בשיאה של המגפה, הפליג ליפטון ביאכטת הקיטור שלו "ארין" לסרביה, במסע 'שנשלח על ידי הוועד המשותף של הצלב האדום הבריטי ומסדר סנט ג'ון'. המטרה הייתה לדווח על ההרס העצום שנגרם על ידי המחלה ולפנות לעולם בבקשה לסיוע הומניטרי. יכטת הקיטור שלו ״ארין״ טובעה על ידי צוללת גרמנית בהיותה שטה כבית חולים צף.
בשובו, הוא פנה דרך ה״טיימס״ לבקשת כספים וסיוע באומרו כי: "טיפוס...מתפשט כפגע רע שממנו לא גבר ולא אישה ולא ילד מכל שלב בחייהם, לא חסינים ממנו." על שירותו ההומניטרי הפך לאזרח כבוד של העיר ניש בצפון סרביה.
דיוקן של ליפטון הופיע על שער המגזין טיים ב־3 בנובמבר 1924.
סר "טומי" ליפטון נפטר בשנתו בביתו באוסידג' ב-2 באוקטובר 1931, בגיל 81. הוא נפטר רווק וללא יורשים, הונו חולק בין חברים, משרתים וקרנות ייעודיות שהוקמו, אך רוב אחוזותיו הושארו לגלאזגו, עיר הולדתו . עד 1946 חולקו כל הכספים. נאמנות ליפטון העניקה 821,000 ליש"ט למטרות טובות שונות.
הוא נפטר באוסידג',  ב -2 באוקטובר 1931, ונקבר לצד הוריו ואחיו בבית העלמין Southern Necropolis בגלאזגו.
שומר החומות
המהומות בירושלים (2021)
המהומות בירושלים היו חלק מהמהומות בישראל (2021), עקב הבחירות ברשות הפלסטינית, התערבות החמאס, והמצב הפוליטי המורכב בישראל, עיקר המהומות התרחשו באזור שער שכם והר הבית.
המהומות החלו ב-15 באפריל בעקבות טרור הטיקטוק והתחזקו ב-6 במאי 2021, לאחר שלא הושגה הסכמה בין היהודים והפלסטינים בעניין בעלות על הדירות בשכונת שייח' ג'ראח שבמזרח ירושלים, ובית המשפט העליון ביקש משני הצדדים להופיע בפניו בשנית. המהומות התרחשו במקביל לחגיגות לילת אל-קדר ויום ירושלים. בעקבות המהומות, הדיון של בית המשפט נדחה ב-30 ימים, בהצעתו של היועץ המשפטי לממשלה. ב-10 במאי, מפגינים פלסטינים שיגרו זיקוקים והציתו עץ בהר הבית, מה שיצר שרפה בהר, במקביל למצעד הדגלים לרגל יום ירושלים. המצעד הופסק לאחר ירי רקטות מרצועת עזה אל עבר אזור ירושלים.
במקביל לעימותים בירושלים, התקיימו הפגנות ועימותים של מאות במקומות אחרים בשאר חלקי ישראל.
רקע.
אירועי אפריל.
ב-10 באפריל 2021, אוטובוס ישראלי ובו הנהג עם אשתו וילדיו, נקלע לשכונת עיסאוויה שבמזרח ירושלים. ערבים שהיו בשכונה ניסו לבצע בהם לינץ', אך הם הצליחו להימלט ברגל. ב-13 באפריל 2021, ערב יום הזיכרון, משטרת ישראל ניתקה את הרמקולים של מסגד אל-אקצא מחשש להפרעות בטקס המרכזי שנערך בכותל המערבי הסמוך למסגד. באותו הערב התחיל העולם המוסלמי את היום הראשון של צום הרמדאן. השגריר הירדני מחה על ניתוק הרמקולים.
טרור הטיקטוק.
