בתחילת הספר השישי עבר קריצ'ר לחזקתו של הארי שירש את כל רכושו של סיריוס. הארי ציווה על קריצ'ר לא ליצור קשר בכל צורה שהיא עם אוכלי המוות, וקריצ'ר נאלץ לציית. הוא גם שלח אותו לעבוד בהוגוורטס ביחד עם גמדוני הבית הקבועים של בית הספר. בהמשך הספר הורה לו הארי לעקוב אחרי דראקו מאלפוי ביחד עם דובי, אך קריצ'ר הביע את חוסר שביעות רצונו ותיאר באורח מופלג את הערצתו למשפחת מאלפוי טהורת הדם.
בספר השביעי והאחרון התברר כי וולדמורט ניצל את קריצ'ר על מנת לבחון את ההגנות סביב התליון של סלזאר סלית'רין, אותו הפך להורקרוקס. לאחר שסיים את הבדיקה נטש את קריצ'ר במערה עם החיז"לים, אך קריצ'ר ניצל כיוון שאדונו רגולוס בלק (אחיו הקטן של סיריוס) ציווה עליו לחזור אחרי שיעשה מה שוולדמורט יפקוד עליו לעשות והוא היה מחויב לבצע את הפקודה, ואף על פי שוולדמורט דאג בקסמיו שלא יהיה ניתן להתעתק מהמערה, כוחות הקסם של גמדוני הבית אפשרו לו להתעתק משם בכל זאת. לאחר מכן הוא קיבל מהארי את התליון שהיה שייך לרגולוס, ובשל כך חל מהפך ביחס שלו להארי, לרון ואפילו להרמיוני. בסוף הספר הוא הוביל את מתקפת גמדוני הבית בחלק השני של הקרב על הוגוורטס מול אוכלי המוות. ככל הנראה קריצ'ר שרד את הקרב על הוגוורטס, שכן הארי תהה בסוף הספר השביעי אם קריצ'ר יכול להביא לו כריך למיטה.
הוקי.
הוקי היא גמדונת בית זקנה המוזכרת בספר השישי כמי ששירתה אישה זקנה בשם חפציבה סמית'. הופעתה היחידה היא בזיכרון שהארי ראה בהגיגית של אלבוס דמבלדור, ובו היא נראית משרתת את גבירתה בזמן שטום רידל (וולדמורט) מבקר בבית שלה. לאחר שסיימו לצפות בזיכרון סיפר דמבלדור להארי על כך שהוקי הרעילה את גבירתה בטעות מספר ימים לאחר המפגש בו צפו, אך טען כי יש סבירות גבוהה שוולדמורט השתיל במוחה זיכרון כוזב במטרה להסתיר את הרצח שביצע על מנת לגנוב את אוצרותיה של משפחת סמית'.
ג'ימס קוק
האגיוגארפיה
הגאקורה
ההָגָקוּרֶה (ביפנית: 葉隠 - "בצל העלים" או "עלה נסתר") או "הגקורה קיקיגאקי" הוא ספר הדרכה פרקטי ורוחני ללוחמים, שנערך מתוך אסופת פרשנויות של הסמוראי יָמָמוֹטוֹ טְסוּנֵטוֹמוֹ. הפרשנויות נאספו ונערכו על ידי טְסוּרָמוֹטוֹ טאשירוֹ מתוך שיחותיו עם טסונטומו בין השנים 1709 עד 1716, אך הספר פורסם רק שנים אחר כך. ההגקורה מוכר גם כ"ספר הסמוראי", כ"לקט נָבֶּשִימָה" וכ"לקט נגקורה".
תוכן הספר.
הספר מתעד את השקפתו של טסונטומו על הבושידו. נאמר לפעמים על ההגקורה כי הוא טוען שהבושידו הוא בעצם "דרך המוות" או הדרך לחיות את חייך כאילו אתה כבר מת, והסמוראי המשרת חייב להיות מוכן לוותר על חייו בכל רגע על מנת לשרת את אדונו. הספר מסביר גם כיצד על הסמוראי לנהוג עם משרתיו, אדונו וכיצד להתייחס למוות. הספר המקורי כולל בתוכו כאלף פסקאות על הבושידו, אך ברוב הספרים הנפוצים כיום ישנן רק מאתיים פסקאות.
הקשר היסטורי.
אחרי מות אדונו, נאסר על טסונטומו לבצע ספוקו על ידי שוגונות טוקוגאווה (הממסד הצבאי ביפן). ניתן להניח שההגקורה נכתב בחלקו על מנת להדגיש את תפקיד הסמוראי בחברה שלווה. חלק אחר בספר נוגע ל"ימים הישנים" ורומז להחלשות מסוכנת במעמד הסמוראים מאז.
