בעל החיים בעל הנשיכה החזקה ביותר אי-פעם היה ככל הנראה או הכריש הענק הנכחד מגלודון או הזוחל הימי הענק הנכחד פליוזאורוס (המכונה "הטורף X"), שניהם מעל 10 טון-כוח. בעל החיים עם עוצמה הנשיכה הכי חזקה ביבשה היה התנינאי הענק דיינוסוכוס שחי בקרטיקון ונכחד, ולו עוצמת נשיכה של כ-103 קילוניוטון. בעל החיים עם עוצמת הנשיכה הגדולה ביותר שחי כיום הוא כנראה תנין הים עם עוצמת נשיכה של 22–34 קילוניוטון. עוצמת הנשיכה הגדולה ביותר שנמדדה בפועל שייכת לתנין היאור, עם כ-22 קילוניוטון. לשם השוואה, עוצמת הנשיכה של האדם היא 0.89 קילוניוטון (890 ניוטון).
בדראן
בדראן (בערבית: بدران) הוא שם משפחה ערבי נפוץ
אספר ב
פרס האמן הצעיר
פרס האמן הצעיר הוא אחד ממספר פרסים המוענקים מדי שנה לאמנים ישראלים על ידי המדור לאמנות פלסטית במועצה לתרבות ולאמנות, מטעם משרד התרבות והספורט. הפרס מוענק מדי שנה לעשרה אמנים צעירים בתחומי האמנות הפלסטית. הפרס מהווה ציון לשבח והוא נועד לעודד את האמן הצעיר. גובה הפרס עומד על 10,000 ש"ח לכל זוכה.
זכאים לקבל את הפרס אמנים בגילאי 27 עד 35, שהם תושבי ישראל ומתגוררים בה דרך קבע, ואשר הוכיחו פעילות מקצועית מוכרת ומתמשכת בת שלוש שנים לפחות, ובכלל זה השתתפו בשתי תערוכות קבוצתיות סלקטיביות שלא במסגרת בית הספר, או בתערוכת יחיד במוזיאון, או בגלריה מוכרת. אמן שכבר זכה בפרס בעבר, לא יוכל לקבלו פעם נוספת.
גורם מבנה
בפיזיקה של חומר מעובה וקריסטלוגרפיה, גורם המבנה הוא תיאור מתמטי של תבנית הפיזור המתקבלת כתוצאה מניסוי פיזור, המתבצע בעזרת קרינת רנטגן, אלקטרונים או נייטרונים, על חומר מסוים. גורם המבנה הוא למעשה הגודל בריבוע של סכום אמפליטודות הגלים המפוזרים על ידי מרכיבי החומר (אטומים או אלקטרונים). גורם המבנה מעיד על קורלציות בין המיקום הממוצע של חלקיקי המערכת, וממנו ניתן ללמוד, בין השאר על מבנים ודינמיקה של חומרים פשוטים כמו מוצקים ונוזלים, וגם חומרים מורכבים כמו ממברנות וספינים.
פיתוח מתמטי.
תהא formula_1 פונקציה סקלרית המתארת את התפלגות החומר במרחב. עבור formula_2 יחידות בסיס נוכל להגדיר:
formula_3
אמפליטודת הפיזור, formula_4, תוגדר כריבוע של הערך המוחלט של טרנספורם פורייה של formula_5. כלומר:
formula_6
נגדיר את גורם המבנה כ:
formula_7
כאשר formula_8 הוא הממוצע בזמן ו-formula_9 הוא גורם הצורה.
משמעות פיזיקלית.
גורם המבנה הוא למעשה הגודל המוחלט בריבוע של סכום האמפליטודות המתקבל מ-formula_2 גלים כתוצאה מפגיעה של גל מישורי ב-formula_2 מפזרים נקודתיים. גורם המבנה פרופורציונלי לעצמת הקרינה המפוזרת.
את גורם המבנה ניתן למצוא ניסיונית על ידי מדידת זווית הפיזור בניסויי פיזור של אלקטרונים וקרני רנטגן, כאשר formula_12 הוא וקטור השינוי בתנע של הפוטון, האלקטרון או הנייטרון.
ככל שקיימת קורלציה חזקה יותר במרחק המפריד בין מרכיבי המערכת, כלומר יש הסתברות גדולה למצוא ערך מסוים עבור formula_13, נקבל התאבכות בונה ב-formula_14 עבור הערך formula_15, וכך ניתן להסיק על המבנה של אותו חומר.
