הניצחון במשחקים האולימפיים העיר שוב את התהיות בתקשורת לגבי מגדרה של סמניה, והתקנות הבינלאומיות בנושא טסטוסטרון נשים. אריק ויליין, גנטיקאי, אמר בראיון ש"אם נמשיך בקו טיעונים זה, כל מי שיצהיר על עצמו כבעל מגדר נשי יוכל להתחרות כאישה... זה מביא אותנו קרוב למצב שבו תהיה רק תחרות אחת גדולה, עם תוצאה צפויה מראש בה לא יהיו מנצחות נשים". לעומתו, ביואתיקנים כפרו בהנחת היסוד של תקנות IAAF לפיהן מדובר בעקרון המשחק ההוגן, בציינם שהקשר בין רמת טסטוסטרון וביצועים לא מוכחת, ושגם אם תוכח, ההנחה שמדובר בפער בלתי-הוגן אינו נכון, שכן קיימים פערים ביולוגיים טבעיים בין אדם לאדם, ושבנוסף—פערים מסוג זה אצל גברים אינם מפוקחים, אלא רק אצל נשים, ושמשום כך מדובר בתפישה מבוססת דעות קדומות לגבי "מהי אישה". בנוסף, שהדרישה שנשים יעברו טיפולים רפואיים או כירורגיה, כפי שנדרש על ידי התקנות, כדי לשנות את מצבן הטבעי למצב שיעמוד בדרישות שנקבעו כ"נאותים" לנשים, היא בגדר עבירה אתית. חוקרת הספורט והמגדר ההודית, פאיושני מיטרה, השוותה את הסוגיה לכך שישעו מתחרות נשים גבוהות במיוחד או בעלות פער בכוח הפיזי שלהן.
בספטמבר, סמניה קבעה שיא אישי חדש בריצת 400 מטר, עם תוצאה של 50.40, בתחרות אתלטיקה על שם ון דאם בבריסל.
במסגרת תחרות ליגת היהלום שנערכה במונקו ביולי 2017 ניצחה בריצת 800 מטר בשיא לאומי חדש של 1:55.27 דקות.
באליפות העולם שנערכה בלונדון באוגוסט 2017 זכתה סמניה בשתי מדליות, זהב וארד. מדליית זהב, בריצת 800 מטר בשיא לאומי חדש של 1:55.16 דקות, לפני פרנסין ניונסבה (1:55.92 דקות) ואג'יי וילסון מארצות הברית (1:56.65 דקות) ומדליית ארד בריצת 1500 מטר בתוצאה של 4:02.90 דקות, אחרי פיית' קיפייגון מקניה (4:02.59 דקות) וג'ניפר סימפסון מארצות הברית (4:02.76 דקות).
התפתחויות בסוגיית ההיפר-אנדרוגניות.
בסוף 2017 IAAF, לאחר הארכה, הגישו לבית הדין לבוררות בספורט ראיות לגבי השפעת טסטוסטרון בנשים על ביצועים, כאשר הן מלוות בהצעה לתקנות חדשות בנושא, על פיהן ההגבלה תוחל רק על תחרויות למרחקים שבין 400 מטר ל-1500 מטר. בית הדין קבע בתחילת 2018 כי אם תחיל IAAF תקנות חדשות, הרי העניין בפניהם בטל, שכן הוא פועל במסגרת עתירתה של צ'אנד, שערערה על התקנות הקודמות, שיבוטלו במקרה זה. עם זאת, זוהי סמניה שהיא הספורטאית הבולטת שתהיה מושפעת מתקנות מוצעות אלה החלים על המרוצים בהם היא מתחרה. על IAAF להגיש לבית הדין החלטה בנושא עד סוף יוני 2018. אם לא יבטלו את התקנות הקודמות, שהושעו לעת עתה, ימשיך בין הדין לדון בעניין.
התקנות החדשות של ה-IAAF ייכנסו לתוקף ב-1 בנובמבר 2018, וייאלצו את סמניה לעבור טיפול הורמונלי להורדת רמות הטסטוסטרון בדמה, על מנת שתוכל להתחרות בקטגוריות הריצה שלה. ב-19 ביוני 2018, הגישה סמניה תביעה נגד ה-IAAF בבית הדין לבוררות בספורט בטענה כי תקנות אלו אינן הוגנות. סמניה הפסידה בתביעה ובית הדין לבוררות בספורט (CAS) קבע שהיא לא תוכל להתחרות בריצת 800 מטר בקטגוריית הנשים אם לא תפחית את כמות הטסטוסטרון בגופה, וכי תוכל להתחרות במצבה הנוכחי בריצות ארוכות יותר, כגון ריצת 1500 מטר וריצת מייל, מפני שלא נמצאו הוכחות חותכות שכמות טסטוסטרון גבוהה משפיעה על הריצות האלה. סמניה ערערה על הפסיקה ובית המשפט העליון בשווייץ השעה את החלטת התאחדות האתלטיקה הבינלאומית. סמניה לא תידרש לנטול תרופות על מנת להתחרות בריצות למרחקים של 400 עד 1,500 מטר.
