ראש החוג הרעיוני לאקדמאים דרוזים.
החוג הרעיוני לאקדמאים דרוזים היה ארגון שהקימו אקדמאים דרוזים בשנות השמונים ואשר עמד בראשו עו"ד זכי כמאל. ארגון זה פעל בין היתר למען המטרות שלהלן: קידום ההשכלה הגבוהה והחינוך בקרב בני העדה הדרוזית, העלאת הדרישה לשוויון בין בני העדה הדרוזית לשאר אזרחי המדינה במישור הציבורי והתקשורתי, קידום שילוב אקדמאים דרוזים בתפקידי מפתח במגזר הציבורי, קידום דיון אינטלקטואלי בענייני העדה הדרוזית בישראל וקיום דיאלוג עם קובעי המדיניות בישראל בעניינים הנוגעים עדה הדרוזית.
החוג הרעיוני לאקדמאים דרוזים בראשות עו"ד זכי כמאל היה מעורב בפעילות ענפה לקידום המטרות הנ"ל ואשר מתועדת בין היתר בכתבות בתקשורת באותה תקופה.
פעילות במוסדות לשכת עורכי הדין.
מסוף שנות השבעים ועד שנת 2019, עו"ד זכי כמאל היה פעיל מרכזי למשך שנים רבות במוסדות הארציים של לשכת עורכי הדין בישראל, שהיא גוף סטטוטורי המאגד את כל עורכי הדין בישראל. במסגרת פעילותו זו כיהן בין היתר כחבר המועצה הארצית של לשכת עורכי הדין, חבר הוועד המרכזי של לשכת עורכי הדין, יו"ר פורום בתי משפט בלשכת עורכי הדין, סגן ראש לשכת עורכי והמשנה לראש לשכת עורכי הדין.
במסגרת פעילותו במוסדות לשכת עורכי הדין, פעל עו"ד זכי כמאל לקידום מעמדם של עורכי הדין ושל לשכת עורכי הדין בישראל, לשיפור שיתוף הפעולה והדיאלוג בין עורכי הדין למערכת בתי המשפט, לפתיחת שערי המקצוע בפני אוכלוסיות רבות ומוחלשות במדינת ישראל ולעידוד עורכי הדין הערבים להשתלב במוסדות הלשכה.
יו"ר המרכז הערבי-יהודי בית הגפן.
בשנות השמונים והתשעים כיהן עו"ד זכי כמאל כיו"ר המרכז הערבי-יהודי בית הגפן בחיפה. במסגרת זו פעל למען קידום השלום והדו-קיום הערבי יהודי בישראל באמצעות פעילות תרבותית, חינוכית, קהילתית וציבורית ענפה. על פעילות זו הוענק לו פרס הלורד הבריטי מרקוס זיו על מפעל חיים לדו-קיום בין יהודים לערבים. בשנת 2010 הוענק לעו"ד זכי כמאל מגן הנגיד לסובלנות מרוטרי ישראל על תרומה ציבורית והתנדבותית יוצאת הדופן לקידום השלום, השוויון, דו-הקיום והסובלנות בין מגזרי האוכלוסייה ברחבי הארץ, על טיפוח קשרי הידידות ושכנות הטובה בין יהודים וערבים ועל תרומה מתמשכת ליצירת חברה אזרחית איכותית.
חבר בחבר הנאמנים של מכללת "האקדמית נתניה.
עו"ד זכי כמאל משמש כחבר בחבר הנאמנים של מכללת "האקדמית נתניה" מאז היווסדה. בשנים האחרונות מכהן כיו"ר ועדת ביקורת של חבר הנאמנים במכללה זו.
פעילותו במכללה האקדמית הערבית לחינוך בישראל – חיפה.
מאז שנת 1996 ועד היום משמש עו"ד זכי כמאל בתפקידים בכירים במכללה האקדמית הערבית לחינוך בישראל – חיפה, לרבות: נשיא המכללה ויו"ר חבר הנאמנים והוועד המנהל של המכללה.
תחת הנהגתו הגיעה המכללה להישגים רבים והיום היא רשאית להעניק תואר שני במגוון תחומים.
המכללה האקדמית הערבית לחינוך בישראל- חיפה היא מוסד מוביל בהכשרת מורים ועובדי הוראה בחברה הערבית בישראל אשר הוקם בשנת 1949 ואשר מתקיים כמוסד אקדמי עצמאי משנת 1996.
חיים אישיים.
