היא מאפשרת לאחסן את המידע בזיכרון, להבנות ולקטלג אותו.
קליפת המוח הקדם-מצחית מסוגלת לייצג מידע גם בהיעדר נוכחותו בסביבה הפיזית, באמצעות רשתות עצביות שמשפעלות אחת את השנייה באופן המאפשר את שמירת המידע במודעות.
כמו כן, ישנה הכרה רחבה גם בחשיבות של המוליך העצבי דופמין לתפקודה של קליפת המוח הקדם-מצחית. הוא חיוני לשליטה על הפעילות הקוגניטיבית בקליפת המוח הקדם-מצחית ויש לו חשיבות מרכזית לתפקודים קוגניטיביים, כולל זיכרון העבודה והחשיבה היצירתית. למעשה, המוליך העצבי דופמין הוא זה שקובע אם וכיצד יועבר מידע מקבוצה תפקודית אחת של תאי עצב בקליפת המוח הקדם-מצחית, לקבוצות תפקודיות אחרות שנמצאות בה. הדופמין מעורב גם בתהליכי ויסות ושליטה של עיבוד מידע מלמעלה-למטה המאפשרים מתן עדיפות למידע רלוונטי על פני מידע לא רלוונטי.
מגבלת עיבוד המידע.
בעקבות צוואר הבקבוק של החשיבה האנושית, היכולת של האדם לעבד את כל המידע שהוא מקבל מהחושים היא מוגבלת. מגבלה זו נוצרת משום שהזיכרון לטווח קצר יכול להכיל פחות או יותר שבע יחידות מידע בו זמנית למשך זמן קצר בלבד. מכאן גם נוצר הקושי האנושי לעסוק בבעיות המורכבות ממספר גדול של משתנים.
היצף מידע הוא מצב בו כמות המידע שנקלטת חורגת מיכולת עיבוד המידע של האדם. ישנן מספר דרכים בהן ניתן לייעל את תהליכי עיבוד המידע חרף מגבלה זו.
אחת הדרכים היא לצמצם את כמות המידע שמגיעה לתודעה על ידי התייחסות ממוקדת למידע הנחוץ והתעלמות ממידע לא רלוונטי.
הקשב הסלקטיבי מאפשר למידע רלוונטי להנחות את ההתנהגות של האדם, תוך כדי צמצום ההשפעה של מידע מסיח או לא רלוונטי.
פעולה זו של הפניית הקשב לגירויים המתאימים בלבד מכונה "סינון" או "ניפוי" (Filtering).
כבר בתהליך הקידוד הזיכרון החושי מאפשר די זמן לעיבוד המידע החושי הראשוני, כדי שהמערכת הקוגניטיבית תוכל לבחור אלו פרטים מתוכו יש להעביר לעיבודים נוספים, למערכות הזיכרון המתקדמות יותר, לתהליכי קבלת החלטות ולמנגנוני תכנון התגובה.
דרך נוספת להתגבר על מגבלת הקיבולת היא קיבוץ מספר בלתי מוגבל של פריטים ליחידת משמעות בודדת המכונה "גוש" (chunk).
היכולת להגדיל את כמות הפריטים שניתן לחשוב עליהם בו זמנית על ידי ארגונם כגושי מידע, זיכתה את הזיכרון לטווח קצר בכינוי זיכרון עבודה.
זיכרון העבודה מאפשר לאדם להחזיק מידע במודעות ולהשתמש בו כדי להנחות את אופן הפעולה שלו. הוא מכיל את כל המידע שנעשה בו שימוש פעיל במהלך ביצוע טווח רחב של משימות. זיכרון העבודה יכול להכיל מידע חדש שנקלט בזיכרון החושי יחד עם מידע קודם שנשלוף מהזיכרון לטווח ארוך. בכך הוא מאפשר הכללה של ניסיון העבר על מצבים חדשים.
דרך נוספת להתגברות על מגבלת זיכרון העבודה היא שימוש במיומנויות חשיבה מתאימות.
למשל, ניתן לפתור בעיות מורכבות על ידי פירוקן לבעיות משנה, לטפל בכל אחת מהן בנפרד ולאחר מכן לצרף אותן לצורך יצירת הפתרון השלם.
השפעות על עיבוד המידע.