ההגקורה נכתב בסביבות מאה שנים לאחר תחילת עידן טוקוגוואה, זמן של שלום יחסי. בלי מטרה מרכזית להילחם למענה מעמד הסמוראים הפך ממעמד לוחם למעמד פקידותי. הספר מפרט את דרך ההתמודדות עם בעיית שמירת הדריכות הצבאית והלך רוח צבאי הולם בקרב החיילים בימי שלום.
השפעה.
ההגקורה לא היה ידוע בעשור העוקב למותו של טסונטומו. הספר קיבל תפוצה רחבה יותר בתחילת המאה ה-20, וב-1930 הוא נעשה אחת מהיצירות המפורסמות ביותר ביפן המאפיינות את הבושידו. ההגקורה נשאר פופולרי בקרב לא-יפנים המעוניינים בתרבות הסמוראית.
ביקורת.
למרות שההגקורה נחשב לאחד מהמסמכים המפורסמים הדנים בתרבות הבושידו, יש המיחסים לטסונטומו פנאטיות, תווית שהוא עצמו לא התנגד לה. לדוגמה, ביקורתו על ארבעים ושבעה הרונין טוענת שהרונין לא היו צריכים לחכות שנה עד שנקמו את מותו של אדונם, אלא היו צריכים לנסות ולנקום מיד, למרות שפעולה מיידית הייתה נכשלת קרוב לוודאי. אף שרבים רואים את ההצלחה של הרונין ומהללים את סבלנותם, טסונטומו מאמין שפעולה מיידית בסופו של דבר חשובה יותר מהצלחה או כישלון.
יהושע מנחם פולק
גל פתוח
גל פתוח (או אולפן פתוח) הוא מצב שבו ערוץ רדיו או ערוץ טלוויזיה עובר לשידור חדשות לאורך זמן ממושך בעקבות אירוע חדשותי חשוב.
לרוב, במתכונת הגל הפתוח עורכי החדשות אינם יכולים לדעת מתי יסתיים אותו השידור ולכן נוצרים מצבים שבהם אולפנים פתוחים נמשכים שעות שלמות ואף ימים.
גל פתוח בעולם.
גל פתוח מורגש יותר בישראל כיוון שבישראל אין ערוץ שמשדר חדשות ברציפות (כדוגמת ערוץ CNN), ובאירועים חדשותיים מיוחדים עוברים ערוצי הברודקאסט המרכזיים לשידור חדשות במתכונת גל פתוח. גם במדינות שבהם יש ערוץ חדשות ייעודי, עברו לעיתים ערוצי טלוויזיה אחרים למתכונת גל פתוח:
גל פתוח בישראל.
בישראל מקרים רבים בהם ערוצי הברודקאסט משדרים חדשות במתכונת גל פתוח. בין היתר בגלל המצב הביטחוני השורר באזור. רוב שידורי הגל הפתוח בישראל היו בגלל אירועים ביטחוניים כגון פיגועי התאבדות, פיגועי ירי, מלחמות, ופעמיים גם בגלל הסכמי שלום עם מצרים וירדן.
מקרי 'גל פתוח' מפורסמים.
היו עוד מקרים רבים כמו פיגועים, חטיפות חיילים, מבצעים צבאיים ודומיהם.
ביקורת על הגל הפתוח.
על מתכונת שידורי "הגל הפתוח" נמתחו לא מעט ביקורות. ואלה הן הסיבות בין היתר:
רם עימנואל
ראם עימנואל
ליז'אנסק
שחמט איגרוף
שחמט איגרוף הוא ענף ספורט המשלב בין משחק שחמט ואיגרוף. ספורט זה, שמוסד בתחילת 2003, החל את דרכו כשאמן הולנדי בשם איפה רובינג ארגן תחרויות ממשיות בהשראת תיאורים בדיוניים של הספורט בכתביו של אנקי בילאל הצרפתי. מאז הספורט צבר פופולריות רבה. כדי להצליח, המתמודדים צריכים להיות מנוסים הן באגרוף והן בשחמט.
חוקים.
תחרות בין שני מתמודדים מורכבת מסבבי שחמט וסבבי איגרוף לסירוגין. התחרות מתחילה בסבב של משחק שחמט בן ארבע דקות, שלאחריו סבב איגרוף בן שלוש דקות, וכך הלאה, עד מקסימום של 11 סבבים: 6 סבבי שחמט ו־5 סבבי איגרוף. בין הסבבים השונים יש הפסקה בת דקה אחת, שבה המתמודדים חובשים או מסירים את כפפות האיגרוף ומתכוננים לסבב הבא. משחק השחמט מתנהל על פי כללי שחמט מהיר, שבו לכל שחקן יש סך של 12 דקות לכל המשחק. אם מתמודד לא מבצע מסע בסבב השחמט, הוא יקבל נזיפה מהשופט, ואז הוא יחויב לבצע מסע תוך 10 שניות. מתמודד יכול לנצח בתחרות במספר דרכים: נוקאאוט באיגרוף, מט במשחק השחמט, החלטה של השופט, או אם נגמרו 12 דקות המשחק של היריב שלהם.
