בשנת 1993 זכה יעקב גולדברג בתואר דוקטור לשם כבוד מאוניברסיטת ורשה, והיה ליהודי הראשון שזכה בכך.
גולדברג היה חבר חוץ בשתי האקדמיות הפולניות: PAN (Polska academia nauk) ו-PAU (Polska academia umietnosci).
גולדברג היה נשוי לפרופ' אולגה גולדברג-מולקוביץ', לשעבר ראש החוג לפולקלור יהודי והשוואתי באוניברסיטה העברית בירושלים.
מחקריו.
יעקב גולדברג עסק במחקריו בעיקר בתולדות יהודי פולין במאות 16 עד 18 ובמקצת בתולדות פולין עצמה בתקופה זו. הוא עוסק בהיסטוריה החברתית-כלכלית, ורואה את ההיסטוריה היהודית כחלק אינטגרלי של ההיסטוריה הפולנית ולהפך. הוא הסתמך בעיקר על חומר ארכיוני שמקורו בבתי דין ונוטריונים.
ספריו.
זכויות היהודים בממלכת פולין במאות ה-16 עד ה-18.
הספר יצא לאור על ידי האקדמיה הלאומית הישראלית למדעים. הוא מתבסס על חומר שלא היה ידוע קודם לכן, אשר נאסף על ידי גולדברג מארכיונים פולניים וגרמניים. החומר התפרסם ב-3 כרכים של כתבי זכויות לקהילות בממלכת פולין-ליטא, שאותם תרגם גולדברג, ההדיר וצרף מבואות וביאורים. הספר מוכיח שאחת הסיבות העיקריות להגירה היהודית לפולין הייתה שבפולין דווקא ניתנו ליהודים זכויות גדולות יותר מאשר ניתנו להם בארצות אחרות; וכי זו הסיבה שאוכלוסיית היהודים בפולין הייתה גדולה כל כך ביחס לארצות אחרות.
החברה היהודית בממלכת פולין-ליטא.
הספר עוסק בהיסטוריה של יהודי פולין. הוא מתאר את המבנה המקצועי של עיסוקי היהודים בפולין, שרובם חכרו פונדקים ועבדו בבישולי בירה ומסחר במשקאות חריפים. הספר מתאר את מבנה הקהילה היהודית וארגונה, כאשר בראשה עמד "ועד ארבע הארצות". היהודים חיו בבידול מסוים מאוכלוסייה הלא יהודית, כי עקב ריבוים, זכויותיהם וארגונם הם יכלו לסדר את כל ענייניהם בתוך הקהילה היהודית. הספר השווה את היהודים לקבוצות זרות אחרות בפולין ומצא שהאוטונומיה היהודית הייתה גבוהה יותר והתבטאה לא רק בוועד הראשי, הוא "ועד ארבע הארצות" לכל יהודי הממלכה, אלא גם בוועדות אוטונומיות-אזוריות של היהודים. היהודים חיו בדרך כלל בקבוצות גדולות, ולא התפזרו בכפרים, מה שאיפשר להם להסדיר את ענייניהם באופן אוטונומי. הספר דן בבעיות של שלטון עצמי של היהודים.
הוא מביא את ממצאי המפקד סטטיסטי-דמוגרפי הראשון בפולין, מן השנים 1791–1792, שבו מופיע גיל הנישואים. המחבר מצא שבניגוד לדעה הרווחת, גיל הנישואים הלך ועלה, ועבר את גיל 18 (בגלל קשיים כלכליים שהלכו וגדלו). הספר עוסק אף ביחסי יהודים-פולנים.
המומרים בממלכת פולין-ליטא.
הספר דן במומרים, המניעים להתנצרותם, המבנה החברתי שלהם, גורלם והשתלבותם בחברה הנוצרית.
Stosunki agrarne w miastach ziemi Wieluńskiej (יחסים אגרריים בערים).
הספר, שנכתב בפולנית, עוסק באגרריזציה של הערים בפולין. רוב הערים הפכו לעיירות חקלאיות, והאוכלוסייה עסקה בעיקר בחקלאות. היהודים הם שעבדו ברוב הערים הללו במקצועות הנחשבים כעירוניים יותר, כגון מסחר ומלאכה. היהודים הם אלו שקבעו את האופי העירוני בערים החקלאיות.
מחקרים אחרונים.