אחד הגורמים המשפיעים בצורה משמעותית על הקיבולת של זיכרון העבודה היא הקשב. תהליכי עיבוד מידע מודעים ונשלטים מצריכים משאבי קשב רבים ועל כן הם יכולים להתבצע רק באופן סדרתי - זה אחר זה. כתוצאה מכך ירידה ביכולת הקשב תפגע ביכולת עיבוד המידע. הנמכה של יכולת הקשב יכולה להיגרם ממצבים זמניים כמו מחסור בשעות שינה, או ממצבים מולדים כמו הפרעת קשב. להבדיל, למידה יכולה לשפר את יכולת עיבוד המידע כאשר היא יוצרת אוטומטיות. תהליכים עיבוד מידע אוטומטיים אינם מכוונים או נשלטים באופן רצוני, הם יעילים ביותר ומתרחשים מחוץ למודעות של האדם.
גורם נוסף שיכול להשפיע על עיבוד המידע הוא הסכמה. הסכמה מאפשרת לארגן כמויות גדולות של מידע באופן יעיל. היא יוצרת מערכת של ציפיות שמפרשות, מבהירות ומארגנות את עולמו הקוגניטיבי והחווייתי של האדם.
לסכמות יש השפעה רבה על היבטים שונים של החשיבה וההתנהגות.
כאשר נוצר פער קטן בין הציפיות הנובעות מהסכמה ולבין המציאות, היא גורמת לאדם לפרש את המציאות כך שלפערים אלו אין השפעה של ממש או שאין הם נתפסים כלל.
העמידות של הסכמות יכולה להוביל לנבואה המגשימה את עצמה, משום שהן נוטות לעצב את ההתנהגות של האדם באופן שיאשר את נכונותן.
לעומת זאת, כשהפערים בין הסכמה למציאות גדולים מידי, לא ניתן לגשר עליהם במסגרת הסכמה הקיימת. במצב זה הסכמות יכולות להיות גם יחידות גמישות שמתקנות את עצמן בהתמדה, כדי להתאים את עצמן לנתוני מציאות חדשים.
אגנוזיה היא מצב בו האדם אינו מסוגל לעבד מידע באמצעות ערוץ חושי כלשהו, חרף תקינותם של אברי החישה הרלוונטיים.
עיבוד מידע חברתי.
עיבוד מידע חברתי מתייחס לתהליך התפיסה הסובייקטיבי של האדם את עולמו החברתי.
מודל העיבוד המידע של קנת' דודג' (Kenneth Dodge) ועמיתיו
כולל בתוכו שישה שלבים:
עיבוד נתונים
מסל&quot;ן
שדה ספאנייה
שדה ספאנייה (בערבית: حقل السفانية – בתעתיק חופשי: חקל א-ספאנייה; בתעתיק מדויק חקל אלספאניה; באנגלית: Safaniya Field) הוא שדה הנפט הימי הגדול בעולם הממוקם במימי המפרץ הפרסי לא רחוק מהגבול הדרומי של האזור הנייטרלי הסעודי-כוויתי , בערב הסעודית. בחישוב הכולל של שדות הנפט הימיים והיבשתיים, נמנה בין 10 שדות הנפט הגדולים בעולם, ועל פי כמה מקורות - בין חמשת הגדולים. משתרע על שטח של 50 ק"מ אורך על 15 ק"מ רוחב, ונמצא בבעלותה של חברת הנפט הממלכתית של סעודיה, עראמקו הסעודית.
המאגר במקור התגלה ב-15 באוגוסט 1951 על ידי חברות אמריקאיות, שהרכיבו את התאגיד עראמקו, והחל להניב נפט בקצב של 50,000 חביות ביום (ח/י) מ-18 בארות בשנת 1957, שש שנים לאחר גילויו. בראשית שנת 1962, השדה כבר הכיל מתקנים בעלי כושר הפקה של 350,000 ח/י מ-25 בארות. ב-1981/1980 כאשר תפוקת נפט הסעודית הגיעה לשיאה, השדה הניב למעלה מ-1.5 מיליון ח/י, ומאז תנובתו פחתה עד מאוד ל-600,000 ח/י (התפוקה קוצצה בהמשך העשור כתוצאה מהירידה בביקוש), אך שבה ועלתה ל-1.4 מיליון ח/י ב-2007 (ב-2008 התפוקה קוצצה שוב בגלל הירידה בביקוש העולמי).
עראמקו הסעודית התוותה תוכנית אב ארוכת טווח לפיתוח השדה הכוללת בשלב הראשון שדרוג מתקנים לאיסוף נפט גולמי והספקת כוח למקטע המרכזי והצפוני של השדה, במטרה לסייע בשמירת כושר הייצור המקסימלי. בימינו (נכון לתחילת שנת 2013) כושר הייצור שלו נאמד ב-1.5 מיליון ח/י, והתפוקה בפועל היא למעלה מ-1.2 מיליון ח/י של נפט סעודי כבד (Arab Heavy Crude) בעל API °27.