ניסוי של פיזור נייטרונים ניתן להסיק על יחס הנפיצה של הסריג, וזאת על ידי קבלה של פונקציות דלתא נוספות המתווספות לסריג ההופכי המתקבל מניסוי הפיזור. ניסויים מסוג זה אינם אפשריים בפיזור אלקטרונים וקרינת רנטגן, וזאת מכיוון שנייטרונים מבצעים אינטראקציה כמעט ורק עם גרעין האטום (ובכך יכולים לעורר פונונים) לעומת האלקטרונים וקרינת הרנטגן שמבצעים אינטראקציה כמעט ורק עם האלקטרונים של האטום.
במקרה זה יתקבל הביטוי הבא עבור פונקציית המבנה הדינאמית:
formula_16
כאשר formula_17 היא הסטייה של אטום formula_18 משיווי משקל בזמן formula_19 ו-formula_20 הוא הפאקטור של דבאי וולר. פיתוח של הביטוי מוביל למסקנה שהשיאים הנוספים של הפיזור המתקבלים כתוצאה מבליעה ופליטה של פונונים הם פרופורציונליים ל- formula_21. את יחס הנפיצה ניתן להסיק מחוק שימור הקוואזי תנע של הסריג ומההנחה שהתנגשות נייטרונים באטומים היא אלסטית (חוק שימור האנרגיה). חוקי שימור אלה, עבור בליעה\פליטה של פונון בודד, מובילים לזוג המשוואות הבאות:
formula_22
formula_23
כאשר formula_24 הוא השינוי בתנע הנייטרון, formula_25 היא השינוי באנרגיית הנייטרון, formula_26 הוא וקטור בסריג ההופכי, ו-formula_27 היא התדירות המתאימה לפונון בעל אורך גל formula_28.
גורם הצורה, שקשר אף הוא לתבנית הפיזור שמתקבלת, מעיד על קורלציות בתוך המפזרים הנקודתיים של גורם הצורה. לדוגמה: התפלגות האלקטרונים באטום בודד או מיקומי מונומרים של פולימר. עבור התפלגות האלקטרונים, גורם הצורה יהיה:
formula_29
כאשר formula_30 היא ההסתברות למצוא את האלקטרון במקום formula_31.
גביש מושלם.
עבור גביש מושלם אינסופי (סריג בראבה) שבו המיקום של כל אטום מתואר על ידי הווקטור formula_32, כאשר formula_33 יש קורלציה חזקה מאוד בין מיקום האטומים בגביש, ותתקבל התאבכות בונה אך ורק עבור וקטורי formula_28 אשר שייכים לסריג ההופכי, ונקבל שפונקציית המבנה מתארת למעשה את ההתפלגות המרחבית של הסריג ההופכי.
במקרה החד-ממדי שבו מספר סופי של אטומים formula_2, במקום פונקציות דלתא גורם המבנה שיתקבל יהיה:
formula_36
דוגמה: סריג קובי.
עבור סריג בראבה קובי בעל וקטורי הבסיס formula_37, גורם המבנה יתאפס לכל formula_38 בכיוון וגורם המבנה שיתקבל הוא:
formula_39
כאשר formula_40. זוהי למעשה פונקציית ההתפלגות המתארת את הסריג ההופכי של הסריג הקובי הפשוט.
נוזל.
במקרה של נוזל לא מסודר נעשה שימוש בפונקציית ההתפלגות הרדיאלית, formula_41, אשר מתארת את הסיכוי למצוא חלקיק בספירה דקה בעלת רדיוס formula_42 ועובי formula_43. את פונקציית המבנה ניתן לרשום כך:formula_44
המספר הממוצע של השכנים הקרובים יכול להיות מוערך על ידי ביצוע אינטגרציה את השיא הראשון של פונקציית ההתפלגות הרדיאלית:
formula_45
מודל אינטראקציה קשיחה (Hardcore Interaction).
דרך פשוטה לתאר נוזל היא על ידי אינטראקציה קשיחה. במודל זה פוטנציאל האינטראקציה הוא:
formula_46
כאשר formula_47 נלקחת לרוב כ-2 רדיוסי הכדור הקשיח, formula_48 (כלומר: המרחק המינימלי בין 2 מרכזי מסה של שני חלקיקים הוא קוטר חלקיק). בעזרת פוטנציאל זה ניתן לחשב פונקציית ההתפלגות הרדיאלית על ידי שיטת מונטה קרלו או על ידי הקירוב האנליטי של Percus-Yevick למשוואת Ornstein–Zernike.
גז אידיאלי.