טרור הטיקטוק היה גל טרור ואלימות בו הופצו סרטונים בעלי אופי אלים ברשת הטיקטוק. הסרטונים הכילו נרטיב משפיל כלפי יהודי ירושלים, בעיקר אלו עם חזות חרדית. האירוע הראשון אירע ב-15 באפריל 2021, יום העצמאות ה-73 של מדינת ישראל. בסרטון, נער ערבי תקף נער חרדי וסטר לו בזמן נסיעה ברכבת הקלה בירושלים, חבירו העלה את התיעוד לרשת בצירוף הכיתוב: "זה העם הפלסטיני או אתם". משתתפי הסרטון נעצרו. התוקף הואשם בתקיפה ממניע גזעני. הסרטון גרר תגובות רבות הן מצד הפלסטינים, שתמכו במעשה, והן מצד ארגוני הימין, שגינו אותו. והוא היוה נקודת פתיחה לגל שהתפשט ובו צעירים ערבים רבים תיעדו את עצמם תוקפים יהודים או שורפים את דגל המדינה, כשהתיעודים מועלים על ידם לרשת. ב-22 באפריל, ארגון להב"ה וערביי מזרח ירושלים התעמתו זה עם זה בשוק מחנה יהודה. שני פעילי ארגון להב"ה נלקחו לחקירה בחשד להפרות סדר אלימות. בשעה 2:00 לפנות בוקר, הארגון החל לצעוד לשער שכם, תוך שחלק מהמשתתפים קוראים: "מוות לערבים". כשהגיעו לשער שכם, הותקפו בידי מפגינים פלסטינים, ובתגובה השליכו עליהם חפצים. לאחר פינוי המהומה, המשטרה עצרה 50 חשודים (יהודים ופלסטינים) בהפרות סדר. שוטר אחד נפצע בראשו לאחר שנזרקה עליו אבן בידי נער ערבי.
שייח' ג'ראח ושער שכם.
בית המשפט העליון בישראל, צפוי היה להורות על פינוין של שש משפחות פלסטיניות משכונת שייח' ג'ראח. הדבר הסלים את סכסוך הקרקעות בשכונה; ב-1867, קנו היהודים חלקים משייח' ג'ראח מבעליהם המוסלמים. בעת מלחמת העצמאות, מזרח ירושלים נכבשה על ידי הירדנים. ירדן, בתמיכת האומות המאוחדות, שיכנה בשכונה 28 משפחות פליטים פלסטינים שברחו ממדינת ישראל. במלחמת ששת הימים, כבשה ישראל את האזור, והבתים הוחזרו לבעלות יהודית. במהלך השנים, הורו בתי המשפט בישראל בכמה פסיקות על פינוין של משפחות פלסטיניות בעקבות תביעות שהגישו בעלי הקרקע היהודים. בסוף 2020 ובתחילת 2021 התקבלו כמה החלטות משפטיות לפינוי תושבים נוספים.
חבר הכנסת איתמר בן גביר, ביקר בשייח' ג'ראח זמן קצר לפני תחילת המהומות, והצהיר כי הבתים שייכים לעם היהודי. לאחר ההצהרה, סוכנות הידיעות הצרפתית, דיווחה כי מתנחלים ישראלים נצפו בשייח' ג'ראח נושאים נשקים ואבנים.
במקביל, הציבה משטרת ישראל מחסומים ברחבת הכניסה לשער שכם, מקום ההתכנסות של המוסלמים לאחר תפילות חג הרמדאן, ולהגביל את מספר המתפללים במסגד אל-אקצא ל-10,000 איש. לאחר התנגדויות אלימות מצד הפלסטינים, הודיעה משטרת ישראל כי תוריד את המחסומים ואת ההגבלות על שער שכם. לאחר הסרת ההגבלות, פלסטינים רבים החלו לחגוג "חגיגת ניצחון", תוך שהם משגרים זיקוקים לאוויר ומניפים את דגל הרשות הפלסטינית. כוחות יס"מ פיזרו את המפגינים.
דחיית הבחירות ברשות הפלסטינית.
לאחר 16 שנות כהונה כנשיא הרשות הפלסטינית, ב-15 בינואר 2021, מחמוד עבאס, הודיע לראשונה על תאריך קיום הבחירות לפרלמנט ולנשיאות, 31 ביולי 2021. ב-29 באפריל, החליט לדחות את הבחירות לאחר שלא הושגה הסכמה עם ישראל על קיומן במזרח ירושלים. הדבר גרר ביקורות חריפות מצד האזרחים הפלסטינים, בטענה כי עבאס מפחד להפסיד בבחירות ליריבו, מרואן ברגותי.
מהומות.
המהומות של הפלסטינים בשייח ג'ראח אירעו ב-6 במאי. באותו עימות נעצרו 7 בני אדם. לאחר המקרה, פלסטינים רבים החלו להתעמת עם משטרת ישראל במסגד אל-אקצא. ארגון הסהר האדום הפלסטיני דיווח כי 136 פלסטינים נפצעו בעת ההפגנות במסגד.
