הוא התחתן פעמיים. לראשונה ב-26 באוקטובר 1895 בבודפשט עם הדוויג באק (1872–1922). לאחר מותה, אשתו השנייה הייתה גיזלה, בתם של גזה מזאי ושל פרידריקה אנגל, אותה נשא ב-30 במאי 1925. קארוי שבשטין נפטר כשבועיים לפני שחרור גטו בודפשט, אך נסיבות מותו לא ידועות.
יהונתן יעקבס
יהונתן יעקבס (נולד ב־29 בנובמבר 1965) הוא פרופסור במחלקה לתנ"ך באוניברסיטת בר-אילן, חוקר מקרא ומחבר ספרים.
ביוגרפיה.
יהונתן יעקבס נולד בה' כסלו תשכ"ו ברחובות לנעמי ואלחנן, בבחרותו למד בישיבת ההסדר הר עציון ושירת בחי"ר בחטיבת גבעתי לאחר מכן נישא לאחינעם בתו של ישראל תא שמע.
יעקבס סיים תואר ראשון בחינוך במכללת ירושלים, תואר שני ודוקטורט באוניברסיטת בר-אילן, כמו כן הוא בעל תעודת הוראה ממכללת הרצוג ובעל תעודת השכלת תורנית גבוהה מטעם הרבנות הראשית לישראל.
את ראשית פעילותו בהוראה החל בישיבת בני עקיבא - כפר הרא"ה, והמשיך כמרצה באוניברסיטת בר-אילן, ובמכללת הרצוג. כמו כן שימש כמרצה במכללת אשקלון (1998-1999) במכללת ליפשיץ (1998-2000) ובטורו קולג' (2002-2003), בשנת השבתון שלו (2020) שימש כפרופסור אורח באוניברסיטת לונדון.
יעקבס הוא עורך משנה באנציקלופדיה העברית החדשה בתחום פרשנות המקרא, חבר ועדת ההיגוי של המושבים מדרש ופרשנות ב-SBL annual Conference, וחבר הוועדה האקדמית של סדרת היהדות (Judaism in Context) ב- Gorgias Press.
כיווני מחקר.
מחקריו האקדמיים של יעקבס מתמקדים בשני תחומים: עיקר עניינו הוא תחום פרשנות המקרא בימי הביניים הוא עוסק גם באומנות הסיפור המקראי.
בתחום פרשנות המקרא בימי הביניים חקר יעקבס את דרכי פרשנותם של רש"י, ר' יוסף קרא, רשב"ם, ר' יוסף בכור שור, ראב"ע, רד"ק, רמב"ן, ר' טוביה בן אליעזר (לקח טוב), ור' מיוחס בן אליעזר.
יעקבס פרסם קרוב לעשרים מאמרים העוסקים בפירושי רשב"ם למקרא. בין השאר בדק את מקורותיו, את עקרונות הפשט שלו ואת נוסח פירושו. כמו כן הוא דן בהיקף המצומצם של תפוצת הפירוש והציע לתופעה מפליאה זו הסבר חדש הקשור להיקף פולמוס עם הקראות.
בחלק ממחקריו הוא שילב בין שני תחומי מחקרו, והצביע על היבטים ספרותיים ואומנותיים במקרא שנחשפו על ידי פרשני ימי הביניים. לדוגמה, בסדרת מאמרים הוא הצביע על הפרשנות הפנים מקראית בפירושי ר' יוסף קרא, רשב"ם ור' יוסף בכור שור, ובדק את 'עקרון ההקדמה' ו'עקרון ההבטה לאחור' בפירושי ר' יוסף קרא, רשב"ם, ור' יוסף בכור שור. בין שאר ממצאיו הוא הוכיח שר' טוביה בן אליעזר היה ראשון הפרשנים שהציע פירוש במישור המילולי למגילת שיר השירים.
מאמרים נוספים שלו הוקדשו למחקר ספרותי על דמויותיהם של גיבורי המקרא וביניהם אברהם, השופט יפתח, המלך שאול, בנו יונתן, המלך דוד, רעייתו מיכל, וכן המלכה אסתר.
חיבוריו.
יעקבס ארגן והשתתף בעשרות כנסים מדעיים, ופרסם עשרות מאמרים בעיקר בתחום המקרא.
