פרסי רולף שוק (בשוודית: Schockprisen) נוסד ומוענק על ידי עזבונו של הפילוסוף והאמן רולף שוק (Rolf Schock; 1933–1986).
הפרסים הוענקו לראשונה בסטוקהולם שבשוודיה ב-1993, מדי שנתיים, והחל מ-2005 הם מוענקים מדי שלוש שנים. כל זוכה מקבל סכום העומד כיום על סך 400,000 קרונה שוודית.
הפרסים מוענקים בארבע קטגוריות, על פי החלטת ועדות הממונות על ידי שלוש מהאקדמיות המלכותיות השוודיות:
פרס שוק
Default gateway
שער ברירת מחדל
ברונכיטיס כרונית
ממלכות חבר העמים
קצונה מקצועית בצה&quot;ל
קצונה מקצועית הן דרגות קצונה בצה"ל הניתנות לחייל ללא קורס קצינים על סמך לימודים אקדמיים. הדרגה ניתנת בעיקר לעתודאים אך גם לאחרים אשר השלימו לימודים אקדמיים באופן עצמאי לפני גיוסם לצבא, והתגייסו במסלול "אקדמיזציה".
פקודות הצבא מגדירות קצין מקצועי כשקול לסגן בשירותו הסדיר, ולסרן בתום שלוש שנות שירות, להוציא את סמכויות השיפוט וניהול מטווחים.עוד הבדל בין דרגות אלו לדרגות הקצונה הרגילות עניינו במדיניות ההורדה בדרגה. על-פי נוהלי הצבא, קצין מקצועי אקדמאי שחדל מלשרת במקצוע מורד מדרגתו, בחריג לכלל לפיו הורדה בדרגה היא עונש קיצוני וחריג.
לרוב, קצין מקצועי אינו יכול לשרת מעל ל-3 שנים בקבע ללא ביצוע קורס קצינים; אם יעבור קורס קצינים, יקבל את הדרגה השקולה לדרגתו המקצועית, כאשר הפז"ם הנדרש לדרגה הבאה נספר לפי הדרגה המקבילה בשירות החובה, ומחצית מהפז"ם בדרגת קא"ב נספר בתור פז"ם לקבלת דרגת רס"ן.
סוגי קצונה מקצועית.
דרגת הקצונה המקצועית הנפוצה ביותר היא הקמ"א (קצין מקצוע אקדמי) הניתנת למרבית בעלי התארים המתגייסים לצה"ל. בתום שלוש שנות שירות כקמ"א (במידה ולא ביצע קורס קצינים), מועלה החייל לדרגת קא"ב (קצין אקדמי בכיר).
נוסף על דרגות אלה, קיימות מספר דרגות קצונה מקצועית נוספות:
NGC 2024
מוזיאון מסדר השחרור
מוזיאון מסדר השחרור (בצרפתית: Musée de l'Ordre de la Libération) הוא מוזיאון הממוקם בשדרת טור-מובורג 51, ברובע השביעי של העיר פריז בירת צרפת.
המוזיאון מוקדש להיסטוריה של מסדר השחרור המסדר הלאומי השני בחשיבותו של צרפת (אחרי מסדר לגיון הכבוד). מסדר השחרור הוקם בשנת 1940 על ידי הגנרל שארל דה גול מנהיג צבא צרפת החופשית.
בשנת 1967 הוקם המוזיאון במתחם האינווליד בסמוך למוזיאון הצבא. המוזיאון כולל שישה חדרי תצוגה בשטח כולל של 1,000 מ"ר המתעדים את ייסוד צבא צרפת החופשית, את תנועת ההתנגדות הצרפתית לכיבוש צרפת על ידי גרמניה הנאצית וכן כתבים של שארל דה גול, ותצוגה לזכר השואה.
במוזיאון כ-4,000 מוצגים ובהם מדי צבא, כלי נשק, פרסומים ועלונים שפורסמו בצרפת הכבושה על ידי ארגוני ההתנגדות, משדרים וכן דגלים שונים שנתפסו על ידי צבא צרפת החופשית.
מוזיאון מסדר השיחרור
חינם
מוצר או שירות אשר ניתנים ללא תמורה נחשבים שניתנו בחינם.
נתינה שכזו, תמיד כרוכה בעלות כלשהי, בין אם היא עלות כספית (בשל עלות חומרי גלם, שכר לעובדים וכולי), ובין אם היא תשומת לב או השקעת זמן בדבר הניתן - אך העלות לא מושתת על המקבל. ישנן סיבות רבות למתן דברים בחינם, ונתינה כזאת מבוססת על מודל עסקי מסוים או מעידה על אינטרס מסוים.
