שמואל מאיר (סופר)
שמואל מאיר (בצרפתית: ; נולד ב–1957) הוא סופר ישראלי-צרפתי, חתן פרס "גונקור האביב" לשנת 2021, על ספרו Et la Guerre est finie ("והמלחמה נגמרה").
ביוגרפיה.
שמואל מאיר נולד בצרפת ב–1957 וגדל בלוזאן שבשווייץ. ב-1980 עלה לישראל, התגורר בקיבוץ רגבים. הוא אב לשלוש בנות שנולדו בישראל ומתגוררות בה. בשנת 2008 חזר לצרפת. הוא אב לשלוש בנות המתגוררות בישראל.
בשנת 2021 זכה בפרס "גונקור האביב" לרומן, על ספרו Et la Guerre est finie ("והמלחמה נגמרה"), שבו שלושה סיפורים, הראשון על רקע תוצאות מלחמת העולם השנייה, השני על רקע תוצאות מלחמת העצמאות והשלישי על רקע תוצאות מלחמת קוריאה.
צ'גלד
צ'גלד (בהונגרית: Csegöld) הוא כפר במחוז סבולץ'-סטמאר-ברג שבצפון מזרח הונגריה.
יהודי צ'גלד.
יהודים חיו בצ'גלד בתקופות זמן שונות. הקהילה במקום קיבלה את שירותי הדת משנת 1885 מקהילת צ'נגר.
באפריל 1944 נלקחו יהודי צ'גלד יחד עם יהודי המחוז למחנה ההשמדה אושוויץ.
דרנו
דרנו (בהונגרית: Darnó) הוא כפר קטן במחוז סבולץ'-סטמאר-ברג שבצפון מזרח הונגריה.
היישוב היה מיושב בעבר על ידי סקסונים ונקרא דרנו סקסה.
במקום קיימת כנסייה רפורמית שנבנתה בשנת 1824 במקום כנסיית העץ הקודמת.
יהודי דרנו.
יהודים חיו בדרנו בתקופות זמן שונות. החל משנת 1885 הייתה כפופה לקהילת פהרגיארמט.
בשנת 1944 גורשו ונרצחו יהודי דרנו יחד עם שאר יהודי הונגריה בשואה.
תומאס מואר מרטין
תומאס מואר מרטין (באנגלית: Thomas Mower Martin; 1838–1934) היה צייר נוף קנדי יליד אנגליה שכונה "אבי האמנות הקנדית".
חיים ועבודה.
מרטין נולד בלונדון, אנגליה, בנם של אדוארד ה. מרטין, גזבר בתי המשפט, וסוזן אברנת'י. הוא התחנך בבתי ספר שונים ולבסוף החל ללמוד בבית הספר הצבאי באנפילד. אביו רצה שהוא יהפוך לאיש צבא בחברת הודו המזרחית. אך הוא התייתם בגיל 15, התגורר עם דודתו שתמכה ברצונו לא להמשיך בהכנה לחיי הצבא כדי להפוך לנגר ולצייר. הוא היה אוטודידקט, בתחום התחביב של רישום וציור במשך כמה שנים, וקיבל משרה חלקית בהוראה בבית הספר דרום קנזינגטון בלונדון.
הוא לא אהב את החיים בלונדון והיה חסר מנוחה. שאיפתו לסגנון חיים בריא יותר הביא אותו לנצל את הצעתה של ממשלת קנדה לשטח בחינם (0.43 קמ"ר) אדמה כדי לאפשר לו לעלות ולהיות מתנחל חלוץ. הוא התחתן עם אמה ניקולס (1842–1911) - הם ילדו תשעה ילדים.
בשנת 1862 הם היגרו לקנדה ובנו בית קטן במוסקוקה, אונטריו. חקלאות התבררה כבלתי אפשרית בגלל האיכות הירודה של האדמה ולכן עברה המשפחה והתיישבה בטורונטו, שם במהרה הפך מרטין לצייר מקצועי מבוסס.
מרטין צייר נופים, בעלי חיים, טבע דומם ודיוקנאות בצבעי שמן, צבעי מים ותחריטים. הוא היה אחד מקבוצת האמנים שקיבלה משימות מהרכבת הפסיפית הקנדית לציור נופים במערב קנדה - הם נודעו בשם "ציירי הרכבת". מוקדם יותר הוא טייל וצייר נופים במזרח קנדה ובארצות הברית, וכן סיפק איורים לשני ספרים מאת A &amp; C Black, קנדה וגני קיו.
