בתקופה הרומית בארץ ישראל נמצאה השיטה הזו בשימוש מצומצם מאוד, וידועה רק משלושה מבנים: בשיטה זו נבנה בית המרחץ בארמון ההירודיאני השלישי שבארמונות החורף ואחוזת המלך ביריחו (על הגדה הצפונית של ואדי קלט); בירושלים נבנה כך מונומנט עגול שנועד לציין קבר מפואר מצפון לשער שכם (ליד רחוב הנביאים, מכוסה כיום); מבנה (מקדש?) סמוך למעיין של בניאס. דומה שמבנים אלה נבנו בידי בנאים ואומנים רומיים שהובאו לשם כך במיוחד מרומא. פרופ' אהוד נצר העריך כי טכניקה זו הובאה ארצה בידי אגריפה חברו של הורדוס בעת ביקורו בארץ ישראל בשנת 15 לפנה"ס.
פונקציית הרמיט
אופוס קמנטיקיום
אופוס קמנטיקיום היא שיטה לבניית קירות שהייתה נהוגה באדריכלות הרומית העתיקה (למן שלהי ימי הרפובליקה הרומית ולאורך כל ימי הקיסרות הרומית). השיטה עושה שימוש בבטון שהוא תערובת של חומר מלכד המתקשה במים (סיד, גבס, חומר פוצולני) שלתוכה הושלכו שברי אבני גוויל, חצץ וכדומה המשמשים כחומר מייצב; בלטינית - caementa. התערובת הצמיגה נוצקה בתוך תבנית, כגון לוחות עץ, או בין פני קיר שנבנו מאבנים בשיטת אופוס רטיקולאטום או אופוס קוודראטום.
יום שני הירוק
חצי המרתון של באת'
חצי המרתון של באת' (אנגלית: Bath Half Marathon) היא תחרות חצי מרתון שנתית הנערכת בעיר באת' שבאנגליה. התחרות נערכה בפעם הראשונה ב-1981, ומאז היא נערכת בדרך כלל ביום ראשון השני או השלישי של חודש מרץ. התחרות נוסדה שנה אחת לאחר ייסוד מרתון לונדון, והיא נחשבת כאחת מתחרויות ההכנה הפופולריות עבורה.
חצי המרתון נערך על מסלול שטוח, משני צדדיו של נהר אייבון, והוא מתחיל ומסתיים ברחוב גרייט פולטני. המיל הראשון הוא ירידה מתונה מדרך פולטני לגשר צ'רצ'יל, לאחר מכן שתי הקפות זהות סביב גשר צ'רצ'יל, עלייה מעבר לתחנת גרין פארק, מסביב לכיכר המלכה, ירידה ברחוב שארלוט ופנייה מערבה ממרכז העיר לאורך כביש A4 לכיוון ניוברידג'. מנקודה זו פונה המסלול בחזרה לכיוון מזרח על כביש A36 ולעבר מרכז העיר, לאורך דרך לואר בריסטול, ולאחר מכן הוא חוצה פעם נוספת את גשר צ'רצ'יל ואת גרין פארק בתחילת הסיבוב השני. בסיום הסיבוב השני הרצים חוצים את גשר צ'רצ'יל לאורכו, ולבסוף עולים בדרך פולטני ומסיימים ברחוב גרייט פולטני. מסלול המירוץ נותר קבוע מאז שהשתנה במקצת ב-2006, והוא דומה מאוד למסלול שהיה נהוג בימיו הראשונים של המירוץ. אתר ההתכנסות לקראת המירוץ הוא אזור הפנאי של באת'.
בחצי המרתון שנערך בשנת 2008 גויסו 1.2 מיליון לירות שטרלינג, ובכך הייתה התחרות לאחד מאירועי הצדקה הבולטים בדרום-מערב אנגליה. המירוץ זוכה לכ-15,000 משתתפים ו-30,000 צופים, והוא דורג במקום השלישי ברשימת אירועי הריצה הטובים ביותר של הדיילי טלגרף.
ג'רמס
פרס רכטר
פרס רכטר הוא פרס על תכנון אדריכלי המוענק מדי שנתיים לזכרם של זאב רכטר ובנו יעקב רכטר בחסות משרד התרבות והספורט.
בחלוקת הפרס הוחל בשנת 1962, כאשר משרד השיכון, חברת עמידר ומשפחתו של זאב רכטר הקימו קרן לחלוקת פרס דו שנתי בסך 3,000 לירות, המוענק על ידי אגודת האדריכלים בישראל. לאחר מותו של יעקב רכטר בשנת 2001 הפרס נקרא גם על שמו, עבר לאחריות משרד התרבות והספורט וכולל שני פרסים: פרס עידוד לאדריכל צעיר בסך 10,000 ש"ח ופרס עבור הישג אדריכלי על מבנה או קבוצת מבנים משולבת, בגובה של 25,000 ש"ח. הפרס ניתן למבנה עד 10 שנים משנת הקמתו.
