רעיון, בימוי וכוריאוגרפיה: דניאלה מיכאלי. כתיבה ופזמונים: זאב שצקי, מוזיקה: רויטל מונטה. סיפור שקיעת הטיטניק "האוניה שלא טובעת", סיפורם של מי שביהירותם האמינו שכסף או פלאי הטכנולוגיה, מספיקים כדי לחמוק מהגורל. הטייקונים שקפאו באוקיינוס האטלנטי כשבבטנם שמפניה וקוויאר... התזמורת שהמשיכה לנגן עד הסוף... קריאת SOS הראשונה בהיסטוריה... השרירות האכזרית של הטבע שבמהלומת קרחון אחת שמה קץ לשאיפותיהם ולעתידם של אלפים.
עלתה לראשונה עם תלמידי הסטודיו למשחק ניסן נתיב במסגרת פסטיבל עכו 1992 ובגרסה שנייה עם תלמידי ניסן נתיב 2010 כהצגת שנה ג', המשיכה בצוותא כהצגת פרינג' וזכתה בצוותא בשני קיפוד הזהב 2012, על עבודה קבוצתית ועיצוב תלבושות (מורין פרידמן).
צבי גורן כתב על ההצגה באתר הבמה:
דגל טנריפה
דגל טנריפה (ספרדית: Bandera de Tenerife) מורכב מצלב אלכסוני לבן, הוא צלב אנדראס הקדוש, על רקע כחול.
אין שום משמעות רשמית מאחורי צבעי הדגל. למרות זאת, הצבע הכחול הכהה מייצג את הים בגלל האופי המבודד של טנריפה והשלג הלבן מכסה את הפסגות של הר טיידה במהלך החורף. דגל טנריפה מקורו בדגל של המחוז הימי של האיים הקנריים 1845 שהוקצו על ידי מסדר מלכותי. ב-1867 שני מחוזות ימיים נוצרו בארכיפלג, והדגל אושר במחוז ימי הדגל כמו של טנריפה. לבסוף, ב-9 במאי 1989 הפך הדגל.
נעלי נמרוד
ליובוב יגורובה
ליובוב יגורובה (ברוסית: Любовь Егорова; נולדה ב-5 במאי 1966) היא ספורטאית סובייטית ורוסיה, בענף סקי למרחקים (קרוס קאנטרי). היא אלופה אולימפית ואלופת העולם. יגורובה בעלת 9 מדליות אולימפיות, מהן 6 זהב וזכתה במספר מדליות באליפויות העולם. היא השתתפה ב-3 אולימפיאדות.
ליובוב יגורובה נולדה בעיירה סברסק (מחוז טומסק) למשפחת פועלים. כבר בגיל 11 היא התחילה להתאמן בסקי. לאחר סיום בית הספר היא למדה במכון למאמנים בטומסק. בשנת 1982 היא זכתה באליפות ברית המועצות לנוער והחל משנת 1984 היא השתתפה בתחרויות לבוגרים. בשנת 1986 יגורובה נכללה בנבחרת ברית המועצות לבוגרים.
שיא הקריירה שלה הייתה במחצית הראשונה של שנות ה-90 כאשר היא זכתה במספר מרוצים באולימפיאדות ובאליפויות העולם. בשנת 1997, היא נפסלה עקב שימוש לא חוקים בתמריצים ומדליית הזהב שבה זכתה מאליפות העולם של אותה שנה שנערכה בטרונדהיים נורווגיה, נלקחה ממנה כמו כן נאסר עליה להשתתף בתחרויות במשך שנתיים. כתוצאה מכך היא לא השתתפה באולימפיאדה הקרובה. לאחר סיום תקופת סינון יגורובה חזרה לספורט התחרותי ואף שובצה למשלחת שהשתתפה באולימפיאדת 2002, אך היא לא זכתה באף מדליה.
בשנת 2002 יגובורה עזבה את הספורט התחרותי ועתה היא מלמדת באוניברסיטה לספורט בסנקט פטרבורג.
השתתפות בתחרויות.
האולימפיאדה הראשונה של יגורובה הייתה באלברוויל 1992. במשחקים אלו יגורובה השתתפה ב-5 מרוצים. במרוצים אישיים היא זכתה ב-2 מדליות זהב וב-2 מדליות כסף. במרוץ שליחות יגורובה עם קבוצתה זכו במדליית זהב.
גם בלילהאמר 1994 יגורובה השתתפה ב-5 מרוצים. במרוצים אישיים היא זכתה ב-2 מדליות זהב ומדליית כסף. במרוץ ל-30 ק"מ יגורובה הגיע למקום החמישי. במרוץ שליחות יגורובה עם קבוצתה זכו במדליית זהב.
