למרות הרומן עם קלואי, האשמה על שהרג את הילד עדיין מייסרת את ריי. בינתיים, קן לבסוף מקבל טלפון מהארי. הארי מצווה עליו להרוג את ריי מאחר שהרג את הילד. אומנם הילד נהרג בטעות, אך זה מעשה בלתי נסלח שעל ריי לשלם במחיר חייו. קן מקבל אקדח מיורי, איש קשר של הארי בבלגיה. הוא מחכה לריי בפארק וכשקן מתגנב מאחורי ריי להרוג אותו, הוא מבחין שהוא אוחז באקדח ומתכוון לירות בעצמו. קן המודאג עוצר בעצמו ועוצר מבעד ריי להתאבד תוך התעלמות מהציווי של הארי להרוג אותו. קן מספר לו על הפקודה שקיבל מהארי להרוג אותו, אך מכחיש שהיה בכוונתו לציית לה. כשהשניים דנים בנושא, קן נוטל את האקדח של ריי ומשכנע אותו לעזוב את העיר והעבודה. לאחר שריי עוזב, קן מתקשר להארי ומספר לו שהוא מסרב למלא את הפקודה, ושהוא לא הרג את ריי ומנתק. הארי יוצא במהירות לברוז', ולוקח גם הוא רובה מאיש הקשר שלו.
לפני שהרכבת של ריי מתרחקת מן העיר לחלוטין, הוא נעצר בעוון תקיפת זוג הקנדיים וחוזר למעצר בעיר. קן והארי יוצאים לשתות מול המדרגות של בניין הפעמונים של ברוז'. הם נכנסים פנימה, ושם קן מסביר להארי כי לריי מגיעה הזדמנות לגאולה, אך מכיוון שהוא מכיר את הארי ויודע כי הוא לא יחוס על חייו, הוא מסכים לכך שהארי ייטול חייו ללא מאבק. אך הארי חס על חייו של קן ויורה לו ברגל. לבינתיים קלואי משחררת בערבות את ריי מהכלא, והשניים יושבים לשתות מול מגדל הפעמונים. כשאייריק רואה את השניים, הוא רץ למגדל כדי ליידע אותו על מקום הימצאו של ריי. קן מנסה למנוע מהארי להגיע לריי, ובמהלך המאבק קן נורה בצוואר. הארי יורד במדרגות כדי להרוג את ריי ומשאיר את קן במגדל. קן בשארית כוחותיו, מניע את עצמו אל מול פתח בגג המגדל, ומחפש את הארי במטרה לירות בו אך לא מצליח. הוא מבחין בריי שלא רואה אותו מלמטה. קן מחליט לקפוץ מהמגדל כדי שריי יוכל להגן על עצמו עם הרובה שלו. כשקן נוחת הרובה מתרסק, אך הוא חי רגעים ספורים נוספים, המספיקים כדי להזהיר את ריי שהארי הגיע.
ריי חוזר למלון כדי לקחת את האקדח שלו, אותו קן החביא במגירה. הארי מגיע מיד אחר כך, אך בעלת המלון, הנמצאת בהריון מתקדם, אינה מאפשרת לו לעלות לחדר בו ריי נמצא. הארי אינו מוכן לפגוע באישה הרה, בעודה יושבת על המדרגות וחוסמת את כניסתו לחדרו של ריי. הם מתווכחים ולבסוף מסכימים שריי יצא מהחלק האחורי של המלון, ושהארי ירדוף אחריו ויירה בו אם יצליח. ריי קופץ על סירה שבדיוק חולפת על ידו והארי יורה בו ממרחק. הארי רודף אחר ריי הפצוע דרך רחובות העיר, שם מצולם הסרט בו הננס לבוש מדי בית ספר. הארי יורה בריי שלוש פעמים נוספות, ולחץ ההדף מעיף לגמד את הראש. הארי חושב את הגופה חסרת הראש של הגמד לילד, ויורה בעצמו, בהתאם לעקרונות שהציב לעצמו, שאין להרוג ילדים. ריי הפצוע באופן אנוש מועלה לאמבולנס, ומהרהר על חייו והחיים שאחרי, מוקף באנשי העיר שנתקל בהם. כשהוא רואה את קלואי הוא מבין שהוא מקווה לשרוד. ברגע הזה הוא מאבד את ההכרה, משאיר את גורלו לא ברור.
השפעות על הסרט.