ביולי 2019 אמרה סמניה כי המאבק המתמשך "הרס" אותה "נפשית ופיזית".
בעודה ממתינה לתוצאות הערעור השתתפה סמניה באליפות האתלטיקה של דרום אפריקה וזכתה בזהב בריצות 1500 מטר ו 5000 מטר.
בספטמבר 2019 הצטרפה סמניה למועדון כדורגל נשים הדרום אפריקאי, SAFA.
בשנת 2020 הודיעה סמניה כי החליטה לעבור לריצת ה-200 מטר באולימפיאדת טוקיו, כדי להימנע מהאיסור שחל עליה להתחרות בריצות ל-400 מטר ועד ל-1000 מטר.
חיים אישיים.
סמניה נישאה לבת זוגה ויולט רסבויה ב-2017. סיפורה של סמניה תועד בסרט הדוקומנטרי "מהירה מדי בשביל אישה?" ששודר בישראל ביס דוקו.
ב-2012 קיבלה סמניה את פרס ספורטאית השנה של דרום אפריקה. ב-2014 הוענק לה אות מסדר איקהמנגה ארד, כבוד המוענק על ידי נשיא דרום אפריקה עבור הישגים יוצאי דופן בתחום תרבות, אמנות וספורט.
ב-2016 הייתה סמניה מועמדת לפרס ספורטאית השנה מטעם IAAF.
מוריס ויליאמס
מו וויליאמס
מוריס וויליאמס
רכבת חשמלית
טראם
ניצן חנוכי
ניצן חנוכי (נולד ב-10 ביוני 1986 ברעננה, ישראל) הוא כדורסלן עבר ישראלי ועוזר המאמן בקבוצת עירוני נס ציונה מליגת העל. הוא שיחק בעמדת הקלע, גובהו 1.90 מטר. חנוכי שיחק כמקצוען במשך 17 עונות, 7 מהן במדי מכבי ראשון לציון, עמה זכה באליפות המדינה ב-2016.
קריירת משחק.
חנוכי הוא בוגר מחלקת הנוער של מכבי רעננה. במקביל שיחק חנוכי במדי תיכון מטרו ווסט וב-2004 זכה עמו באליפות ליגת העל לתיכונים לאחר ניצחון במשחק הגמר על אורט ליבוביץ' נתניה. חנוכי התבלט במשחק הגמר בו קלע 24 נקודות. בעונת 2003/04 נבחר חנוכי על-ידי האתר ספסל לשחקן העונה של מחוז צפון בליגת הנוער. בשנת 2004 עלה לקבוצה הבוגרת בני השרון והושאל מיידית לשנתיים למכבי גבעת שמואל, שם קיבל רק כ-4 דקות בממוצע למשחק, ושב לבני השרון לאחר עונה אחת בלבד. בשלוש העונות הבאות שיחק בבני השרון אך אף פעם לא עלה על ממוצעי קליעה של 7 נקודות למשחק. בעונת עבר לעירוני נהריה, שם קלע כ-3 נקודות בבמוצע למשחק. בעונה שלאחר מכן עבר לעולה החדשה לליגת העל, הפועל עפולה, שם זכה ללשחק כ-24 דקות בממוצע למשחק, ממוצע הדקות הגבוה ביותר בקריירה של עד אז. עבר למכבי ראשון לציון וקלע 9.7 נקודות בבמוצע למשחק, הממוצע הגבוה ביותר בקריירה שלו. בעונת התמנה לקפטן הקבוצה וזכה בתואר שחקן ההגנה של העונה. בשלוש עונותיו הראשונות בראשון לציון זכה חנוכי ליותר מ-30 דקות בממוצע למשחק. בתום עונת 2012/2013 חתם חנוכי בהפועל אילת. חנוכי חזר למכבי ראשון בעונת 2015/2014.
ב-14 במרץ 2016, האריך את חוזהו במכבי ראשון לציון לשנתיים נוספות. בעונת 2015/2016 זכה עם הקבוצה באליפות ישראל. במהלך העונה, שיחק חנוכי 25.2 דקות וקלע 4.6 בממוצע למשחק. ב-2018 עבר חנוכי לבני הרצליה וירד עמה לליגה הלאומית. הרצליה שבה לליגת העל לקראת עונת 2020/2021. ב-8 באוגוסט 2021 הודיע חנוכי על פרישה ממשחק פעיל, בשל פציעה חמורה במפרק הירך.