בשנת 2002 יגורובה הוחזרה לנבחרת רוסיה ונשלחה לסולט לייק סיטי 2002. היא השתתפה ב-2 מרוצים אישיים אך לא זכתה במדליה.
צי מטוסי אל על
צי מטוסי אל על מלווה את ההיסטוריה של מדינת ישראל מעת תקומתה ומטוסיה היו שותפים לכמה מן האירועים ההיסטוריים הבולטים בישראל. מטוסי אל על הראשונים נרכשו עוד בטרם הכרזת המדינה והיוו עורק תחבורה ואספקה מרכזי למדינה בעת מלחמת העצמאות. תחילה היה מורכב הצי ממטוסים צבאיים ישנים שהוסבו למטרות אזרחיות, ועם השנים החלה אל על רוכשת מטוסים חדישים אשר אפשרו לחברה לחנוך נתיבי טיסה חדשים.
נכון לפברואר 2020 מנה צי החברה 45 מטוסים - כולם מטוסים מתוצרת בואינג: 24 מטוסי בואינג 737 (16 מדגמי 737–800 ו-8 מדגמי 737-900), 6 מטוסי בואינג 777 (מדגם 200ER), שלושה מטוסי בואינג 8–787, 12 מטוסי בואינג 9–787 (מתוך 16 מטוסי 787 דרימליינר שהוזמנו: 4 מדגם 8–787 ו-12 מדגם 9–787). הגיל הממוצע של הצי הוא 9 שנים.
מנתח פלסטי
זרימה פוטנציאלית
במכניקת הזורמים ובפרט בהידרודינמיקה ואווירודינמיקה, זרימה פוטנציאלית היא זרימה בה שדה המהירות יכול להיכתב כגרדיאנט של שדה סקלרי המתאר את פוטנציאל המהירות. כל זרימה פוטנציאלית היא זרימה לא-רוטציונית, מאחר שהרוטור של הגרדיאנט של פונקציית הפוטנציאל תמיד שווה לאפס. במרחב פשוט קשר, כל זרימה אי-רוטציונית היא זרימה פוטנציאלית; במרחב שאינו פשוט קשר, קיימים שדות אי-רוטציונית שאינם יכולים להיכתב כשדה סקלרי. ביישומים רבים ניתן ההנחה שהזרימה היא אי-רוטציונית מהווה קירוב טוב.
איבר הצמיגות במשוואות נאוויה סטוקס כולל נגזרות מסדר שני של שדה המהירות, ולכן הוא כולל נגזרות מסדר שלישי של שדה הפוטנציאל. עובדה זו מקשה מאוד על פתרון המשוואות. לכן, שימוש בזרימה פוטנציאלית נעשה בעיקר בזרימות המאופיינות במספרי ריינולדס גבוהים (formula_1). כלומר, זרימה פוטנציאלית מזניחה השפעות של חיכוך שנגרמת כתוצאה מצמיגות הזורם, כך שאין איברים הכוללים נגזרת מסדר שלישי. מקרה מיוחד הוא זרימת הלה שו בה הזרימה ניתנת לקירוב כזרימה דו ממדית פוטנציאלית עקב קיומו של איבר הצמיגות.
עבור זרימה בלתי דחיסה, פוטנציאל המהירות מקיים את משוואת לפלס ומאפשר פתרון אנליטי של הזרימה. זרימה פוטנציאלית יכולה לשמש לעיתים גם כדי לתאר זרימה דחיסה. זרימה פוטנציאלית יכולה לשמש במידול של זרימות תמידיות כמו גם במידול של זרימות לא תמידיות.
על אף שזרימה פוטנציאלית היא קירוב שלא מתקיים במציאות, יש לה יישומים רבים בתיאור של זרימות שונות. לדוגמה: שדה זרימה סביב כנף דקה, גלי מים, זרימה אלקטרו-אוסמוטית ועוד. חסרונו של התיאור הפוטנציאלי הוא בתיאור זרימה (או מקרים מסוימים בתוך זרימה) שיש בה אפקטים ערבוליים חזקים, ובפרט בזרימה בשכבת גבול.
מאפיינים ויישומים.
תיאור ומאפיינים.
בדינמיקת זורמים זרימה פוטנציאלית מתוארת על ידי פונקציית פוטנציאל formula_2 שבמקרה הכללי היא פונקציה של המרחב והזמן. מהירות הזרימה מתוארת על ידי השדה הווקטורי formula_3 ששווה לגרדיאנט של פונקציית הפוטנציאל:
מחשבון וקטורי ניתן לקבל שהרוטור של הגרדיאנט שווה לאפס, ובפרט עבור זרימה פוטנציאלית הערבוליות שווה לאפס.