התנדבות ותרומה לקהילה.
אנשים רבים מבצעים פעילויות שונות בתור התנדבות. בין השאר, פעילויות אלו כוללת התנדבות למען הקהילה ואוכלוסיות חלשות, והתנדבות לטובת קידום דבר מה (קידום רעיון, קידום מועמד בבחירות וכולי). פעילויות אלו מבוצעות בחינם על ידי המתנדב מתוך רצון או אידאולוגיה מסוימים, והתמורה היא קידום האידאולוגיה והדוגלים בה, וללא קבלת תמורה כספית מהגורם הנהנה מפעילות המתנדב.
שיווק וקידום מכירות.
חברות וארגונים פועלים בדרך כלל מתוך כוונה לרווח כספי. רווח זה מושג מתוך הכנסות, שמתקבלות בתמורה למוצרים או שירותים שמספק הארגון. לכאורה, פעילות בחינם של ארגונים אלו היא מנוגדת למטרת הארגון להיות רווחי. למעשה, הם נותנים שירותים ומוצרים שעלותם נמוכה יחסית, על מנת לקדם מכירות של מוצרים או שירותים.
Freemium.
מודל עסקי נפוץ בעולם הדיגיטלי הוא מודל ה-Freemium, המבוסס על מתן מוצר בסיסי בחינם במקביל להתניית שירותים בעלי ערך מוסף ("Premium") בתשלום, מתוך הנחה שאחוז מסוים ממקבלי המוצר בחינם ירכשו את השירותים הנוספים.
חבילות מוצרים.
עסקים רבים יוצאים במבצעים בהם מוצר מסוים ניתן בחינם, כתוצאה מרכישה של מוצר אחר. מבצע שכזה יוצר תחושה של "כדאיות" אצל קונים פוטנציאליים, ויכולה לעודד אותם לרכוש את המוצר. מעבר לפוטנציאל בהגברת הקניה של הלקוחות, בתי עסק רבים משתמשים בשיטה זו על-מנת למנוע מעצמם הוצאות והפסדים. לדוגמה, בית עסק רכש מוצר מסוים בכמות גדולה, נדרש להחזיק את המוצר במקום כלשהו. לשטחי אחסון יש עלות מסוימת, והם אינם בלתי מוגבלים. לפעמים בית עסק יעדיף לחלק בחינם מוצר שאינו פופולרי, או פחות רווחי, על מנת לפנות מקום למוצרים יותר רווחיים.
מוצרי פרסום.
מוצרים ושירותים רבים ניתנים בחינם מתוך אסטרטגיית שיווק. דוגמאות למוצרים כאלו הם עטים, מזכרות, וחינמונים, אשר מחולקים בחינם, ועליהם מודפסים סמל, סיסמה, או פרסומות.
יחסי ציבור.
יש חברות מסחריות שמחלקות מוצר לאוכלוסייה אהודה בציבור (מחלקות כריכים לחיילים בצמתים), או תורמות לקהילה בדרכים אחרות, על מנת לפרסם את עצמן באמצעות יחסי ציבור.
לעיתים מחולק בחינם המוצר עצמו, או גרסה חלקית של המוצר, על מנת לאפשר לציבור לבחון את המוצר ולהתרשם ממנו, ובכך ליצור חשיפה שיכולה להביא לרכישה חוזרת של המוצר, בכסף מלא. לעיתים מפעילות חברות שיטות שונות בניסיון ליצור עניין סביב השקת גרסה זו של המוצר, למשל על ידי חלוקתו בחינם לעיתונאים או למובילי דעת קהל ברשתות חברתיות.
לקוח כמוצר.
במקרים מסוימים, למשל בתחום הפרסום, ניתן שירות בחינם לקהל הרחב, כאשר מקור ההכנסה מתבסס על הפוטנציאל הכספי הטמון בהימצאותו של הקהל באותה מדיה. למשל, ערוצי טלוויזיה מסחריים הפתוחים לקהל הרחב ומתפרנסים ממכירת זמן פרסום לחברות המעוניינות לפנות לאותו קהל.
מודל עסקי זה נפוץ בענפים שונים באינטרנט, דוגמת רשתות חברתיות, מנועי חיפוש או פורטלים העוסקים בתחום מסוים כמו ארגון ימי הולדת או טיולים בעולם.