בנוסף, המאגר אוצר . כ-57 אחוזים מעתודות הגז המוכחות של סעודיה מכילות גז נלווה משלושה שדות: גוואר, ושני שדות ימיים, ספאנייה וזלופ.
עתיד בהיר
אפיקים (תוכנית לימודים)
תוכנית אפיקים היא תוכנית להעצמה דתית וערכית, ברוח הציונות הדתית, של בתי ספר בחינוך הממלכתי-דתי. התוכנית מתמקדת בתלמידי כיתות ט' ו-י'. בשנה הראשונה לפעולתה השתתפו בה שמונה בתי ספר, בשנה השנייה צורפו שישה נוספים, ובשנת הלימודים תשע"ח היא מופעלת בארבעים ושלושה בתי ספר, רובם תיכונים מקיפים דתיים בפריפריה. מפעילים את התוכנית האגף לחינוך ממלכתי-דתי במשרד החינוך, וקרן חרו"ת (חברה רווחה ותרבות) מייסודו של הרב ד"ר דניאל טרופר. המנכ"ל הוא הרב יהודה פולישוק מנהלת התוכנית היא רוחמה ווגל (בעבר הקימה ונהלה את התוכנית יונית יעקובוביץ)
חזון.
מטרת התוכנית לחזק את בתי הספר מבחינה דתית, ולהעצים את התהליך החינוכי, באמצעות הסתכלות חינוכית כוללת ופיתוח תלמיד בעל עמוד שידרה דתי ערכי ולימודי. היא מחזקת את העשייה החינוכית הלא פורמלית, בכיתה כקבוצה ולכל תלמיד כפרט. באמצעות העצמת האווירה הערכית בבית הספר, שואפת התוכנית לשפר גם את ההישגים בלימודים. היא מעודדת את התלמידים להציב יעדים שאפתניים ולפעול להשגת חלומותיהם.
פעילות.
תהליך השינוי מושג בעבודה מול כלל מרכיבי בית הספר - המנהל, צוות המורים, והתלמידים.
פיתוח מנהיגות בית ספרית.
מורה אחד בכל בית ספר ממונה לרכז התוכנית. הרכז והמנהל משתתפים בימי לימודים מטעם התוכנית - 12 מפגשים בשנה הראשונה, ושישה מפגשים בשנה החל מן השנייה השנייה. המפגשים נועדו להענקת כלים להובלת השינוי, והם מספקים חוויה רוחנית, ויוצרים שותפות עם מנהלים אחרים כקבוצת תמיכה והזדהות. מנחה מטעם אפיקים מלווה את המנהל והרכז ומסייע להם לבנות תוכנית ייחודית לבית הספר, לפיתוח הצוות החינוכי ודרכי הפעולה מול התלמידים.
הכשרת הצוות.
דגש מיוחד ניתן להעצמת צוות בית הספר, ולהכשרתו להובלת תהליך חינוכי של קידום ערכי ודתי לתלמידים, ולבנית "גאוות יחידה" למוסד. הכשרת המורים נעשית באמצעות השתלמויות, פעילויות ומפגשים. הלימוד הוא עיוני וחווייתי, ומטרתו רענון אישי, החזרת האמון בכוחם וביכולתם של המורים, והעמקת מחויבותם האישית לבית הספר ולתלמידים גם בתחום הדתי
מדריכי אפיקים.
בכיתות ט' ו-י' בבתי הספר פועלים מדריכי אפיקים, רובם סטודנטים, המציגים לתלמידים מודל להזדהות ויוצרים איתם קשרים אישיים. המדריך מקדיש לכיתה מספר שעות בשבוע. שעה אחת היא שיעור לכל הכיתה בנושא העצמת הזהות הדתית, הערכית, היהודית והישראלית, תוך שימוש בחוברת הדרכה ובה מערכי שיעור, ושאר השעות מוקדשות לשיחות אישיות עם התלמידים. בנוסף, המדריכים שותפים בפעילויות בית הספר, ובהן שבתות סמינריון, ערב שירי לוחמים, ערבי כיתה, וטקסים. הם מקבלים הדרכה צמודה ממלווי אפיקים, ומשתתפים בימי הכשרה שנועדו לתת להם כלים לשיחות אישיות, לעמידה מול כיתה ולהבין את האתגר הנדרש בבניית זהות .
אמונתך בלילות.