משתמע מכך שזרימה פוטנציאלית היא זרימה אי-רוטציונית. לתוצאה זו יש השלכות ישירות עבור המקרים שבהם ניתן (או לא ניתן) ליישם זרימה פוטנציאלית. באזורים בזרימה שבהם ידוע שהערבוליות חשובה, כמו במים או שכבות גבול, הזרימה הפוטנציאלית לא מצליחה לספק תחזיות סבירות על הזרימה.
עם זאת, ישנם אזורים רבים בשדה זרימה שבהם ההנחה של זרימה אי רוטציונית תקפה, ובשל כך נעשה שימוש בזרימה פוטנציאלית ביישומים רבים, למשל: בזרימות מסביב כנף דקה, בעיות אקוסטיות, גלי מים ובזרימה אלקטרו-אוסמוטית.
זרימה בלתי דחיסה.
עבור המקרה של זרימה בלתי דחיסה - למשל עבור נוזל, או גז במספרי מאך נמוכים (בהזנחת גלי הקול), דיברגנץ המהירות שווה לאפס
כתוצאה מכך מתקבל שפונקציית פוטנציאל המהירות צריכה לקיים את משוואת לפלס
כאשר formula_8 הוא הלפלסיאן (לעיתים מסומן ב-formula_9). במקרה זה הזרימה נקבעת באופן מוחלט משדה המהירויות. לאחר פתרון שדה המהירויות ניתן לחשב את הלחצים במערכת על ידי שימוש בעקרון ברנולי. שיטת פתרון זו משמשת לדוגמה עבור זרימה מסביב לכנף דקה. ראשית מחושב שדה המהירויות, ממנו מוציאים את שדה הלחץ שממנו ניתן לחשב את כוח עילוי שיעבוד על הכנף. במקרה הדו-ממדי, הבעיה של זרימה פוטנציאלית מצטמצמת לבעיה פשוטה שמנותחת על ידי שימוש באנליזה מרוכבת.
זרימה דחיסה.
זרימה תמידית.
כל זרימה אי רוטציונית יכולה להיות מתוארת כזרימה פוטנציאלית, ובפרט גם זרימה דחיסה. עבור זרימה תמידית, משוואת הזרימה נתונה על ידי:
כאשר רכיבי מספר מאך הם:
formula_14 היא מהירות הקול הלוקאלית, ו-formula_15 היא פונקציית פוטנציאל המהירות. תיאור זה תקף עבור זרימה תת-קולית, זרימה במהירות קרובה למהירות הקול, זרימה על קולית וזרימה היפר קולית, ועבור כל זווית התקפה, ובלבד שההנחה של זרימה אי רוטציונית נשמרת.
במקרה של זרימה תת-קולית או על-קולית בזוויות התקפה קטנות ועבור גופים דקים, ניתן לפשט את משוואת הזרימה באמצעות פיצול הפוטנציאל לפוטנציאל המתאר זרימה מציפה בכיוון formula_16, במהירות formula_17, ולהפרעות קטנות מסביב לפוטנציאל זה formula_2 כלומר: formula_19. לאחר קירוב לסדר ראשון ב-formula_2, מתקבל שמשוואת הזרימה היא:
כאשר formula_22 הוא מספר המאך של הזרימה המציפה.
משוואה המפושטת נוחה לפתרון מאחר שניתן לצמצמה למשוות לפלס על ידי שינוי הקואורדינטות formula_23.
זרימה לא תמידית.
כאשר הזרימה איננה תמידית, הנגזרות לפי הזמן לא מתאפסות. במקרה זה, משוואת הפוטנציאל המלאה המתארת את הזרימה היא:
כאשר רכיבי מספר מאך מוגדרים באופן דומה לזרימה התמידית. גם במקרה זה, המשוואה נכונה לכל מהירות זרימה ולכל זווית התקפה, כל עוד ניתן להניח זרימה אי רוטציונית.
באופן דומה למקרה הזרימה התמידי, ניתן לפשט את המשוואה במקרה של זרימה תת-קולית או על-קולית, בזווית התקפה קטנות על ידי פיצול הפוטנציאל לפי formula_25. במקרה הלא תמידי ליניארזציה של משוואת הפוטנציאל נותנת:
כאשר formula_22 הוא מספר המאך של הזרימה המציפה.
גלי קול.