בשנת 2013 פורסם במסגרת סדרת הטלוויזיה "משפחות", פרי יצירתם של תומר וברק היימן ששודרה בערוץ 8, הסיפור האישי של סער מעוז, הומו יליד הקיבוץ הדתי שדה אליהו. סיפורו כולל את יחסיו המורכבים עם משפחתו ואת היותו נשא של נגיף ה-HIV. במסגרת הסדרה תוארה ההיכרות האישית של גלעד עם מעוז. בסדרה מתגלה כי סיפורו של מעוז דומה במידה מסוימת לסיפור הנער עליו כתוב השיר, וכי חלק מהמשפטים בשיר, למשל המשפט: "אחד כמוני לא יגור פה / עדיף לגור במלונה" הן מילותיו של מעוז עצמו בעת שעזב את ביתו.
בראיון בשנת 2021 אמר גלעד כי כתב את השיר על עצמו ועל יחסיו עם הוריו ולא על זהותו המינית: "אני שמח שאנשים הבינו את זה גם ככה (כשיר על זהות מינית), אבל לא על זה כתבתי את השיר. כתבתי 'עוף מוזר'. הייתי עוף מוזר להורי. לא הייתי הילד שהם פיללו אליו. יש הרבה מוזרויות. אנחנו יודעים על הרבה נערים שמצאו את עצמם מחוץ לבית כי ההורים סילקו אותם, או שהם לא רצו להישאר כי בבית היה סבל נורא. לצד קרבה גדולה, ביני לבין הורי היו המון עימותים. זה לא היה קשור לזהות המינית".
ביצוע.
השיר יצא בסוף שנת 1995 במסגרת הוצאת אלבומו השישי, אלבום כפול, של יהודה פוליקר "הילד שבך".
בניגוד לשירים אחרים שהלחין יהודה פוליקר, מבוצעים כל בתי השיר, פרט לבית השלישי, כדקלום. הבית השלישי מושר על ידי יהודה פליקר, אך דקלום השיר נעשה על ידי המשורר יעקב גלעד עצמו, שפרט לשיר זה לא נהג להקליט עצמו בביצוע שירים.
השפעת השיר.
אף שהזהות המינית אינה מוזכרת בו במפורש, והשיר מהווה ביטוי לכל נער הנוטש את בית הוריו בהיותו "עוף מוזר", הפך לאחד המייצגים של התופעה שבה הורים דוחים את ילדם עקב נטייתו המינית השונה. ככזה, הוא צוטט בתיאורי מקרים דומים ובכתבות על הנושא.
בתחילת שנות ה-2000 הומחז השיר והפך למחזמר, על ידי להקת "הכוכבים של איגי", קבוצת התיאטרון של ארגון הנוער הגאה, שבו תואר נער הומו הנזרק מבית הוריו.
בפיגוע הרצח בברנוער באוגוסט 2009, אירע מקרה דומה בעת שבני הנוער הפצועים, שחבריהם נרצחו, נדרשו להתמודד במקביל לפציעה גם עם חרדה מתגובת הוריהם וחבריהם לכיתה שלא ידעו על נטייתם המינית. חששם של חלק מהנערים היה מוצדק לאור תגובה קשה של חלק מההורים ובני המשפחות, שסירבו להגיע בשלב הראשוני לסעוד את מיטת בנם, או לאפשר את חזרתו לבית הוריו.
המראות הקשים הביאו בהמשך גם ליצירת הסרט נמס בגשם, שנקרא אף הוא על שם השיר.
ייצוג שנות התשעים בשיר.
בשיר ניתן למצוא ייצוגים שונים, הן תרבותיים והן טכנולוגיים, לשנות ה-90 של המאה ה-20 שבהן נכתב. על רקע העובדה כי השיר מצוטט ומוזכר מאז, לעיתים קרובות תוך התייחסות להומופוביה או לנוער עזוב, נושאים שהם אקטואליים גם כיום, בולט הפער בתחומים אחרים, בהם חל שינוי רב.
הנער בשיר מדבר ב"טלפון ציבורי", דרך התקשורת בתקופה בה השימוש בטלפונים סלולריים היה יקר מאוד ופחות שכיח. הוא שומע את קולה של אימו ב"מזכירה אלקטרונית". שם זה נזנח לימים, כיוון שאינו תקין פוליטית, והמכשיר כונה "משיבון". לימים הפכה טכנולוגיית תא קולי לחלק מובנה מהרשת, והשימוש במכשיר הפיזי משיבון הפך לנדיר. אזכור נוסף של התקופה יש בציון התוכנית פופוליטיקה, מראשונות תוכניות ה"טוק שאו" הפוליטי בעברית בארץ, שהייתה בעלת רייטינג גבוה. שידור התוכנית הסתיים בשנת 1998.