זכי כמאל נשוי לע'אדה כמאל. ע'אדה כמאל היא משפטנית בהשכלתה ופעילה ידועה למען קידום מעמדן של הנשים בחברה הדרוזי, אשר מכהנת בהתנדבות מלאה מאז שנת 1977 כיו"ר סניף ויצו בדלית אל כרמל. על פעילותה ההתנדבותית ביצו דלית אל כרמל למען החברה בכלל, ולמען הנשים הדרוזיות בפרט, קיבלה בשנת 2015 את אות הנשיא למתנדב שנחשב לאות ההוקרה החשוב ביותר לפעילות התנדבותית בישראל.
אלקטרו סווינג
אלקטרו סווינג, או סווינג האוס, הוא ז'אנר של מוזיקת ריקוד אלקטרוני המשלב את ההשפעה של סווינג וג'אז (קלאסי או מודרני) בשילוב עם האוס והיפ הופ. דוגמאות מוצלחות לז'אנר יוצרות סאונד שנגיש יותר לאוזן המודרנית ולרחבת הריקודים, אך שומר גם על הריגוש והאנרגיה של כלי מתכת חיים ושל הקלטות הסווינג המוקדמות. קבוצות אלקטרו סווינג כוללות בדרך כלל זמרים, מוזיקאים שמנגנים בכלי ג'אז מסורתיים (למשל חצוצרה, טרומבון, קלרינט או סקסופון) ולפחות תקליטן אחד.
אביתר (מאחז)
אֶבְיָתָר הוא מאחז בגב ההר בתחומי מועצה אזורית שומרון, כשני קילומטרים מזרחית לצומת תפוח, צפונית לכביש 505, וכשני קילומטר דרומית לכפר הפלסטיני ביתא אל-פוקא.
בעבר שימש המקום כמוצב של צה"ל בשם "תפוחית". ניסיון ההקמה הראשון היה באפריל 2013, והוא נקרא על שמו של אביתר בורובסקי שנרצח בפיגוע בצומת תפוח הסמוך, אך הוא נהרס בעקבות צו של אלוף פיקוד המרכז. במהלך מאי 2021 חודשה ההתיישבות במקום על ידי גרעין של כמה משפחות מהאזור, מספר שעות לאחר פיגוע הירי בצומת תפוח (2021). בסיוע המועצה האזורית שומרון הוקמו במקום מבני קבע ותשתיות בתוך ימים ספורים, ויושבו במקום 53 משפחות. ב-2 ביולי פונה המאחז בסיכום פשרה עם הרשויות, לפיו תבחן המדינה בהקדם את מעמד הקרקע, ואם יוכר השטח כאדמות מדינה תוקם במקום ישיבת הסדר ומאוחר יותר התנחלות.
רקע.
המאחז הוקם סמוך לכפרים הפלסטינים השכנים קבלאן, יתמא וביתא. השטח נתפס בעבר באמצעות צו תפיסה על ידי צה"ל ובעבר שכן במקום בסיס צה"לי עד שפונה.
לדברי מקימי המאחז, מטרתו היא יצירת רצף בין ההתנחלויות כפר תפוח ומגדלים, ומניעת חיבור בין שלושת הכפרים הפלסטינים הסמוכים. הוא הוקם במימון וארגון של עמותת נחלה להתיישבות. על פי דוברת העמותה, דניאלה וייס, מקימי המאחז החליטו באופן מודע "לפעול אחרת ובתעוזה". בנוסף, בתחילת מאי צה"ל היה עסוק בחיפוש אחר המחבל שירה ביהודה גואטה ובהמשך היה עסוק במבצע שומר החומות, וכך נוצרה הזדמנות לבנות ללא הפרעה. בניגוד לשיטת ההיאחזויות הקטנות, הם הביאו כלים כבדים, קרוונים רבים וחלקים ממבנים טרומיים, ובתוך חודש הקימו 40 מבנים עם תשתית, למגורי בודדים ומשפחות. השיטה החדשה הצליחה לגרום לתנועת משפחות להגעה למאחז ולהד ציבורי.
צה"ל הקצה חיילים שישמרו על יושבי המאחז.
ניסיונות הקמה ראשונים.
באפריל 2013 נרצח השחקן אביתר בורובסקי בפיגוע דקירה בצומת תפוח. בעקבות זאת הוקם לזכרו בימי השבעה מאחז סמוך למקום האירוע, בשטחו של מחנה צבאי ישן שנקרא "תפוחית", סמוך לכביש 505 בין צומת תפוח למגדלים. המאחז נהרס לאחר זמן קצר בהוראת אלוף פיקוד המרכז ניצן אלון.
במשך השנים היו מספר ניסיונות עלייה למקום, בעיקר בימי שישי, לשם קיום תפילות במקום.
ההקמה המחודשת.