עלילת הסרט דומה ל "The Dumb Waiter" של הרולד פינטר. בנוסף, הסרט מכיל הרבה מוטיבים של הסרט "המבט", וישנה ההצדקה של קלואי שהסרט-בתוך-סרט הוא מחווה ל"מבט". כמו כן, יש התייחסות לסרט "מגע של רשע", שקן צופה בו בחדרו שבמלון.
פרסים ומועמדויות.
הסרט היה מועמד לכל שבעת הפרסים של הקולנוע הבריטי העצמאי, וזכה בפרס התסריט הטוב ביותר. בנובמבר 2008, זכה במאי הסרט מרטין מקדונה בפרס התסריט הטוב ביותר של Irish Playwrights and
Screenwriters Guild . כמו כן היה הסרט מועמד לפרס גלובוס הזהב לסרט הטוב ביותר - קומדיה או מוזיקלי, וברנדן גליסון וקולין פארל, שניהם, היו מועמדים לפרס השחקן הטוב ביותר בסרט קומדיה או מוזיקלי, שבו זכה לבסוף קולין פארל.
בפברואר 2009, זכה הבמאי גם בפרס באפט"א עבור התסריט המקורי הטוב ביותר. ובאותה שנה היה הסרט מועמד לפרס אוסקר בקטגוריית "התסריט המקורי הטוב ביותר" אך הפסיד אותו למילק. בנוסף הסרט זכה בפרס הסרט הבינלאומי הטוב ביותר של Irish Film and Television Awards ב-2009.
דונאלד סאת'רלנד
היזק שאינו ניכר
היזק שאינו ניכר הוא סוגת נזקים בהלכה, בה לא ניכרים סימני ההיזק בגוף החפץ הניזוק, והנזק ניכר בפן ההלכתי.
לפי שיטת רש"י היזק שאינו ניכר הוא רק אם הנזק אינו גורם לכל שינוי פיזי בחפץ, לדוגמה אדם שטימא את התרומה של חברו, ובכך מנע מחברו לאכול אותה, או חמץ שעבר עליו הפסח, שבכך נאסר באכילה ואף בהנאה. מדין התורה לא חלה חובת תשלום עבור נזק מסוג זה בדיני אדם, דהיינו בבית דין, אך על מנת לצאת ידי חובת דיני שמים, על האדם לשלם בעבור הנזק שגרם גם אם מדובר בהיזק שאינו ניכר. בנוגע לחובת תשלום מדרבנן - קיימת מחלוקת אמוראים.
לפי שיטת התוספות במסכת בבא בתרא מחלק בין אדם שגרם לאיסור כלאים בפירות חבירו, שהיזק זה נחשב להיזק ניכר, מכיוון שניתן להבחין בכך שהתבואה מעורבבת עם הגפנים, (למרות שהנזק - איסור הכלאים הוא רוחני), לבין שרץ המונח על טהרות, שמכיוון שלא ידוע אם הוכשר לקבל טומאה על ידי מים שנפלו עליו, לא ניתן לדעת אם הפירות נטמאו.
דוגמאות מקובלות.
בשלושת הדוגמאות הבאות שום שינוי פיזי לא מתחולל בחפץ או האוכל הניזוקים, והנזק מסתכם אך ורק במניעה רוחנית ליהנות ממנו:
מחלוקת האמוראים.
למרות שמדאורייתא לא חל חיוב תשלום על מזיק שהזיק נזק שאינו ניכר, חלקו אמוראים האם חל חיוב תשלום מדרבנן, וכהגדרת התלמוד - האם היזק שאינו ניכר שמיה היזק (=האם הוא נחשב לנזק), או לאו שמיה היזק (=אינו נחשב נזק).
לדעת רבי יוחנן - היזק שאינו ניכר, אינו נחשב נזק וגם מדברי חכמים לא חל חיוב תשלום בגינו.
בראשונים מופיעים 3 הגדרות לשיטתו של רבי יוחנן:
לדעת האמורא חזקיה - היזק שאינו ניכר נחשב נזק, ומדברי חכמים יש לשלם בגינו. ההסבר לשיטתו של חזקיה, הוא שנזק הוא נזק. אין זה משנה אם ניתן לראותו אם לאו; אין זה משנה אם הנזק הוא בגוף החפץ או בשוויו; ואין זה משנה אם הנזק נובע מאיסורין - תמיד חייב לשלם.
הלכה למעשה.
הלכה למעשה נפסק כדעתו של רבי יוחנן הסבור כי היזק שאינו ניכר - לאו שמיה היזק, והמזיק פטור מלשלם. אך כדי שלא ילך אדם במזיד ויזיק את ממונו של חברו, תיקנו חכמים קנס מיוחד למי שגורם להיזק שאינו ניכר במזיד, וחייבו אותו לשלם את מה שהפחית משוויו של הנכס על ידי פעולת ההיזק.