הנער בשיר משאיר מעטפה על השולחן בחדר ובה מכתב שכתב להוריו. בשנות התשעים, כשהטלפונים הסלולריים היו בתחילת דרכם, שליחת מסרוני SMS עלתה כסף, ואילו אפליקציות לשליחת הודעות, כגון ווטסאפ לא היו קיימות כלל, מאחר שמכשיר הטלפון החכם (סמרטפון) עוד לא הומצא. בהתאם לכך, באותה תקופה הייתה השארת מכתב, דרך תקשורת זמינה ומקובלת.
בהמשך השיר מוזכר כי האב הזמין "וידאו". מכשירי וידאו היו הדרך העיקרית לצפייה בסרטים בבית. המכשיר הפך לפופולרי מאוד בתחילת שנות ה-80 והמשיך להצליח עד סוף שנות ה-90. השימוש במכשיר הווידאו הלך והצטמצם מתחילת המאה ה-21, עקב המעבר לטכנולוגיות חלופיות בכלל, ובפרט DVD. לצד זאת מוזכר "ערוץ המשפחה", הידוע גם כערוץ 3 של שידורי הכבלים, שנחשבו לפופולריים וגם היו למונופול בשידורי טלוויזיה רב-ערוצית בישראל. זאת עד סוף שנות ה-90, אז עלתה לאוויר חברת הלוויין יס.
על רקע הייצוג התרבותי והטכנולוגי של שנות התשעים בשיר, ניכר הפער בין התחום הטכנולוגי, שעבר שינוי רב ומשמעותי, לבין היחס השלילי כלפי השונה, וההומופוביה בפרט, הקיים גם כיום במקרים רבים.
צסנה
חשבון מיקרוסופט
חשבון מיקרוסופט (לשעבר ארנק מיקרוסופט, דרכון מיקרוסופט, .NET Passport, Microsoft Passport Network, ועד אוגוסט 2012 גם Windows Live ID) הוא שירות אינטרנט, שפותח ומסופק על ידי חברת מיקרוסופט, ומאפשר למשתמשיו להתחבר להרבה אתרי אינטרנט ושירותים שונים באמצעות חשבון משתמש אחד (נקרא Single Sign On).
מעבר לכך, חשבון מיקרוסופט הוא כתובת דואר אלקטרוני והזהות של המשתמשים באתרי ובתוכנות מיקרוסופט למיניהם, שבאמצעותו המשתמש נכנס למערכת ההפעלה Windows (החל מ-Windows 8 / Windows RT) ולשירותים כגון: Xbox, Outlook.com, OneDrive, Windows Phone, messenger, סקייפ, Office Online, חבילת שירותי Live (ובהן תת-החבילה Windows Live), חנות מיקרוסופט וחנות ווינדוס, bing, msn, Xbox Music, אנשי קשר, פרופיל ועוד.
בניגוד לגוגל, יאהו, PayPal, AOL, MySpace ,סטים ופייסבוק, מיקרוסופט עדיין לא מספקת זהות OpenID, למרות שהודיעה בעבר כי תספק זאת.
בדומה לטוויטר, פייסבוק, גוגל, יאהו ואתרים גדולים נוספים, גם מיקרוסופט תומכת באימות דו-שלבי כאמצעי אבטחה לחשבונות המשתמשים.
בישראל, אוניברסיטאות ומכללות מסוימות, ארגונים, בתי ספר ואתר נענע10 מספקים למשתמשיהם חשבון מיקרוסופט, אך הם אינם זכאים לתמיכה מצד מיקרסופט, אלא רק מצד הארגון אליו הם שייכים. לבעלי דומיין, שאינם ארגונים, המעוניינים בפתיחת חשבון מיקרוסופט עבור לקוחותיהם, מיקרוסופט מאפשרת ליצור חשבון מיקרוסופט באמצעות Windows Live Admin Center עם אפשרויות מצומצמות ביותר, וללא תמיכה לה זכאים הארגונים.