במהלך הקריירה השתתף חנוכי שלוש פעמים בגמר גביע המדינה בכדורסל. ב-2007 במדי בני השרון (הפסד להפועל ירושלים) וב-2012 ו-2014 במדי ראשון לציון והפועל אילת בהתאמה (בשני המקרים הפסד למכבי תל אביב). כמו כן השתתף חנוכי בשני משחקי אולסטאר, ב-2012 ו-2013 כאשר שיחק במכבי ראשון לציון. הוא מדורג במקום השלישי ברשימת קלעי מכבי ראשון לציון בכל הזמנים עם 1409 נקודות במדי הקבוצה.
ב-13 במרץ 2022 הפרישה מכבי ראשון לציון (כדורסל) את מספר 6 של חנוכי (אף שחקן לא יוכל ללבוש מספר גופייה זה) כהוקרה לתרומתו לקבוצה.
נבחרת לאומית.
חנוכי היה חלק מסגל נבחרת הנוער באליפות אירופה 2004, והעמיד בקמפיין זה ממוצעים של 13.1 נקודות, 4.6 ריבאונדים, 2.6 אסיסטים ו-1.6 חטיפות בממוצע למשחק. בנוסף על כך היה שותף לנבחרת העתודה באליפויות אירופה ב-2005 וב-2006 ולנבחרת האולימפית באוניברסיאדה ב-2007 וב-2009. חנוכי שיחק גם במדי נבחרת ישראל והשתתף בטורניר יורובסקט 2013.
קריירת אימון.
לאחר פרישתו ממשחק מונה חנוכי לעוזרו של ליאור ליובין בעירוני נס ציונה.
פלח
ואדי מליח
אייסבלומה
אייסבלומה (בגרמנית: Eisblume) היא להקת פופ רוק גרמנית.
הסינגל הראשון ששחררה הלהקה, בשנת 2008, נקרא "Unter dem Eis" (מתחת לקרח). הסינגל השני ששוחרר הוא "Eisblumen", גרסת כיסוי של להקת Subway to Sally משנת 2005.
אלבומהּ הראשון של הלהקה, "Unter dem Eis", יצא במרץ 2009 בהפקת חברת יוניברסל, והגיע באותה שנה ל-Top Five hit single עם הסינגל Eisblumen.
הלהקה נבחרה לפרס ה"ECHO" עבור הקליפ הטוב ביותר (לשיר Eisblumen).
בינואר 2012 הוציאה הלהקה אלבום אולפן שני - "Ewig".
תחום ד' אמות
הבלעת תחומין
הבלעת תחומין (או הבלעת תחומים) היא עיקרון בדיני תחום שבת, ולפיו אם ישנה חפיפה כל שהיא בין שני תחומי שבת של אדם אחד, רואים את שני התחומים כתחום אחד והאדם רשאי להלך בכולו.
רקע.
בשבת, כברירת מחדל לכל אדם ישנו תחום שבת אחד, שהוא מרחק של 2000 אמות (כ־1 ק"מ) סביב השטח המיושב בו האדם שוהה בשעת כניסת השבת. בנוסף לכל אדם ישנו תחום ד' אמות סביבו, לדוגמה במקרה ובו אדם יצא מתחום השבת שלו, יש לו תחום נוסף של ד' אמות בו מותר לו לנוע, וחל עליו איסור לצאת חוץ ממנו ולחזור לתחום השבת הראשוני.
מקור.
במשנה נאמר: . פירוש המשנה הוא, שאדם שיצא מתחום השבת שלו לצורך פיקוח נפש, ולאחר שיצא התברר לו שאין עוד צורך בעזרה, חכמים נתנו לו תחום שבת חדש סביב המקום בו הוא עומד כעת. אם הוא עדיין לא יצא מתחום השבת הראשוני, הוא רשאי לחזור אליו.
בגמרא נחלקו האמוראים בפירוש המשנה: .
מחלוקת האמוראים.
ישנם שני פירושים למחלוקת האמוראים. על פי הפירוש העיקרי, האמוראים נחלקו בעצם קיומה של הבלעת תחומין. לפי רב שימי בר חייא קיים מושג כזה, ובמקרה של חפיפה בין שני תחומי השבת, האדם רשאי לשוב לתחומי הראשוני, בעוד רבה חולק על קיום המושג, ולכן נאלץ לפרש את המשנה באופן שאינו קשור להבלעת תחומין.