מחקריו האחרונים של גולדברג עוסקים בתמונת יהודי פולין כפי שהיא מצטיירת בכתביהם של שוודים, גרמנים, אנגלים, צרפתים שבארצותיהם היו יהודים מועטים. הם הגיעו לפולין ופגשו בהשתאות את המוני היהודים בה, וראו בהמון היהודי ובמנהגיו תופעה אקזוטית.
גולדברג כתב מאמר בפולנית על נסיעות של יהודים במאות ה-17–18 בפולין ותיאורם את מצבם של יהודי פולין, לפי 3 ספרי זיכרונות של יהודים מהמאה ה-18.
פאוזי אל-אסמר
פאוזי אל-אסמר (מערבית: فوزي الأسمر, 1937 - 19 בספטמבר 2013) היה סופר, משורר ועיתונאי ערבי-ישראלי שהתגורר בארצות הברית.
ביוגרפיה.
אל-אסמר נולד בחיפה למשפחה ערבית נוצרית וגדל בלוד. הוא עבר לתל אביב וניסה להשתלב בקרב חוגי הספרות היהודיים. הוא פרסם שירים שזכו להצלחה ברחוב הערבי ובעיתונות העברית. היה חבר מערכת העיתון אלפג'ר, ביטאון מפ"ם בערבית, וכן חבר מערכת במגזין "העולם הזה". הוא אף ניהל הוצאת ספרים פרטית קטנה של ספרים בערבית.
בשנת 1969 הוא נעצר בחשד שקיים קשרים עם ארגוני חבלה ונכלא במעצר מנהלי על פי תקנות ההגנה לשעת חירום. כמחאה על מעצרו של אל-אסמר, קיימה תנועת שי"ח כינוס משותף של סופרים יהודים וערבים המתנגדים למעצרים מנהליים, בבית סוקולוב בתל אביב. לאחר 15 חודשים שוחרר כאשר החשדות נגדו התבדו, אך תנועותיו הוגבלו ונאסר עליו לצאת את העיר לוד בה התגוררו הוריו.
ב-1975 פרסם ספר אוטוביוגרפי בעברית, שכותרתו הייתה 'להיות ערבי בישראל'. הוא תיאר בו את חיי היומיום של אזרח ערבי במדינת ישראל. הספר היה בין הספרים הראשונים שנכתבו על המצב הפוליטי בישראל על ידי ערבי-ישראלי.
בשנת 1986 יצא בלונדון ספרו Through the Hebrew Looking Glass: Arab Stereotypes in Children's Literature, בו הוא בוחן סיפורי ילדים ישראלים כמו חסמבה ודנידין ומאשים אותם בגזענות ודעות קדומות כלפי הערבים.
הוא למד היסטוריה ומדעי המדינה בארצות הברית וקיבל דוקטורט ב-1981 מ-אוניברסיטת אקסטר בבריטניה. באותה שנה הפך לאזרח אמריקאי. שימש כעורך האחראי של העיתון הערבי "א-שרק אל-אווסט". כותב כיום בעבור היומון הסעודי אל-ריאד ועובד בעבור סוכנות החדשות של איחוד האמירויות בארצות הברית (UAE News Agency).
החל משנת 1996 הוא לימד באמריקן יוניברסיטי בוושינגטון די. סי.. סיפור חייו הומחז בידי סוהיל חדאד למחזה בשם "להיות ערבי בישראל", שהוצג בתיאטרונטו ב-2001.
נפטר ב-19 בספטמבר 2013.
ניר דנאי
ניר דנאי הוא שחיין עבר, אלוף ושיאן ישראל בשחייה שהתמחה בסגנון הגב.
ביוגרפיה.
ניר דנאי התאמן בקבוצת השחייה של מכבי תל אביב.
באליפות ישראל בשחייה שנערכה בווינגייט בסוף חודש אוגוסט 1982 זכה דנאי במדליית ארד במשחה ל-200 מטר גב בתוצאה של 2:19.34 דקות, אחרי יורם כוכבי אף הוא ממכבי תל אביב שקבע שיא ישראלי חדש של 2:14.04 דקות (שיפור לשיא של אבי כרמל שעמד על 2:15.22 דקות) ויזהר שנהר (2:16.52 דקות).
אלוף ישראל.
