המספר מספר: "הצצתי וראיתי בני אדם דחופים ומבוהלים עולים ובאים באותם השלבים שעליתי אני וריצתם כריצת אנשי החבורה הקדושה להר הזיתים שבירושלים בערבי שבתות עם חשיכה". שלב זה מתרחש למעשה לאחר המוות – זהו שלב הקבורה, אך המספר המת עדיין מודע לו. רעיון זה מקורו בתלמוד הבבלי, שבו נאמר: .
המספר מהרהר: "שמא כל בני הסעודה נלקחים מבית הסעודה, אלא מתוך שהם ישנים אינם יודעים ואני מתוך שאני ער אני יודע. אבל מה אני מרוויח אם אני יודע אם איני יודע להיכן אני מתבקש ובאיזה דרך הולכים לשם." הרהורים אלא אודות הידיעה מתכתבים עם דברי עקביא בן מהללאל: .
המספר מתאר שבעת עלייתו בסולם "אימה חשכה גדולה ירדה ובאה ממרום. השפלתי עיני למטה, אימה חשכה גדולה עלתה מלמטה." הצירוף "אימה חשכה גדולה" מקורו בתיאור ברית בין הבתרים: . אריאל הירשפלד מפרש זיקה זאת: "'אימה חשכה' הוא מעין שם של האלוהים וצורת נוכחות כאחד, אבל המשמעות אינה מפרשת דבר אלא רק מעמיקה את אי-הידיעה בדבר מהותו, כי נוכחותו כאן מוחשת דווקא מעצם אי-הראייה ומן האימה מפניה." ."
מקומו של המוות בסיפור.
רעיה הרן עמדה על מאפיין ייחודי של סיפור זה:
בניגוד לגישה הנפוצה, הרואה במוות אירוע שקורה לאדם בלי שהאדם העומד למות ייטול בו חלק אקטיבי, בסיפור שלפנינו לאדם העומד למות חלק אקטיבי (אם כי לא כולו רצוני) בתהליך המוות. האדם, לאחר שנתבקש לכך, יוצא מן העולם, בתהליך מתמשך המתואר בפרוטרוט בסיפור. רעיון דומה, לפיו על האדם העומד למות לקחת חלק פעיל ורצוני בתהליך זה לשם השלמתו, מופיע בסיפור (ליתר דיוק: מתווה לסיפור) "סרבנותו של יוד שין" שפרסם אברהם הפנר בספרו "כולל הכל" משנת 1987.
הבניין דמוי ואו.
הבניין, שעל סולם הצמוד אליו מטפס המספר, הוא "כמין ואו זקופה שהפכה ראשה כלפי ימין". והמספר מעיר:
מקומה של האות ואו בטקס המיסטי של הקבורה מתואר בספר "מַעֲבַר יַבֹּק", שהסיפור שלפנינו יונק ממנו רעיונות נוספים.
אריאל הירשפלד הרחיב בעניין משמעותה של האות ואו בסיפור:
הסיפור במכלול יצירתו של עגנון.
רעיה הרן מציינת כי "לאחר הסעודה" מזכיר במקצת את סיפורי "ספר המעשים", אך מונה הבדלים רבים בין רוח הסיפור שלפנינו לרוח סיפורי "ספר המעשים":
מריו מורנו
מריו מורנו רייס
מריו פורטינו אלפונסו מורנו רייס
סלע המחלקות
סֶלַע הַמַּחְלְקוֹת הוא שמו של אתר מקראי. שם האתר מופיע ב. מיקומו על פי הסיפור המקראי במדבר מעון, אשר נמצא בקרבת היישוב מעון. מאתר זה חזר המלך שאול מרדיפתו אחר דוד לאחר שנודע לו שהפלשתים, פלשו לארץ. לאחר מכן מדווח המחבר כי: .
פירוש השם.
לפי מדרש השם ב שתי הקבוצות, זו של דוד וזו של שאול נחלקו והלכו לדרכן. בתרגום השבעים מופיע שם המקום: סלע הַמְחֻלֶקֶת. לדעת גרסיאל, שמו המקורי היה סלע חלקות מלשון חלק כלומר שאין בו צמחייה והוא גלוי או שהוא חלק מכוונה שניתן להחליק בו. רש"י בעקבות תרגום יונתן, מפרש סלע המחלקות -.
