עומד בתקן האיכות ISO9001:2015 על פי בדיקת מכון התקנים הישראלי.
מדידה ועיבוד נתוני אוקיינוגרפיה פיזיקלית.
בשנות ה-90 של המאה ה-20 הוביל המכון את קליטתם של מצופים למדידת גלים באשדוד (1992) ובחיפה (1993) והפך עם השנים לגוף המוביל בישראל בתפעול ועיבוד נתונים המתקבלים ממצופי גלים.
חוקרי המכון היו הראשונים לזהות גלי פרא ב-2018 מול חופי אשדוד. מדובר בתיעוד היחיד עד כה של גלים מסוג זה במזרח הים התיכון.
מודלים נומריים.
במרוצת השנים המכון קנה מוניטין של גוף המחקר המוביל בישראל בתכנון, הרצה וניתוח מודלים נומריים (ממוחשבים). מודלים אלה מתבססים על נתוני אוקיינוגרפיה פיזיקלית (מדודים ומעובדים), ובונה תחזיות ארוכות טווח המתבססות על תשומות (INPUT) אופרטיביות-הנדסיות. מודלים אלה משמשים בראש ובראשונה לצורכי תכנון מרחבי, תסקירי השפעה על הסביבה ותהליכי קבלת החלטות במרחב הימי והחופי.
מודלים פיזיקליים.
המכון מתייחד בשני מתקנים ייחודיים בארץ שמאפשרים ביצוע מודלים פיזיקליים בתחומי הנדסה ימית:
במסגרת פעילותו בתחום המודלים הפיזיקליים המכון מציע את שירותיו לשורה של חברות הזנק ומאיצי סטארט אפים הפועלים בתחומי החדשנות בתחומי הנדסה ימית וחופית.
מאטרדרצ'קה
מאטרדרצ'קה (בהונגרית: Mátraderecske) הוא כפר קטן בנפת פטרוואשארה שבמחוז הווש בצפון מזרח הונגריה. עד לשואה הייתה בו קהילה יהודית.
כמו יישובים רבים באירופה גם במאטרדרצ'קה מספר התושבים נמצא בירידה. כך, בשנת 1990 חיו בכפר 2,420 תושבים ובשנת 2021 רק 1,932 תושבים.
האזור מיושב מסביבות המאה ה-14, והוא מוזכר לראשונה בכתבים משנת 1332.
יהודי מאטרדרצ'קה.
יהודים חיו במאטרדרצ'קה במאה ה-18 ובמאה ה-19. בשנת 1944 נרצחו יהודים מהכפר בשואת יהודי הונגריה.
איסאאקוס השני, קיסר האימפריה הביזנטית
צ'לסי (מנהטן)
צ'לסי (באנגלית: Chelsea) היא שכונה הממוקמת בחלק המערבי של רובע מנהטן שבניו יורק אשר בארצות הברית. השכונה נתחמת ברחוב 14 מדרום, בנהר ההדסון ממערב, בשדרה השישית ממזרח, ורחוב 31 ו-34 מצפון. השכונה נקראת על שם בית האבות המלכותי צ'לסי בלונדון, אנגליה.
השכונה מכילה בעיקר אזורי מגורים הכוללים בנייני דירות, פרויקטים של דיור עירוני, בתים עירוניים ובתים משופצים. רבים מתושבי השכונה מזהים עצמם כחלק מקהילת הלהט"ב והשכונה ידועה כמרכז החיים החברתיים של הקהילה הלהט"בית במנהטן. השכונה ידועה במיוחד גם כמרכז אמנות בולט ומכילה מעל ל-200 גלריות אמנות שונות.
פראד (כפר)
פראד (בהונגרית: Parád) הוא כפר קטן בנפת פטרוואשארה שבמחוז הווש בצפון מזרח הונגריה. עד לשואה הייתה בו קהילה יהודית.
כמו יישובים רבים באירופה גם בפראד מספר התושבים נמצא בירידה. כך, בשנת 1990 חיו בכפר 2,350 תושבים ובשנת 2021 רק 1,888 תושבים.