באליפות ישראל בשחייה שנערכה בווינגייט בסוף חודש אוגוסט 1983 זכה דנאי בשתי מדליות. מדליית זהב במשחה ל-200 מטר גב בשיא ישראלי חדש של 2:13.29 דקות, לפני טל משקיף שקבע שיא ישראלי חדש לגילאי 16 בתוצאה של 2:13.54 דקות ודרור גרינברג מהפועל גלבוע (2:16.05 דקות), שיפור לשיא הישראלי של יורם כוכבי (2:14.04 דקות). מדליית כסף במשחה ל-100 מטר גב בתוצאה של 1:02.40 דקות, 4 מאיות השנייה לאט יותר ממשקיף שקבע שיא ישראלי חדש לגילאי 16 ו-18 בתוצאה של 1:02.36 דקות ולפני השיאן הישראלי, שנהר (1:02.98 דקות) שקבע בשלב המוקדמות את התוצאה המהירה בתחרות, 1:01.95 דקות, 3 מאיות השנייה איטי משיאו הישראלי. לאחר מכן, כשחיין ראשון במשחה שליחים 4x100 מטר מעורב קבע דנאי שיא ישראלי חדש לגילאי 18 בתוצאה של 1:02.22 דקות.
הוצאת רסלינג
כימיה אי אורגנית
וליד ח'אלידי
ואליד חאלידי
וליד חאלידי
סטאפורד קריפס
דיימון פיאלקוב
דיימון פיאלקוב (נולד בשנת 1965) הוא שחיין עבר, אלוף ישראל בשחייה, שהתמחה בסגנון הגב.
ביוגרפיה.
דיימון פיאלקוב הוא בנם של שושנה ריבנר שכונתה "מלכת המים הישראלית" ושחקן כדורמים מדרום אפריקה. הוא התאמן בקבוצת השחייה של מכבי תל אביב בהדרכתו של ברוך צ'יש.
באליפות ישראל בשחייה שנערכה בסוף חודש אוגוסט 1980 זכה פיאלקוב במדליית כסף, במשחה ל-200 מטר גב אחרי יזהר שנהר (2:20.44 דקות) ולפני ואבי כרמל חברו לקבוצה.
בתחרות שמונה האומות שנערכה בקיאסו, שווייץ ביולי 1981 סיים פיאלקוב במקום שביעי במשחה ל-200 מטר גב ובמקום שמיני במשחה ל-100 מטר גב בשיא ישראלי חדש לגילאי 16 בתוצאה של 1:02.94 דקות, 7 מאיות השנייה איטי מהשיא הישראלי של יורם כוכבי אף הוא ממכבי תל אביב (1:02.87 דקות).
אלוף ישראל.
באליפות ישראל בשחייה שנערכה בווינגייט בסוף חודש אוגוסט אותה שנה, זכה פיאלקוב בשתי מדליות, זהב וכסף. מדליית זהב, במשחה ל-200 מטר גב בתוצאה של 2:15.88 דקות, לפני יזהר שנהר (2:18.04 דקות) ואבי נחמיאס מהפועל ימק"א ירושלים (2:19.84 דקות) ומדליית כסף, במשחה ל-100 מטר גב בתוצאה של 1:03.43 דקות, אחרי יזהר שנהר (1:02.62 דקות) ולפני אבי נחמיאס (1:04.44 דקות).
כינוס הפועל ה-12.
בתחרויות השחייה של כינוס הפועל ה-12 שנערכו בבריכת השחייה של אוניברסיטת תל אביב במאי 1983, בהשתתפות טובי הספורטאים בעולם כהכנה לאולימפיאדה, סיים פיאלקוב במקום חמישי במשחה ל-100 מטר גב תוצאה של 1:03.07 דקות, בשלב המוקדמות הוא קבע תוצאה של 1:02.81 דקות
בתחרות שמונה האומות שנערכה בטנריפה, ספרד ביולי 1983 סיים פיאלקוב במקום שמיני במשחה ל-200 מטר גב בתוצאה של 2:18.83 דקות.
אל-מסתכפי באללה השני (ח'ליף עבאסי)
בלגואבגרד
בְּלָגואֵבְגְרָד (בבולגרית: Благоевград) היא עיר בדרום מערב בולגריה בירת מחוז בלגואבגרד, השוכנת על המורדות הדרום מערביים של הרי רילה ומרוחקת 101 קילומטרים מהבירה סופיה.
היסטוריה.