זאדאר (כדורסל)
היינריך וילהלם מתאוס אולברס
פסיכיאטרייה
תערוכת האימפריה הבריטית
תערוכת האימפריה הבריטית (באנגלית: British Empire Exhibition) היא תערוכה קולוניאלית שנערכה בוומבלי שבמידלסקס ב-1924 וב-1925.
התערוכה נפתחה על ידי המלך ג'ורג' החמישי ב-23 באפריל, יום חגו של סנט ג'ורג'. האימפריה הבריטית הורכבה מ-58 מדינות באותה תקופה, ורק גמביה וגיברלטר לא נטלו חלק בתערוכה. עלות התערוכה הייתה כ-12 מיליון לירות שטרלינג, והיא הייתה התערוכה הגדולה ביותר שנערכה במקום כלשהו ברחבי העולם עם 26 מיליון מבקרים.
מטרתה הרשמית של התערוכה הייתה "לעורר את הסחר, לחזק קשרים בין מדינת האם לאחיותיה ובנותיה, להביא למגע קרוב יותר של איש עם רעהו, לאפשר לכל אלו שנאמנים לדגל הבריטי להיפגש על בסיס משותף וללמוד להכיר איש את רעהו". מתכנן הפרויקט היה האדריכל מקסוול איירטון. שלושת הבניינים העיקריים שבהם נערכה התערוכה היו ארמונות התעשייה, ההנדסה והאמנויות. ארמון ההנדסה היה מבנה הבטון המזוין הגדול ביותר בעולם. לצורך התערוכה נבנו שלוחה מיוחדת של מסילת רכבת ותחנת רכבת, על מנת לחבר את האתר לתחנת לונדון מרילבון. המבנים השונים של האתר חוברו באמצעות רשת מסילות רכבת קלה.
רוב האולמות שבהם נערכה התערוכה היו אמורים להיות זמניים ולהיהרס לאחר סיומה, אך ארמון ההנדסה וביתן ממשלת בריטניה שרדו עד שנות ה-70, בין השאר בגלל העלות הגבוהה של הריסת מבני בטון. בריכת האימפריה הפכה לארנה של ומבלי, ולפי הצעת יושב ראש ועדת התערוכה, סר ג'יימס סטיבנסון, הוחלט לשמור גם את אצטדיון האימפריה; מבנה זה הפך לאצטדיון ומבלי הישן, שהיה מגרש הבית של נבחרת אנגליה בכדורגל עד 2000, אז הוא נסגר והוחלף על ידי אצטדיון ומבלי החדש שנפתח ב-2007.
התערוכה הייתה גם האירוע הראשון שעבורו הנפיק שירות הדואר הבריטי בול זיכרון. הבולים הונפקו ב-23 באפריל 1924, והדפסה שנייה הונפקה ב-9 במאי 1925. בנוסף לבולים הונפקו גם מזכרות רבות אחרות כגון מעטפות וגלויות. ב-21 ביולי 1924 נערכה תהלוכת האימפריה באצטדיון האימפריה, שעבורה חיבר סר אדוארד אלגר את "מארש האימפריה" ואת הלחן עבור סדרת שירים שנכתבו על ידי אלפרד נויס.
הנהלת התערוכה ביקשה מוועדת המחקרים האימפריאלית של המכון הקולוניאלי המלכותי לסייע לה בהיבטים החינוכיים של התערוכה, וכתוצאה מכך יצא לאור בלונדון ב-1924 הספר בן 12 הכרכים The British Empire: A survey.
איריס קומן
איריס קומן שלמה (נולדה ב-6 בנובמבר 1971) היא שחיינית עבר, אלופת ישראל ושיאנית ישראל. התמחתה בסגנון הפרפר והחופשי. בעלת 5 מדליות כסף מהמכביה השלוש עשרה (1989).
ביוגרפיה.
קומן החלה להתאמן בקבוצת השחייה של מכבי נהריה בהדרכתו של משה הירש. בהמשך הקריירה שלה היא שחתה בקבוצת השחייה של הפועל נהריה בהדרכתו של רובי שלו ובקבוצת השחייה של מכבי תל אביב בהדרכתו של הלמוט לוי.
אלופת ישראל.