ב-2 במאי 2021 עבר רכב פלסטיני בצומת תפוח, ומתוכו ירה הפלסטיני מונתצר שלבי על שלושה טרמפיסטים שעמדו במקום, בהם יהודה גואטה בן 19, תלמיד ישיבת איתמר. לאחר ארבעה ימים שהיה מאושפז מת גואטה מפצעיו. בעקבות מותו קראו תושבי המאחז על שמו את מבנה בית המדרש במקום.
כמו כן הוקצו במקום בית כנסת, מעון יום לפעוטות, מדרשה תורנית לנשים ותלמוד תורה לילדים. המועצה האזורית שומרון הציבה במקום קרוואנים ואף הוקמו מבני קבע ותשתיות מאבנים ומבטון. במסגרת גיוס כספים למקום שערכו תנועות אמונים ונחלה נאספו 1.2 מיליון ש"ח לצורכי בנייה.
שבוע וחצי לאחר יישוב המאחז ב-13 במאי, נערך אירוע חנוכת הבית ליישוב, שבו השתתפו מספר חברי כנסת וכמה מראשי מפעל ההתנחלויות, בהם בני קצובר, דניאלה וייס ועוד, יחד עם כ-700 בני נוער ומשפחות.
פעילות ואירועים.
כמה שבועות לאחר הקמת המאחז ב-5 ביוני 2021, התקיימה במאחז "שבת המונים", בה התארחו במקום כ-1,500 איש, בהם הרב חגי לונדין. אישי ציבור שונים ביקרו במקום והביעו תמיכה בפיתוח היישוב, בהם חברי הכנסת בצלאל סמוטריץ', שלמה קרעי, קטי שטרית ועמיחי שיקלי, יו"ר מועצת יש"ע דוד אלחייני, מנכ"ל מועצת יש"ע יגאל דילמוני, ראש המועצה האזורית שומרון יוסי דגן, רב המועצה האזורית שומרון אליקים לבנון, רב העיר צפת שמואל אליהו, ואישים נוספים.
ב-7 ביוני 2021 נחנך במקום "מצפה רנה", על שם רנה שנרב שנרצחה בפיגוע במעיין דני ליד היישוב דולב בבנימין, במעמד אביה, הרב איתן שנרב, ובני משפחתו. על פי פרסומים, באותו יום העביר ראש המועצה את לשכתו ליישוב וב-22 ביוני הועברה למקום גם הלשכה של מפלגת "הציונות הדתית".
ב-10 ביוני נערך במקום טקס הכנסת ספר תורה בהשתתפות מאות אנשים בהם חברת הכנסת אורית סטרוק ורב השומרון אליקים לבנון.
בליל 11 ביוני התקיימו במקום התוועדויות, שיעורים ושיחות, ובהנץ החמה נערכה תפילת ראש חודש חגיגית בהשתתפות אלפי אנשים, ובהם ראש המועצה האזורית שומרון יוסי דגן, הרב שמואל אליהו, הרב דוד אמיתי, ראש ישיבת אבינועם שביישוב כפר תפוח ועוד.
בתקופה שמאז הקמתו המחודשת של המאחז, הגיעו משלחות וקבוצות לסייר בו, לסייע בבנייה וללמוד בבית המדרש. בין השאר הגיעו סיורי ילדים ונוער מאורגנים מיישובי גוש שילה הסמוכים, חניכי בני עקיבא מאיתמר, ומשלחת אברכים חרדים מקהילת אדרת אליהו שברובע היהודי בירושלים, בהובלת הרב אפרים זילברמן, שהגיעה לסייר במקום ולחזק את התושבים. ביום צום י"ז בתמוז ביקרו כל חברי הכנסת של סיעת ש"ס במקום.
ב-18 בפברואר 2022 עלו מאות פעילי ימין בראשות יו"ר מועצה אזורית שומרון יוסי דגן יו"ר מועצה אזורית בנימין ישראל גנץ ודניאלה וייס לאביתר ליום עיון ושמיעת שיעורי תורה מפי מספר רבנים, בדרישה ממשלת ישראל לקיים את ההסכם להקמת ישיבה במקום.
המחאה נגד הקמת המאחז.
התנגדות תושבי כפר ביתא.
מאז ההקמה המחודשת במאי 2021 הפגינו תושבי הכפר ביתא בכל יום שישי, נגד מה שכינו "ניסיון לגנוב אדמות פלסטיניות", חיילי צה"ל הוצבו במקום כדי לחצוץ בין הכפר לבין המאחז. המפגינים הבעירו צמיגים וזרקו אבנים וזיקוקים, ולפי דובר צה"ל סיכנו את חיי החיילים ששהו במקום.