אד בון
אדוארד ג'ון בון (באנגלית: Edward John Boon; נולד ב-22 בפברואר 1964) הוא מתכנת משחקי וידאו, מדבב, ובמאי אמריקאי שהועסק למעלה מ-15 שנים בחברת Midway Games ומאז 2011 עובד בחברת Warner Bros. Interactive Entertainment בסטודיו NetherRealm. בון מוכר בעיקר משום שהמציא את סדרת משחקי מורטל קומבט יחד עם ג'ון טוביאס.
חיים וקריירה.
בון נולד וגדל בשיקגו, אילינוי. הוא סיים את בית הספר התיכון באקדמית לויולה בווילמט. הוא קיבל תואר ראשון במתמטיקה ומדעי המחשב מאוניברסיטת אילינוי באורבנה-שמפיין.
לאחר סיום הלימודים הוא הועסק על ידי Williams Entertainment במחלקת הפינבול שלהם, ועבד בכ-20 משחקי פינבול בשנתיים הקרובות.
הוא היה היוצר של סדרת משחקי הלחימה מורטל קומבט, יחד עם ג'ון טוביאס, ושימש כמתכנת הראשי של הסדרה, עם טוביאס שהיה המעצב הראשי שלה, עד שהשותפות שלהם התפרקה כשטוביאס עזב את חברת Midway Games בשנת 1999. בון קרא לסוניה בלייד וטניה, שתי דמויות בסדרה על שם אחיותיו סוניה וטניה, בעוד שדמות אחרת בסדרה, נוב סאיבוט נקראת על שם שמות המשפחה של טוביאס ובון רק במהופך. משחק המילים הזה נמצא גם בכינויי הטוויטר שלהם: therealsaibot@ ו-noobde@.
בון דורג במקום ה-100 ברשימת "100 יוצרי המשחקים הטובים ביותר" של IGN בשנת 2009 על רקע מעורבותו בסדרת Mortal Kombat . הוא ממשיך להיות מעורב ישירות בזיכיון מורטל קומבט ובפרויקטים הצדדיים של המולטימדיה, וכן סיפק עבודות דיבוב ולכידת תנועה למשחקים, ובעיקר תרם את קולו לאמרת הכנף הידועה של סקורפיון "בוא הנה!" ("!Get over here" או "!Come here"), סקורפיון אומר את המשפט הזה לפחות באחת מהגרסאות שלו בכל משחקי הסדרה ובכל סרטי העלילה. מהדורת 2008 של גינס שיאי עולם: מהדורת גיימרים העניקה לו את השיא העולמי ל"מדבב בעל הקרירה הארוכה ביותר במשחק ווידאו".
אשר אור נוי
אשר אור נוי (נולד ב-3 ביולי 1941) הוא פרופסור ישראלי לרפואה ולאמבריולוגיה וטרטולוגיה, מומחה ברפואת ילדים ובנוירולוגית ילדים והתפתחות הילד. הקים וניהל את המחלקה להתפתחות הילד ואת אגף השיקום במשרד הבריאות.
ביוגרפיה.
פרופסור אור נוי נולד ברומניה. בגיל שבוע נשלח עם אמו למחנה הריכוז בטרנסניסטריה (אביו נשלח למחנה עבודה) שם נשאר עד לשחרור הסובייטי בדצמבר 1943. בשנת 1950 עלה לישראל עם הוריו, והמשפחה התיישבה בכפר מעש.
בשנת 1968 השלים לימודי רפואה בפקולטה לרפואה של האוניברסיטה העברית, שירת בצה"ל כרופא צבאי והשתחרר בשנת 1970 בדרגת סרן. בשירות המילואים עלה לדרגת רב-סרן.
החל לעסוק במחקר והוראה באמבריולוגיה וטרטולוגיה, תחילה בפקולטה לרפואה באוניברסיטת תל אביב בשנים 1970–1972, שם מונה כמרצה לאמבריולוגיה וטרטולוגיה ואחר כך בפקולטה לרפואה של האוניברסיטה העברית בירושלים, שם מונה בשנת 1972 למרצה בכיר לאנטומיה, אמבריולוגיה וטרטולוגיה. בשנת 1976 קיבל מעמד של פרופסור חבר ובשנת 1979, בגיל 37, הפך פרופסור מן המניין באוניברסיטה העברית.
בין השנים 1974–1975 השתלם ברפואת ילדים התפתחותית ובטרטולוגיה (מומים מולדים) בבית החולים לילדים באוהיו.