האזור מיושב מסביבות המאה ה-15, והוא מוזכר לראשונה בכתבים משנת 1506. הכפר ידוע כאתר נופש וטיולים פופולרי בשל מעיינות המים המרפאים הקיימים בו וההרים שסביבו.
יהודי פראד.
יהודים חיו בפראד במאה ה-18 ובמאה ה-19. החל משנת 1885 היו יהודי הכפר כפופים לקהילה היהודית בפטרוואשארה. בשנת 1944 נרצחו יהודים מהכפר בשואת יהודי הונגריה.
איסאאקוס הראשון קומננוס, קיסר האימפריה הביזנטית
פראדששוואר
פראדששוואר (בהונגרית: Mátraballa) הוא כפר קטן בנפת פטרוואשארה שבמחוז הווש בצפון מזרח הונגריה.
כמו יישובים רבים באירופה גם בפראדששוואר מספר התושבים נמצא בירידה. כך, בשנת 1990 חיו בכפר 540 תושבים ובשנת 2021 רק 307 תושבים.
האזור מיושב מסביבות המאה ה-14, והיה בעיקר בפראד. פראדששוואר הפך לכפר רשמי בזכות עצמו רק בשנת 1947. בכפר היה בית חרושת מפורסם לזכוכית שנסגר בשנת 2005
במהלך מפקד האוכלוסין של שנת 2011, אמרו 90.4 אחוזים מהאוכלוסייה שהם הונגרים. כמעט חצי מהתושבים הגדירו עצמם כנוצרים קתולים.
פרשת בני הערובה בבוגוטה (1980)
פרשת בני הערובה בבוגוטה התחוללה ב-1980 כשחברי תנועת 19 באפריל השתלטו על שגרירות הרפובליקה הדומיניקנית ולקחו בשבי כ-60 בני ערובה ובהם 15 שגרירים. כוחות הביטחון של אקוודור הטילו מצור על השגרירוות שנמשך 61 יום והסתיים בהסכם שהביא לשחרור בני הערובה והגליית הטרוריסטים לקובה.
רקע.
תנועת 19 באפריל הייתה תנועת מחאה סוציאליסטית שפעלה באקוודור. התנועה החלה לפעול בתחילת שנות ה-70 של המאה ה-20 כדי לשפר את המערכת הדמוקרטית במדינה וזאת לאחר שעלו טענות לזיופים בבחירות שמנעו ניצחון של מפלגת שמאל. בתקופה בה התקיימה התנועה (עד השתלבותה במערכת הפוליטית בתחילת שנות ה-90) נקטו חבריה בפעולות אלימות שכללו גניבת נשק, חטיפות והוצאות להורג. אחת מאותן פעולות הייתה ההשתלטות על השגרירות בבוגוטה.
ההשתלטות על השגרירות בבוגוטה.
ב-27 בפברואר 1980 ערך השגריר של הרפובליקה הדומיניקנית קבלת פנים לדיפלומטים ממדינות שונות, בנות זוגם ואורחים אחרים לכבוד יום העצמאות של ארצו. בצהרי היום פרצה קבוצה של 17 מחברי תנועת "19 באפריל", בהנהגתו של רוזמברג פבון , לשגרירות, כשהם מצוידים ברובי AK-47 וברימונים, והשתלטו על כ-60 מאורחי השגרירות ומעובדיו וביניהם שגריר ישראל בקולומביה אליהו ברק ואשתו יהודית. במהלך ההשתלטות נהרג אחד מחברי התנועה ובמקביל נפצעו 5 מהאורחים.
מייד לאחר קבלת ההודעה על האירוע הטילה משטרת אקוודור מצור על השגרירות ומינתה צוות לטיפול במשבר בראשות הדיפלומט האמריקאי אנטוני קוואינטון . המשתלטים איימו להוציא להורג בני ערובה אם לא ימולאו דרישותיהם שכללו תשלום דמי כופר בגובה של 50 מיליון דולר ושחרור 311 מחברי התנועה מבתי הכלא במדינה.