באליפות ישראל בשחייה שנערכה בווינגייט באוגוסט 1985 זכתה קומן ב-3 מדליות, אחת מכל סוג. מדליית זהב, במשחה ל-800 מטר חופשי בתוצאה של 9:48.66 דקות. מדליית כסף במשחה ל-400 מטר מעורב אישי בתוצאה של 5:32.14 דקות, אחרי נוגה ויזל ממרכז וייסגל (5:30.04 דקות) ולפני יפעת שור ממכבי קריית אונו (5:34.73 דקות) ובמדליית ארד במשחה ל-100 מטר פרפר בתוצאה של 1:10.06 דקות, אחרי הדר רובינשטיין ורותם פורת (הפועל בני שמעון) (1:08.67 דקות).
במשחה נועם (בריכת 25 מטר) שנערך בנהריה בסוף דצמבר אותה שנה קבעה קומן שני שיאים ישראלים חדשים לגילאי 14, במשחה ל-50 מטר חופשי (28.43 שניות) ובמשחה ל-100 מטר גב (1:11.50 דקות).
שיאנית ישראל (בריכת 25 מטר).
באליפות ישראל בשחייה (בריכת 25 מטר) שנערכה בנהריה בפברואר 1986 זכתה קומן ב-4 מדליות אישיות, 3 זהב ו-1 ארד. מדליות זהב, במשחה ל-50 מטר חופשי בשיא ישראלי חדש של 27.61 שניות, במשחה ל-100 מטר חופשי בתוצאה של 1:00.73 דקות, לפני איילת שלזינגר (1:00.75 דקות) ובמשחה ל-100 מטר גב בתוצאה של 1:11.73 דקות, לפני ורד ליברמן ממכבי תל אביב (1:11.86 דקות) ושרון אקסלרוד (1:11.90 דקות). מדליית ארד, במשחה ל-100 מטר פרפר בתוצאה של 1:08.46 דקות, אחרי הדר קליינמן ממכבי קריית אונו (1:06.09 דקות) ורותם פורת (1:08.32 דקות).
בתחרות שמונה האומות שנערכה באנטוורפן, בלגיה ביולי 1987 סיימה קומן במקום חמישי במשחה ל-100 מטר פרפר בשיא אישי חדש של 1:06.27 דקות ובמקום שביעי במשחה ל-200 מטר פרפר בשיא אישי חדש של 2:27.55 דקות.
באליפות ישראל בשחייה שנערכה בווינגייט באוגוסט אותה שנה היא זכתה ב-4 מדליות, 3 זהב ו-1 ארד. מדליות זהב, במשחה ל-50 מטר חופשי בתוצאה של 28.19 שניות, לפני ענת ישראל (28.30 שניות) ונעמה שמיר, במשחה ל-100 מטר פרפר בתוצאה של 1:07.23 דקות, לפני אורת בש מהפועל נהריה (1:07.90 דקות) וסהר אלוני מהפועל עמק חפר (1:10.23 דקות) ובמשחה ל-400 מטר מעורב אישי בתוצאה של 5:24.19 דקות, לפני נעמה מישר ועינת גבאי. מדליית ארד, במשחה ל-200 מטר מעורב אישי, אחרי אורת בש (2:33.11 דקות) וזוהר לבנסברג (2:34.39 דקות).
בתחרות "משחה נועם" (בריכת 25 מטר) שנערכה בנהריה ב-30 בדצמבר 1988 קבעה קומן במשחה ל-50 מטר פרפר שיא ישראלי חדש של 30.05 שניות.
באליפות ישראל שנערכה באוגוסט אותה שנה היא זכתה ב-5 מדליות אישיות, 2 זהב ו-3 כסף. מדליות זהב, במשחה ל-100 מטר פרפר בשיא אישי חדש של 1:05.1 דקות, לפני אורת בש (1:07.35 דקות) וסהר אלוני (1:08.60 דקות) ובמשחה ל-200 מטר מעורב אישי בתוצאה של 2:31.21 דקות, לפני נעמה מישר מהפועל עמק הירדן (2:32.98 דקות) ואורת בש (2:35.16 דקות). מדליות כסף, במשחה ל-50 מטר חופשי בתוצאה של 28.35 שניות, אחרי ענת לויט מהפועל הוד השרון בית ברל (28.18 שניות) ולפני רויטל וילנאי ממרכז וייסגל (28.43 שניות), במשחה ל-200 מטר פרפר בתוצאה של 2:28.12 דקות, אחרי מיכל אמין (2:26.15 דקות) ולפני רויטל וילנאי (2:30.55 דקות) ובמשחה ל-400 מטר מעורב אישי בתוצאה של 5:20.74 דקות, אחרי נעמה מישר (5:19.89 דקות) ולפני מיכל אמין מהפועל הוד השרון בית ברל (5:22.21 דקות).
המכביה ה-13.