ירון כפכפי
ירון כַּפְכָּפִי (נולד בתל אביב ב-25 בדצמבר 1967) הוא מלחין, מחזאי ובמאי ישראלי.
ביוגרפיה.
נולד בתל אביב כבן זקונים לעליזה ושלום (אחיו של יצחק כפכפי). במשפחה שלושה ילדים. האם עליזה הייתה זמרת אופרה והופיעה במחזות זמר ובהם "המלך ואני" של גיורא גודיק. בילדותו למד נגינה בפסנתר ובתחילת שנות ה-80 הופיע כנער באופרות "כרמן" ו"הנזל וגרטל" באופרה הישראלית.
בראשית דרכו התבלט כשחקן וקומיקאי בלהקת צעירי תל אביב (1984-1986). מ-1987 שירת בצה"ל בלהקת פיקוד הדרום. ב-1989, לאחר שירותו הצבאי, שיתף פעולה עם עודד מנשה בלהקת "רקע דומה", שהופיעה באופן קבוע בתוכנית "זהו זה!" (1990). במקביל החל לעבוד עם קבוצות נוער באזור תל אביב, ובשנת 1991 הקים במרכז רוזין ברמת אביב ג' את להקת השכנים של צ'יץ', שהעלתה בשנת 1992 את המחזמר "דוד", המחזמר המקורי הראשון אותו כתב הלחין וביים כפכפי על חייו של המלך דוד. המחזה זכה להצלחה בקרב בני הנוער בין השנים 1992–1997. נועה תשבי, יעל בר-זוהר ויהודה לוי הם חלק מן האמנים אשר החלו את דרכם במחזמר זה.
בשנת 1994 כפכפי שיתף פעולה עם הבמאי אורי פסטר ויחד הם העלו את המחזמר הקוסם! שנכנס לספר השיאים של גינס עם מספר ההופעות הגבוה ביותר במהלך שבוע חנוכה. מחזמר זה הוא גם היחיד בארץ אשר זכה להפקת שלושה פסקולים שונים ("הקוסם!" 1994, "הקוסם! 2000" ו"הקוסם!" 2006), ובהם בוצע השיר "Over the Rainbow" בתרגומו לעברית של כפכפי.
לאחר הצלחת המחזמר "הקוסם!", העלה ירון כפכפי בשיתוף עם יוצרים שונים מחזמר מקורי כמעט מדי שנה:
בין השנים 2003–2014 כתב הלחין וביים הצגות רבות במסגרת תיאטרון גושן לילדים ביניהן: "הלב" (בגרסה חדשה), "המלך גיליאן", "יוסף בעל החלומות" ו"חלום יעקב".
בין השנים 2003–2008 שיתף כפכפי פעולה עם להקת צופי תל אביב. במסגרת זו הוא כתב, הלחין וביים את מחזות הזמר המקוריים "החיים לדוגמה" ו"לא שולט בזה", (כתיבה עם נועה ברנר) שזכו בפרס מחזה הנוער הטוב ביותר בפסטיבל "סתיו תיאטרוני" של עיריית תל אביב. מחזה נוסף שהעלה עם הלהקה הוא "1976".
החל משנת 2000 כפכפי עובד במסגרת שירות המילואים עם מתגייסי הלהקות הצבאיות, כמנהלן האמנותי.
בשנת 2014 הקים עם לימור רוז את חברת ״יוצרים לי הפקות״ וביחד העלו את המחזמר ״שלושת המוסקטרים״, ואת הופעת "הסטודיו Live". במסגרת ״יוצרים לי הפקות״ לימור גם מייצגת טלנטים.
בשנת 2015, כתב והלחין את המחזמר "משיח" עבור חג המחזמר בת-ים (בימוי: משה קפטן). בשנה זו גם הועלה מחדש המחזמר "הקוסם!" לרגל 20 שנה לעלייתו המקורית על הבמות, וכלל גם הופעת איחוד מיוחדת בהשתתפות חלק מהקאסט המקורי.
בחג החנוכה בשנת 2017 הוצגה גרסה מחודשת למחזמר שיצר, "סביב העולם בשמונים יום". בשנת 2021 הועלתה גרסה של המחזמר "סביב העולם בשמונים יום" על ידי בימת הנוער ברחובות.
עוצמה מלכת עוץ
עיר האיזמרגד של עוץ