בין ה-28 בפברואר ל-2 במרץ שוחררו 28 מבני הערובה כשרוב המשוחררים היו נשים וביניהם גם אשתו של שגריר ישראל.
ב-8 במרץ הקטינו הטרוריסטים את דרישותיהם ל-10 מיליון דולר ול-70 שבויים. המשא ומתן עם הטרוריסטים המתבצרים נמשך עד ה-27 באפריל כשבמהלך תקופה זו שוחררו עוד בני ערובה בתמורה לתשלום כופר של 2.5 מיליון דולר. ממשלת ישראל סייעה בייעוץ לממשלת קולומביה על דרכים לשחרור בני הערובה.
ב-27 באפריל נחתם הסכם בין הטרוריסטים לממשלת קולומביה ובמסגרתו שוחררו חלק מבני הערובה בבוגוטה וביניהם גם שגריר ישראל אליהו ברק. שארית 12 בני הערובה יחד עם 16 הטרוריסטים המריאו להוואנה שבקובה לאחר ששליט מדינה זו, פידל קסטרו, הציע להם מקלט בארצו. לאחר הגיעם ליעדם שוחררו בני הערובה וחזרו למדינותיהם.
ב-28 באפריל נחת השגריר ברק בארץ ושר החוץ יצחק שמיר קיבל את פניו. ב-2 ביוני 1980 חזר ברק לבוגוטה להמשיך בתפקידו הדיפלומטי.
מנהיגי הקבוצה שהשתלטה על השגרירת של הרפובליקה הדומיניקנית נשארו מספר שנים בגלות בקובה ולאחר מספר שנים חלקם חזרו לקולומביה. גם חלק מהטרוריסטים חזרו למדינתם. בשנות ה-90 קיבלו חברי התנועה חנינה מהמדינה ופנו לפעילות פוליטית.
קימנלקסו
הארייט
הארייט (באנגלית: "Harriet)" הוא סרט ביוגרפי אמריקאי משנת 2019 בבימויו של קאסי למונס, שגם כתב את התסריט עם גרגורי אלן הווארד. בסרט מככבת סינתיה אריבו אשר משחקת את הארייט טאבמן, ולסלי אודום ג'וניור, ג'ו אלווין וג'אנל מונה בתפקיד משנה. הסרט הוא ביוגרפיה על הארייט טאבמן אשר הייתה בעבודות במשך שנים. הצילומים התקיימו בוירג'יניה מאוקטובר עד דצמבר 2018.
הארייט יצא לאור בבכורה עולמית בפסטיבל הסרטים הבינלאומי של טורונטו ב-10 בספטמבר 2019, ויצא לאור בקולנוע בארצות הברית ב-1 בנובמבר 2019, על ידי Focus Features. הוא זכה לביקורות חיוביות מהמבקרים, ששיבחו את הופעתה של אריבו ומצאו את הסרט כן אך נוסחתי, וזכה להצלחה מסחרית מתונה, כשהכניס 43 מיליון דולר ברחבי העולם מול תקציב ההפקה שלו של 17 מיליון דולר. הסרט זכה למספר שבחים ומועמדויות, במיוחד על הופעתה של אריבו, שגרפה את המועמדויות שלה בטקס פרסי האוסקר, גלובוס הזהב וגילדת שחקני המסך. לשיר "Stand Up", פסקול הסרט, זכו אירבו וג'ושוע בריאן קמפבל במועמדויות לאוסקר, גראמי וגלובוס הזהב.
עלילה.
הסרט נפתח במרילנד של שנות ה-40 של המאה ה-19, מדינת עבדים, שבה ארמינטה "מינטי" רוס נשואה טרייה לבן חורין, ג'ון טובמן. מינטי היא עדיין שפחה בעצמה בחוות ברודס, יחד עם אמה ואחותה, בעוד שתי אחיות נוספות נמכרו לבעל עבדים אחר בדרום.