ב-7 במאי, מהומות פרצו בהר הבית, בשער שכם ובשיח' ג'ראח. אלפי מתפללים יידו אבנים, השליכו חפצים וירו זיקוקים לעבר השוטרים. המתפרעים אגרו לוחות, אבנים וזיקוקים לקראת המהומות. הכוחות פעלו לפיזור המתפרעים והשתמשו ברימוני הלם ובאמצעים נוספים לפיזור הפגנות. תועד באופן חריג רימון הלם בתוך המבנה של מסגד אל-אקצא. אחרי שלושה גלים של עימותים קשים בהר הבית, 205 פלסטינים ו-17 שוטרים שנפצעו, המשטרה הכניסה את כל המתפללים לתוך המסגד וסגרה את כל הכניסות לאזור.
מהומות נוספות התרחשו בלילת אל-קדר, ב-8 במאי. המונים פלסטינים יצאו לרחובות מזרח ירושלים, יידו אבנים לעבר הכוחות הישראלים, הציתו שריפות במספר מוקדים בעיר והניפו את דגל הרשות הפלסטינית ודגל חמאס. משטרת ישראל הגיבה באמצעות זריקת רימוני הלם ושימוש במכת"זים. באותו לילה, 80 בני אדם נפצעו. בשל החשש מחידוש העימותים בהר הבית, המשטרה עצרה אוטובוסים עם מתפללים מוסלמים. על פי המשטרה, האוטובוסים נעצרו עקב מידע מודיעיני ולפיו הנוסעים מתכוונים להפר את הסדר על ההר. עם זאת, בעקבות לחץ שהופעל על המשטרה נשלחו הסעות לאסוף את המתפללים מכביש 1 להר הבית.
ב-9 במאי נכנסו הכוחות הישראלים אל מסגד אל-אקצא לאחר יידוי אבנים. הפלסטינים יידו אבנים, חזיזים וחפצים כבדים אל עבר הכוחות הישראלים. באותו ערב, מאות מתפרעים ערביים יידו אבנים לעבר כוחות משטרה סמוך לקמפוס האוניברסיטה העברית בהר הצופים. מההתפרעות נפגעו מספר אזרחים שחלפו במקום, 3 נפגעו מאבנים בראשם, 3 נוספים מגז פלפל וסטודנטים נוספים נפגעו ממכות יבשות ופגיעת אבנים. כמו כן נפגעו גם מספר שוטרים. לאחר מכן הפורעים הגיעו בסמוך לישיבת בית אורות, שם גרמו נזק למספר כלי רכב וניסו להצית רכב של אחד מתלמידי הישיבה.
בבוקר ה-10 במאי, יום ירושלים, פרצו שוטרים שוב לתוך מסגד אל-אקצא לאחר שמתפללים יידו אבנים והחלו לירות זיקוקים על כוחות המשטרה במקום. עימותים קשים התפתחו בין הצדדים, שבהם נפצעו לפחות 12 שוטרים ויותר מ-215 אנשים. בבוקרו של אותו יום הודיעה המשטרה כי לא תאפשר תפילת יהודים בהר הבית. המונים שבאו וקיוו לעלות להר נשארו במשך שעות בשערי ההר, חלקם ניסו להתפרץ פנימה ושלושה מתוכם נעצרו.
בהמשך הותקף אזרח יהודי שנסע עם רכבו באבנים ובגז מדמיע, באזור שער האריות, איבד שליטה על רכבו ופגע במתפרע ערבי. לאחר שהצליח לצאת מרכבו ניסו ערבים להתקרב אליו בניסיון לבצע בו לינץ'. שוטר שפעל לחילוץ הנוסעים ירה באוויר כדי להרחיק את התוקפים. יושבי הרכב נפגעו באורח קל. היו התפרעויות באבו תור ובואדי אל-ג'וז.
פלסטינים רבים נכחו בהר הבית והציתו את האזור. בשעה 17:00 אחר הצהריים, הזרוע הצבאית של חמאס הציבה אולטימטום לממשלת ישראל לפיו עליה לפנות את הכוחות הישראלים מאל-אקצא, עד השעה 18:00. בשעה 18:02 החל החמאס בשיגור רקטות אל עבר יישובי עוטף עזה, ואזור ירושלים. לאחר הירי, כוחות המשטרה פינו את המשתתפים במצעד ריקוד הדגלים. ירי הרקטות מרצועת עזה לכיוון ישראל נמשך גם בלילה. כתגובה, פתח צה"ל ב-"מבצע שומר החומות" שבמהלכו חיל האוויר הישראלי תקף וחיסל מספר בכירים ברצועת עזה, דוגמת מוחמד עבדאללה פאייד, מפקד בזרוע הצבאית של חמאס.