בעשור השני של המאה ה-21 לא רק תנועת הלקוחות וחשיפתם לפרסום הפכה לבעלת ערך, אלא גם אגירת מידע דיגיטלי על לקוחות אלו, שיכל לסייע לחברות שונות באופנים שונים, למשל, מיקוד פרסומות עבור קהלים בעלי מאפיינים מסוימים. מודל זה התפרסם בקרב הקהל הרחב לאחר פרשת קיימברידג' אנליטיקה והשימוש בו עשתה החברה במידע על עשרות מיליוני גולשים במטרה להשפיע על הבחירות לנשיאות ארצות הברית בשנת 2016. יישומונים שונים בטלפונים החכמים מוצעים להורדה בחינם ומבקשים גישה למידע שנמצא בטלפון, דוגמת היסטוריית גלישה או אנשי קשר, בניסיון לאפיין מידע על בעל המכשיר ולהרוויח כסף ממכירת המידע. שיטות אלו הוגבלו במידת מה לאחר 2016 בחלק מהחברות והמכשירים, בעקבות שינויים בטלפונים החכמים שדורשים אישור מיוחד וברור יותר עבור כל הרשאה שמבקש כל יישומון.
הכנסה ממקור אחר.
שירותים רבים (כגון כבישים) ניתנים בחינם על ידי מדינות וגופים אחרים, ללא עלות ישירה על השימוש בהם. המימון לשירותים אלו מגיע ממקורות אחרים, כגון הכנסות המדינה ממסים, או תרומה של ארגונים, שלעיתים אף זוכים להטבת מס כתוצאה מתרומתם.
הערכת שווי החינם.
ביטוי נפוץ הוא "אסיא דמגן במגן - מגן שוה" (=רופא שמרפא בחינם - שווה חינם", ) או בעברית "עולה חינם, שווה חינם". ביטוי זה נובע מאיכות נמוכה, שממנה סובלים לעיתים מוצרים המחולקים בחינם, בעקבות הרצון של המחלקים לצמצם את ההוצאה שלהם על מוצרים המחולקים.
ארפנט
דלקת גת
דלקת הגת
דלקת גתות
דלקת הגתות
דלקת גתות האף
דלקת מערות האף
אבן מרה
MAC flooding
בתקשורת מחשבים, MAC flooding היא שיטה המחלישה את האבטחה ברשת מחשבים המחוברת באמצעות מתג (switch).
ברשת המחוברת באמצעות מתג, המתג מחזיק טבלת CAM (קיצור של Content Addressable Memory) הממפה כל כתובת MAC ברשת לפורט פיזי במתג כדי לאפשר למתג לשלוח מידע למחשב היעד בלבד ולא לכלל הרשת כפי שמבוצע למשל ברשת המחוברת באמצעות רכזת (hub). באמצעות המיקוד בשליחה מושג יתרון הן מבחינת נפח התעבורה ברשת והן מבחינת האבטחה שהרשת מספקת, שכן כל מחשב נגיש לתעבורה שלו בלבד.
בתקיפת MAC flooding סטנדרטית, המתג מוצף בחבילות מידע המכילות כל אחת כתובת MAC שונה בשדה המקור. כאשר המתג מקבל את החבילות האלו, הוא מוסיף לטבלה התאמה בין כתובות ה-MAC המזויפות לבין הפורט הפיזי של המחשב התוקף. בכך המחשב התוקף גורם למתג לשלוח את התעבורה המיועדת לכתובות MAC אלו לפורט הפיזי שלו וגם גורם למתג למלא את מרחב הזיכרון שלו כדי להכיל את כלל הרשומות החדשות.
במידה והמתג אינו חסין לתקיפה זו, העומס שגורמת ההצפה של הזיכרון ברשומות מביא לכישלון באחזור כאשר המתג מנסה למצוא את הפורט הפיזי אליו הוא צריך לשלוח את חבילת המידע המבוקשת. במקרה שהמתג נכשל באחזור, הוא שולח את החבילה לכל הפורטים הפיזיים, בדומה לרכזת ובכך המחשב התוקף משיג את מטרתו ומקבל נגישות לכלל התעבורה ברשת באמצעות רחרחן (Sniffer) המופעל על "מצב פרוץ" (promiscuous mode).
מתגים מתקדמים יותר יכולים להיות חסינים בפני שיטה זו על ידי הגבלת מספר כתובות ה-MAC שניתן לשייך לפורט פיזי אחד על גבי המתג. שיטה אחרת היא לזהות עומס פתאומי של כתובות MAC חדשות המוגדרות בפורט מסוים, ולנתק את הפורט הפיזי מהמתג תוך יצירת רשומות לוג מתאימות.
נפחת