לשיטת רבי יוחנן קנסו חכמים רק את המזיד ולא את השוגג, כי מטרת הקנס היא למנוע מאנשים להזיק בכוונה. ואילו לשיטת חזקיה שסבור שהיזק שאינו ניכר - שמיה היזק, הסיבה בגינה קנסו חכמים רק את המזיד ולא את השוגג, היא כדי שהשוגג לא ימנע מללכת ולדווח לניזוק על הנזק (ובכך יכשיל את הניזוק).
ב"חידושי רבנו מאיר שמחה על הש"ס" (וכן בקובץ שעורים) כתב שהיזק ניכר ניתן לפרשו בשני אופנים:
הזק שאינו ניכר
רכיבה טיפולית
רכיבה טיפולית היא שיטת טיפול בעזרת בעלי חיים הנהוגה ברחבי העולם, המשלבת מרכיבים חינוכיים, פסיכולוגיים ושיקומיים בעזרת סוסים וחמורים קהל היעד של הרכיבה הטיפולית הוא ילדים, מתבגרים או מבוגרים בעלי לקויות או הפרעות רגשיות.
ליחס הנרקם בין המטופל ובין בעל החיים תפקיד תמיכתי משום שחוויות הרכיבה הטיפולית מתורגמות לעולמות התוכן השונים בחייו של המטופל. מטרת הטיפול היא השגת התפתחות במישור האישי והחברתי כאשר הטמעת התכנים הטיפוליים מושגת באמצעות מגע ישיר עם בעל החיים, טיפול בסוס, הדרכתו בביצוע תרגילים שונים ועבודה באורווה.
בזמן הרכיבה נוצר קשר בין הסוס, המטופל והמטפל, המאפשר למטופל לחוות חוויות חושיות-מוטוריות, רגשיות ותקשורתיות. כלומר, המטופל יכול לחוות הצלחות, פחדים וכישלונות, ולעבד אותם באופן חיובי בסביבה תומכת, לפתח מודעות עצמית ולקדם את הצמיחה האישית. גם השהות בסביבה פתוחה ובטבע תורמת ליצירת מרחב מתאים לחוויות אלו.
היסטוריה.
כבר בשנת 600 לפנה"ס תיעד אורבסיס מלידיה את הערך הטיפולי של הרכיבה. כבר באותה התקופה היה ידוע שרכיבה היא יותר מסתם כלי תחבורה: זו הייתה גם דרך לשיפור הבריאות וההרגשה הכללית של אנשים עם מוגבלויות והיא נתפסה כרכיבה טיפולית היכולה לסייע לאוכלוסייה נזקקת.
המחקר הראשון על ערך הרכיבה כטיפול דווח ב-1875. רופא צרפתי בשם קאסיין השתמש ברכיבה לטיפול במצבים שונים, והגיע למסקנה שהטיפול תרם לריפוי במצבים מסוימים של הפרעות עצביות, על ידי שיפור היציבה, איזון התנועתיות של הפרקים, ושיפור המצב הפסיכולוגי.
לקראת סוף המאה, הכירה אנגליה ברכיבה לנכים כדרך טיפולית ולכן מלחמת העולם הראשונה הציעה את הטיפול ברכיבה לחיילים פצועים בבית חולים אוקספורד.
בשנת 1946 הונהג לראשונה טיפול ברכיבה בסקנדינביה כדרך טיפול בעקבות שתי התפרצויות אלימות של מגפת הפוליו, גם באנגליה החלו לטפל בחולים שחלו במחלת הפוליו בדרך טיפול זו.
ליז הרטל, רוכבת סוסים ידועה, נדבקה במחלה. על אף שניתוח ופיזיותרפיה עזרו לה ללכת מחדש בעזרת מקלות הליכה, היא הייתה נחושה לחזור ולרכוב באופן עצמאי. היא החלה לרכוב בהשגחה כל יום כדי לשפר את חוזק השרירים ואת הקואורדינציה הכללית.
הרטל העלתה את המודעות לרכיבת נכים כאשר זכתה במדליית כסף ברכיבה אמנותית במשחקים האולימפיים בהלסינקי ב-1952. יחד עם אולה הארפוז, מאמנת גופנית מקופנהגן, החלה הרטל להשתמש ברכיבה טיפולית על סוסים כטיפול לחולים.
כתוצאה מכך נוסד בשנת 1969 ארגון הרכיבה האנגלי לנכים (RDA) בתמיכה נלהבת של המשפחה המלכותית.