מ.צ סגל, מפרש:. ואילו במדרש תהילים נאמר: "ולמה נקרא שמה סלע המחלקות, אמר רבי שמואל בר נחמני ששם נחלקו גבורי שאול, וגבורי דוד, מהם היו אומרים, עד שבן ישי בידינו לא נפנה ממנו, מהם היו אומרים מלחמת ישראל קודמת, אבל בן ישי מצוי אצלינו בכל שעה, רבי אליעזר אומר נחלק הסלע מכאן ומכאן, ונמצא שאול וגבוריו עומדים מצד אחד, ודוד ואנשיו מצד אחד, והוא שדוד אומר הנותן תשועה למלכים (), לשני מלכים, אלו שאול ודוד, שאול שניצל משפיכות דמים, שנאמר [אשר כלתני היום הזה מבוא בדמים] והושע (לי ידי) [ידי לי] (), ודוד שניצל מחרבו של שאול, שנאמר הפוצה את דוד עבדו מחרב רעה (). דבר אחר סלע המחלקות. בשעה שהיה דוד וחיילותיו עוברין על אותו מקום שנעשה להם נס, היה מתחלק מחיילותיו, הוא ושש מאות אנשים שהיו אתו, אותה שעה היו יורדין מעל סוסיהן, ומשתחוין ונופלין על פניהם, ומברכין ברוך שעשה לנו נסים במקום הזה, ומקצתן היו עומדים ואין מברכין, לפי שלא היו עמו באותה שעה, והיו מתחלקין זה מזה, לכך נאמר סלע המחלקות."
הצירוף המקראי נשתנה ל'סֶלַע הַמַּחְלֹקֶת', וכיום הוא משמש במשמעות מטפורית של נושא הריב, העניין שעליו נחלקים.
זיהוי מקומו.
לפי הסיפור המקראי, סלע המחלקות נמצא במדבר מעון.
זיהוי המקום הוא בעייתי. יש המזהים את המקום ראס אל כופה או עם תל אל-מאלאקי אך זיהוי זה אינו ודאי.
לפי התיאור יש המזהים את המקום עם הר חולד וזאת על פי מבנה ההר.
יוסי לוי (קצין)
יוסי לוי (נולד ב-9 באפריל 1948) הוא קצין צה"ל במילואים בדרגת תת-אלוף, כיהן כסגן מפקד חיל הים.
התגייס לצה"ל וסיים ב-1969 קורס חובלים. שירת בשייטת הנחתות ובמלחמת יום הכיפורים פיקד על הנחתת אח"י בת שבע ועל פלגת נחתות הטנקים בזירת ים סוף. בהמשך שירותו הצבאי פיקד על בית הספר לחובלים ושימש מפקד בסיס אשדוד. ב-1987 מונה למפקד שייטת ספינות הטילים, פיקד על השייטת במהלך מבצע הצגת תכלית לחיסולו של אבו ג'יהאד ובמהלך תפיסת ספינת המחבלים "אנג'ל" במהלך אימון השייטת בים האדריאטי. לאחר מכן פיקד על בסיס חיפה וכיהן כסגן מפקד חיל הים בתקופתו של עמי אילון. כמו כן שירת כנספח צה"ל בצ'ילה.
לאחר שחרורו כיהן כמנכ"ל מִנְהֶלֶת שנת 2000 שעסקה בהיערכות לקראת הגברת התיירות שנצפתה לשנת 2000 לספירת הנוצרים. כיהן כסמנכ"ל בכיר למינהל ומשאבי אנוש במינהל מקרקעי ישראל, ב-2004 מונה למנכ"ל עיריית נתניה תפקיד בו כיהן במשך מספר חודשים עד התפטרותו. לאחר מכן שימש סמנכ"ל בכיר בקבוצת אורביט.
לוי בעל תואר ראשון בהיסטוריה באוניברסיטת חיפה, ובוגר מכללת המלחמה של צי ארצות הברית. נשוי ואב לשלושה.
יוסי לוי (פירושונים)
דוידובה
גוגולי גוגולי
גוגולי גוגולי (ילדה קטנה בגאורגית) הוא שיר גאורגי מתקופת השלטון הסובייטי, שהוקלט בישראל לראשונה ב-1966 בידי הצמד חדווה ודוד, זכה להצלחה רבה, לביצועים נוספים בשפת המקור, לגרסאות עבריות, והפך לחלק מהרפרטואר המקובל בקרב הקהילה הגאורגית בישראל, אף על פי שבגאורגיה עצמה הוא כנראה פחות מוכר.
המקור בגאורגיה.
השיר הוקלט בגאורגיה בתקופת השלטון הסובייטי, וכמקובל באומנות המגויסת דאז הוא בעל תוכן פטריוטי המעודד הצטיינות בעבודה ובקרב למען המולדת.
גרסאות מקומיות בגאורגית.