בשנת 1975 מונה למנהל המחלקה לאנטומיה ואמבריולוגיה בפקולטה לרפואה של האוניברסיטה העברית. בשנת 1980, עת סיים את ניהול המחלקה, הוקמה בניהולו המעבדה לטרטולוגיה. מעבדה זו הייתה הבסיס להקמת המרכז הארצי לייעוץ טרטולוגי שהיה בין הראשונים שהוקמו בנושא זה בעולם. בשנת 1991 היה בין המייסדים של מרכזי ייעוץ טרטולוגי דומים (ENTIS) באירופה.
בשנת 1981 השלים התמחות ברפואת ילדים במרכז הרפואי הדסה בירושלים ובשנת 2010 את ההתמחות בנוירולוגית ילדים והתפתחות הילד (בין האבות המייסדים).
נוסף על ההשתלמות המקצועית בטרטולוגיה ורפואת ילדים התפתחותית בסינסינטי, ארצות הברית, שימש פרופ' אור-נוי כפרופסור אורח לטרטולוגיה ורפואת ילדים לתקופות של 3–6 חדשים במחלקה לגנטיקה ובמחלקה לפדיאטריה באוניברסיטת קליפורניה בלוס אנג'לס (UCLA), בשנים 1982 ו-1984; בפדיאטריה וטרטולוגיה בבית הספר לרפואה על שם ג'פרסון, בפילדלפיה בשנת 1987; ובאוניברסיטת קליפורניה בסן פרנסיסקו בשנת 1992.
פרופסור אור נוי מילא בפקולטה לרפואה בירושלים תפקידים מנהליים ואקדמיים רבים, בהם סגן דיקן לעניינים אקדמיים (1990–1992), עוזר דיקן לענייני בתי הספר למקצועות הבריאות (1992–1996), יו"ר ועדות מינויים לקביעות או להעלאה לדרגות בכירות, יו"ר החטיבה ללימודים רפואיים ויו"ר ועדת ההוראה של בית הספר לריפוי בעיסוק.
משנת 1976 החל, במקביל לעבודתו בפקולטה לרפואה, בעבודה חלקית בתחום התפתחות הילד במכון הירושלמי להתפתחות הילד של משרד הבריאות. בשנת 1985 התמנה למנהל המכון, ובשנת 1996 התבקש על ידי הנהלת משרד הבריאות להקים מחלקה להתפתחות הילד ושיקומו, מחלקה אותה ניהל עד שנת 2013. לבקשת הנהלת משרד הבריאות קיבל בשנת 2012 את תפקיד האחראי על הוועדות הרפואיות. כן התבקש להקים במשרד אגף שיקום, אותו הוא ניהל עד פרישתו מהמשרד בסוף שנת 2014. היה בין היוזמים והמוציאים לפועל את הרחבת ההתמחות בנוירולוגית ילדים ל"נוירולוגית ילדים והתפתחות הילד". התמחות זו אושרה בחודש פברואר 2010 על ידי המועצה המדעית של ההסתדרות הרפואית כתחום התמחות חדש.
בתפקידו במשרד הבריאות עסק בפיתוח תחום רפואת הילדים ההתפתחותית ושיקום ילדים עם צרכים מיוחדים וכן בפיתוח תחום הייעוץ הטרטולוגי בישראל בהקימו את המרכז הארצי לייעוץ טרטולוגי כחלק מהמחלקה להתפתחות הילד. בתקופה זו הסדיר את תנאי ההכרה במכונים ויחידות התפתחותיות בישראל, ואת הכללים לתהליכי האבחון והטיפול. השירות הרפואי בתחום זה התרחב לכדי 40 מכונים וכ-100 יחידות התפתחותיות בפיזור ארצי וכן עשרות מעונות יום שיקומיים - בשיתוף עם משרד הרווחה.
עם הקמת בית הספר החדש לרפואה על שם אדלסון באוניברסיטת אריאל בשנת 2019 נענה פרופ' אור-נוי לבקשה להיות חלק מצוות המורים הבכירים, מקימי בית הספר.
תפקידים ציבוריים.
בישראל.
בין השנים 1996–2014 היה חבר במועצה הלאומית לרפואת ילדים ובמועצה הלאומית למיילדות, נאונטולוגיה וגנטיקה. במקביל, בין השנים 1998–2014 שימש כנציג משרד הבריאות בוועד המנהל של עמותת אשלים – ג'וינט.
עוד כיהן כיו"ר בוועדות ציבוריות רבות מטעם משרד הבריאות, וכן במספר ועדות ממלכתיות שמונו על ידי כנסת ישראל או משרד הבריאות. הבולטות שבהן:
מחוץ לישראל.
בתחום התפתחות הילד.