בגז אידיאלי, מכיוון שמדובר בחלקיקים נקודתיים ללא אינטראקציה, אין קורלציה בין מיקומי החלקיקים השונים, והמשתנים formula_49 ו-formula_50 הם בלתי תלויים. בזכות זאת, נוכל להפריד את הסכום על האקספוננטים בצורה הבאה:
formula_51כל עוד formula_52.
שימושים.
גורם המבנה משמש ללמידה על הסטטיסטיקה של המבנה המיקרוסקופי של חומרים כגון מוצקים, נוזלים וגזים - אך גם של מבנים יותר מסובכים כגון ממברנות, פולימרים, ספינים ועוד. במקרה של פיזור נייטרונים ניתן ללמוד גם על הדינמיקה של המבנה, כגון יחס הנפיצה של פונונים בענפים שונים בסריג, שבאה לידי ביטוי בתוספת של שיאים חדשים שאינם נמצאים בסריג ההופכי. קבלת מידע על הדינמיקה של הסריג, כמו יחס נפיצה של פונונים עבור צירים שונים של הגביש, אפשרית על ידי בחינת השינוי באנרגיה של נייטרונים מפוזרים כתוצאה מפליטת\בליעת פונונים.
צ'רלי מולגרו
צ'ארלס פטריק "צ'רלי" מולגרו (באנגלית: Charles Patrick "Charlie" Mulgrew; נולד ב-6 במרץ 1986) הוא כדורגלן סקוטי המשחק בפליטווד יונייטד בעמדת הבלם.
קריירת מועדונים.
מולגרו התחיל את הקריירה שלו במחלקת הנוער של סלטיק. בינואר הושאל לדנדי יונייטד עד לסיום העונה על מנת לצבור ניסיון. בדנדי הוא הוסט לעמדת המגן השמאלי ואף כבש שני שערים ב-14 הופעות, ובפברואר נבחר לשחקן הצעיר של החודש בליגה. בסיום העונה היה אמור לחזור לסלטיק, אך בסופו של דבר ב-23 באוגוסט 2006 חתם בוולברהמפטון וונדררס מהפוטבול ליג צ'מפיונשיפ. ב-10 בספטמבר 2006 ערך את הופעת הבכורה שלו בניצחון 0-1 נגד לידס יונייטד. בעקבות פציעה, הוא החמיץ את רוב העונה וגם לאחר שהחלים, קיבל מעט דקות משחק. בינואר הושאל לסאות'אנד יונייטד מהפוטבול ליג הראשונה. ב-15 ביולי 2008 חזר לסקוטלנד כאשר חתם באברדין לשנתיים. ב-16 במאי 2009 קיבל כרטיס אדום במהלך המשחק נגד גלאזגו ריינג'רס לאחר שהשופט טען כי מולגרו נגח בקייל לאפרטי, שחקנה של ריינג'רס. אולם בהילוך החוזר היה ניתן לראות כי לאפרטי התחזה. בתגובה לכך הורחק לאפרטי לחודשיים הראשונות של העונה הבאה והאדום של מולגרו בוטל, ולכן לא ריצה עונש הרחקה באף משחק.
ב-1 ביולי 2010 חזר לסלטיק בה חתם לשלוש שנים, בה חזר לעמדת הבלם. ב-14 באוגוסט 2010 ערך את הופעת הבכורה שלו במדי סלטיק בו ניצחה סלטיק 0-1 את אינברנס. ב-17 באפריל 2011 הבקיע בניצחון קבוצתו 0-4 נגד אברדין במסגרת חצי גמר הגביע הסקוטי, ואף הבקיע את השער האחרון בגמר בו ניצחה סלטיק 0-3 את מאת'רוול וזכתה בתואר. ב-25 באוגוסט 2011 הבקיע את שער הבכורה שלו במסגרת אירופאית במדי סלטיק בהפסד 3-0 נגד פ.צ. סיון. יום למחרת האריך את חוזהו עד קיץ . ב-15 באוקטובר 2011 הבקיע את שער הבכורה שלו בסלטיק בתיקו 3-3 נגד קילמרנוק. ב-7 באפריל 2012 הבקיע צמד ראשון בקריירה במשחק בו ניצחה סלטיק 0-6 את קילמרנוק והבטיחה את האליפות. בתום העונה אף נבחר לשחק העונה של המועדון ושל הליגה. בסוף עונת 2012/13 נכלל בנבחרת העונה של הליגה הסקוטית יחד עם חברו לקבוצה אדם מת'יוס.
ב-16 באוקטובר 2020, מולגרו הושאל לפליטווד יונייטד.