Single Sign On
רדיוס העקמומיות
אמיל אדולף פון בהרינג
אמיל פון ברינג
קדמן
יונתן פולרד
מיכאליס קונסטנטינו
מיכאליס קונסטנטינו (ביוונית: Μιχάλης Κωνσταντίνου; נולד ב-19 בפברואר 1978 בפארלימני שבקפריסין) הוא כדורגלן עבר קפריסאי ששיחק בעמדת החלוץ, מלך השערים של נבחרת קפריסין בכל הזמנים.
קריירת מועדונים.
קונסטנטינו התחיל את הקריירה שלו במחלקת הנוער של אנוסיס נאון פראלימני ובשנת 1993 עלה לקבוצה הבוגרת. את עונת סיים כמלך השערים של הליגה עם 17 שערים ב-25 הופעות כאשר הוא רק בן 19.
בסיום העונה עבר קונסטנטינו לאירקליס סלוניקי מליגת העל היוונית, שם שיחק עד שנת 2001. בקיץ 2001 עבר לפנאתינאיקוס תמורת 11.3 מיליון אירו, ואיתה זכה בדאבל בעונת . בקיץ 2005 עבר ליריבתה אולימפיאקוס, עימה זכה ב-2 דאבלים ב-2006 ו-2008, באליפות נוספת ב-2007 ובסופר קאפ היווני ב-2007. בשנת 2008 חזר לאירלקיס לשנה.
בקיץ 2009 חזר לקפריסין אחרי 8 עונות ביוון וחתם באומוניה ניקוסיה. בעונתו הראשונה זכה עם המועדון באליפות קפריסין הראשונה בקריירה שלו תחת מאמנו טאקיס לאמוניס שאימן אותו גם באולימפיאקוס. שנה לאחר מכן זכה עם המועדון בגביע הקפריסאי.
בקיץ 2011 עבר לאנורתוסיס פמגוסטה, ושנה לאחר מכן חתם על חוזה לשנה אחת בא.א.ל. לימסול, איתה הצליח להעפיל לשלב הבתים של הליגה האירופית בעונת .
בינואר 2014 הודיע קונסטנטינו על פרישה ממשחק פעיל.
קריירה בינלאומית.
את הופעת הבכורה שלו בנבחרת קפריסין ערך קונסטנטינו באוגוסט 1998 נגד . כחצי שנה לאחר מכן הבקיע את שער הבכורה שלו בנבחרת. לזכותו של קונסטנטינו 32 שערים ב-85 הופעות, והוא מלך השערים של הנבחרת בכל הזמנים. כמו כן מדורג קונסטנטינו במקום השני בטבלת שיאני ההופעות של הנבחרת אחרי יואניס אוקאס.
כביש 449
כביש 449 הוא כביש רוחב בישראל, המחבר כיום את התנחלות עפרה עם צפון העיר יריחו. במסלולו הקודם במספר זה צוין כביש דרך דיר ג'ריר וטייבה, כיום הכביש המסומן במספר זה עוקף את הכפרים דרך ההר. עד להסכמי אוסלו מספר הכביש היה 3, והוא שימש כהמשכו של כביש אשקלון-מבוא חורון, שהמשיך לביתוניא, רמאללה ועפרה. כיום הקטע מצומת בית סירא עד צומת מחנה עופר מסומן ככביש 443, והכביש שעובר בשטח הרשות הפלסטינית לא מסומן כלל. תוואי הכביש מתמזג לאורך 4.8 קילומטרים עם כביש 458.
היסטוריה.
בתקופה הרומית היה בתוואי כביש שחיבר בין גב ההר ליריחו. בתקופת המנדט הבריטי הועלתה הצעה לסלול את הכביש כדי לחבר את הכפרים באזור לרשת הכבישים אך הכביש לא נסלל בתקופת המנדט הבריטי. הכביש נסלל רק בתקופת השלטון הירדני לאחר שנת 1948. לאחר שטייבה ודיר ג'ריר נהפכו לשטח B נסלל כביש עוקף הכפרים, שכיום מסומן כ-449.
שמואל הדס
שמואל הדס (13 באוגוסט 1931 - 12 בינואר 2010) היה דיפלומט ישראלי. היה השגריר הראשון בספרד ובקריית הוותיקן.
ביוגרפיה.
הדס נולד בשם שמואל איידס בעיר רסיסטנסיה שבארגנטינה. בהיותו נער עברה משפחתו לבואנוס איירס שם היה פעיל בתנועות נוער ציוניות. בשנת 1953 עלה לישראל והתיישב בקיבוץ ניר-עם. בשנת 1964 הצטרף לשירות החוץ הישראלי ושירת בתפקידים דיפלומטיים שונים באמריקה הלטינית.