הוא היה חבר מייסד באגודת האמנים אונטריו בשנת 1872, וחבר באקדמיה המלכותית לאמנויות הקנדית בשנת 1880, והיה גם חבר באגודת האמנים הקולוניאלית הבריטית המלכותית (1909).
מואר מרטין הציג הרבה כאמן במהלך חייו וניתן למצוא את עבודותיו באוספים ציבוריים ופרטיים רבים, כולל טירת וינדזור באנגליה.
הוא נפטר בגיל 96 בשנת 1934.
המהומות בישראל (2021)
המהומות בישראל (2021) (נקרא גם פרעות תשפ"א, נגזרת של פרעות תרפ"א) היו רצף של אירועים אלימים בעוצמות גבוהות ובהיקפים נרחבים בעיקר של ערבים מוסלמים ישראלים ופלסטינים, כלפי יהודים, שהתרחשו במאי 2021 במספר מוקדים שבשליטת מדינת ישראל. המהומות בירושלים התפרצו על רקע התסיסה בעיר, שהלכה וגברה במהלך חודש הרמדאן, במחאה של תושבי שייח' ג'ראח הערבים על הכוונה לפנותם מבתיהם, המשיכו בעימותים של ערבים בשער שכם, והתפשטו לעימותים של מוסלמים עם שוטרים בהר הבית. לאחר התפרעות בהר, המשטרה השליכה רימוני הלם בתוך מסגד אל אקצא. בעקבות האירועים, חמאס שלח אולטימטום בדרישה מישראל לפנות את כוחותיה מהר הבית ושייח ג'ראח, ועם פקוע האולטימטום ביום ירושלים שיגר מטח רקטות מרצועת עזה לכיוון אזור ירושלים ולערים אחרות. בתגובה ישראל פתחה במבצע שומר החומות. החל מליל ה-10 במאי, התפשטו המהומות מירושלים לערים ערביות ומעורבות בישראל.
במהלך חג השבועות נרשמה רגיעה הדרגתית במקביל לפריסת כוחות רבים של משטרה ומג"ב באזורי העימות.
במהלך המהומות נפצע אנושות יגאל יהושע, גבר יהודי בן 56 בראשו מאבנים שערבים השליכו עליו בלוד ולבסוף נפטר מפצעיו; במהלך התפרעות בלוד נהרג ערבי ישראלי בן 35 מירי של יהודי, שירה לאחר שחש סכנה לחייו ולחיי התושבים היהודים מההתפרעויות של הערבים; ערבי ישראלי בן 17 מאום אל-פחם נפצע קשה בראשו מירי כשישב ברכב בזמן הפגנה ומת כעבור שבוע; ויהודי בן 84, אבי הר-אבן, לשעבר מנהל סוכנות החלל הישראלית, מת מפצעיו כתוצאה מהצתה על ידי ערבים בעכו. כוחות מד"א דיווחו כי טיפלו ב-196 נפגעים, 10 קשה, 30 בינוני ו-155 במצב קל. מספר השוטרים שנפגעו הוערך בכ-300. בנוסף, 27 פלסטינים נהרגו באיו"ש, במהלך עימותים או פיגועים ונפצעו אחרים. עשרה בתי כנסת הוצתו.
על פי דוח מבקר המדינה במהומות נהרגו שלושה אזרחים ונפצעו מאות (ובכללם כ-306 שוטרים) בכ-520 מוקדי אירועים מתועדים שבשיאם השתתפו, על פי הערכת גורמי ביטחון מוסמכים, כ-6,000 תושבים מקרב ערביי ישראל. כ-3,200 איש נעצרו, מהם כ-240 יהודים.
על פי הודעת פרקליטות המדינה ב-19 במאי 2022, כשנה לאחר תחילת המהומות, הגישה הפרקליטות כתבי אישום נגד כ-616 נאשמים מקרב העצורים, רובם המכריע (89%) ממוצא ערבי. למעלה מרבע מהנאשמים היו קטינים.
כחלק מההתמודדות עם האירועים תוגברו כוחות משטרת ישראל בכוחות משמר הגבול. שירות הביטחון הכללי פרסם הודעה חריגה לאור התגברות האירועים האלימים, וקבע כי מדובר בטרור. במהלך האירועים ולאחריהם בוצעו מעצרים והוגשו כתבי אישום. הביטוח הלאומי הודיע כי מי שיוכר על ידי משרד הביטחון ככזה שנפגע במהומות, יזכה להכרה כנפגע פעולת איבה. כמו כן פורסם שלהערכת השב"כ 85 אחוז ממפירי הסדר הערבים - הם בעלי רקע פלילי, אך עם שוך המהומות, ולאחר ניתוח נתונים חלקיים, דווח כי רק פחות מעשרה אחוזים ממפירי הסדר הערבים היו בעלי תיק פלילי קודם. לאחר האירועים, אישרה הממשלה תוכנית חירום. מפכ"ל המשטרה תמך שמג"ב תתפקד גם כמשמר לאומי. ביוני 2022, הוצג המשמר הישראלי, כחלק ממשמר הגבול.