לפי עדותם של חברי הצמד חדווה ודוד הם קיבלו תקליט עם השיר הזה מרבקה מיכאלי באמצע שנות השישים, הקליטו אותו בעצמם בשפת המקור (בעיבוד דוד קריבושי) בתקליט "צמד זמרי עם" שיצא בשנת 1966 בחברת ישראפון ושזכה להצלחה מרובה.
מאוחר יותר, בסוף שנות ה-60, הוא זכה לגרסה נוספת בגאורגית מפי הצמד אילן ואילנית באלבום "שוב איתכם".
בשנות ה-90 יצאה הקלטה נוספת בפי להקת להקת קולן - הרכב שרוב חבריו הם עולים מגאורגיה ומבצע שירים עבריים וגאורגים. לפי עדות חברי הלהקה - הם התוודעו לשיר רק בישראל.
יש הקלטות נוספות של להקות המבצעות שירים בגאורגית באירועים של העדה.
גרסאות בעברית.
הגרסה הראשונה בעברית הייתה של להקת משמרון מקיבוץ משמרות (בכיכובם של אילנה כרמי ומאיר אריאל)
משנת 1965 שלא יצאה בהקלטה מסחרית.
להקת הגשש החיוור הקליטה גרסה היתולית בעברית בשם "בלדה בשחור על שמשון הגיבור" למילותיו של נסים אלוני ועיבודו של יאיר רוזנבלום, בתקליט התוכנית קנטטה לשווארמה משנת 1969.
חוה אלברשטיין כתבה וביצעה גרסה בשם "שיר מגרש את החושך" שנכלל באלבום "האהבה מאלתרת" משנת 1991. יעל דקלבאום הקליטה גרסת כיסוי לגרסה זו באלבום המחווה של עבודה עברית "שרות חוה אלברשטיין" בשנת 2014.
גרסה נוספת שלא יצאה בהקלטה מסחרית נכתבה בידי אהוד מנור, עובדה בידי מתי כספי ובוצעה על ידי לאה שבת, אופירה יוספי, סימה עמיאל, שלומי שבת, בועז שרעבי, ומתי כספי.
גרסה נוספת שלא יצאה בהקלטה מסחרית נכתבה בידי לאה נאור בשם 'היי גוגולי', כש'גוגולי' הוא גבר. השיר הוקלט בידי חבורת הזמר מיתרים' משדרות.
לאונרד דיקסון
יורגו יורדאן
יורגו יורדאן (ברומנית: Iorgu Iordan; 11 באוקטובר 1888 - 20 בספטמבר 1986) היה בלשן ופילולוג רומני, ממוצא בולגרי, בימיו הראשונים של המשטר הקומוניסטי ברומניה כיהן שנתיים כשגריר רומניה במוסקבה. היה חבר האקדמיה הרומנית וסגן יושב ראש שלה. כחוקר ומורה עסק בעיקר בחקר השפה הרומנית והבלשנות הרומאנית והכללית. ניהל את "המכון לבלשנות בבוקרשט". היה פעמיים דקאן של הפקולטה לפילולוגיה של אוניברסיטת בוקרשט ובשנים 1958-1957 רקטור אוניברסיטת בוקרשט. בשנים 1930-1928 וב-1945-1944 כיהן כמנהל התיאטרון הלאומי ביאשי. היה גם משפטן בהכשרתו.
ילדותו וצעירותו.
יורגו יורדאן נולד בעיירה טקוץ' במחוז גאלאץ, במשפחה עם שורשים כפריים. הוא היה בנם של טואדר טושקו יורדאן, גנן ממוצא בולגרי, שבגיל 18 חצה את הדנובה והתיישב ברומניה, ושל איליאנה קרצ'ון הרומנייה. האם הייתה בת מאומצת על ידי בולגרי בשם איוואן פנו, תושב הכפר ניקורשט. ההורים לא ידעו קרוא וכתוב. יורגו יורדאן למד בשנים 1899-1895 בבית ספר יסודי ובשנים 1904-1900 בגימנסיה הראלית לבנים ע"ש דימיטריה סטורדזה בטקוץ'. הנער המשיך אחר כך את לימודיו בפנימייה התיכונית (Liceul Internat) "קונסטנטין נגרוצי" ביאשי אותה סיים ראשון במחזורו
. אחרי מבחני הבגרות למד בשנים 1911-1908 בפקולטה לספרות ופילוסופיה של אוניברסיטת יאשי בה היה תלמידם של אלכסנדרו פיליפידה ושל גאראבט איבראיליאנו. במקביל למד משפטים סיים עם תואר במקצוע זה בשנת 1912. בפקולטה למשפטים שמע, בין השאר, את הקורס שלימד קונסטנטין סטרה על המשפט החוקתי.