ירושלים.
עיקר המהומות התרחשו באזור שער שכם, הר הבית והשכונות שייח' ג'ראח ושמעון הצדיק.
הר הבית.
מהומות של ערבים בהר הבית התרחשו לאורך כל חודש הרמדאן. בשל המהומות נסגר הר הבית לעליית יהודים ב-9 במאי, יום ירושלים. בערב לפני כן התבצרו מאות מוסלמים על הר הבית ואגרו נשק קר כהכנה לעימותים שאכן אירעו בשעות הבוקר, במהלכם נפצעו מפגינים ושוטרים. בהמשך המהומות נכנסו שוטרים שוב לתוך מסגד אל-אקצא לאחר שמתפללים יידו אבנים. במהלך יום ירושלים, לאחר שהודיעה המשטרה על איסור כניסה של יהודים להר הבית ניסו עשרות יהודים לפרוץ להר. בהמשך יום ירושלים ערבים שיגרו זיקוקים ואף ניסו לזרוק אבנים על החוגגים את יום ירושלים ברחת הכותל, והציתו עץ בהר הבית, מה שיצר שרפה בהר. המשטרה עצרה את החגיגות בכותל לזמן ממושך.
ב-14 במאי הותקפו שוטרים בהר הבית בידי פורעים ערבים שהשליכו אבנים לעברם. בתגובה לכך הדפו כוחות המשטרה את הערבים בחזרה לשטח הר הבית.
המהומות ובכללם תקיפות שוטרים המשיכו גם בשבוע שלאחר מכן. ב-23 במאי הותר מחדש ליהודים לעלות להר הבית. בנוסף באותו היום נעצרו 33 חשודים בחשד להפרות סדר במזרח הבירה.
שער שכם.
מאות ערבים התעמתו עם שוטרים ותקפו יהודים באזור שער שכם מדי לילה מתחילת הרמדאן, בטענה שמחסומים משטרתיים מפריעים לשגרת חייהם ברמדאן. ב-26 באפריל לאחר שהורתה המשטרה על הורדת המחסומים, הסירו פורעים ערבים את המחסומים בעצמם, והפרות סדר אלימות הכוללות פגיעה בשוטרים וירי זיקוקים לעבר הכוחות נמשכו.
ב-13 במאי 2021 תקפו מספר ערבים עובר אורח חרדי סמוך לשער שכם, ופצעו אותו באורח קל.
שער האריות
ב-10 במאי 2021 ביצעו לפחות עשרה ערבים ניסיון לינץ' בשלושה יהודים שעברו עם רכבם סמוך לשער האריות, ופצעו אותם באורח קל.
טרור הטיקטוק.
בשבועות שלפני חודש הרמדאן ובמקביל למהומות בהר הבית, התגבר השימוש ברשתות חברתיות לצורכי טרור, תופעה שקיבלה את הכינוי העיתונאי "טרור הטיקטוק" או "אינתיפאדת הטיקטוק" - זאת על אף שטיקטוק לא הייתה הפלטפורמה העיקרית ששימשה לקידום מעשי טרור, אלא ככל הנראה טלגרם.
ברצף של מספר ימים, החל ב-15 באפריל, הוצגו בכלי התקשורת סרטונים בעלי אופי אלים שהפכו ויראלים ברשת הטיקטוק ובפלטפורמות רשת אחרות, בהם מספר ערבים ישראלים הצטלמו כשהם נוקטים באלימות והשפלה כלפי יהודים בישראל, בעיקר בעלי חזות חרדית. צעירים ערבים רבים החלו להעלות סרטונים בהם הם נראים תוקפים שוטרים, משפילים עוברי אורח חרדים, מכים יהודים ומבזים סמלים ישראליים. כתגובה, כעבור שישה ימים של אירועים הפגינו אנשי ארגון להב"ה בשער שכם מול המפגינים הערבים וקבוצות של יהודים תקפו ערבים במרכז העיר.
להלן מספר סרטונים שהופצו ברשתות החברתיות והוזכרו בכלי התקשורת:
שייח' ג'ראח.