במקור, ספינות RMS הופעלו על ידי האדמירליות כחלק מחוזה עם חברת Royal Mail Steam Packet (RMSPC). היא סיפקה 14 ספינות ייעודיות לשירות. ספינות ה-RMS הראשונות נקראו על שם נהרות בריטיים (התמזה, טרנט, סוורן, אייבון, למשל) והפליגו לברבדוס פעמיים בחודש. משנת 1850 התווסף מסלול דרום אמריקאי. ראשי התיבות RMS (אד"מ) שימשו את אוניותיהן של חברות ספנות רבות, אך הם מזוהים בעיקר עם חברות הספנות "קונארד ליין" (Cunard Line), "רויאל מייל ליינס" (Royal Mail Lines) ו"יוניון קאסל ליין" (Union Castle Line), שהחזיקו בחוזי הובלת דואר מפורסמים, והוסיפו כדרך מסורת את ראשי התיבות RMS לשמות אוניותיהן..
אוניותיהן של חברות ספנות אחדות בעבר, ובמיוחד "רויאל מייל ליינס", נשאו תמיד את הכינוי אד"מ, אך מבחינה טכנית יכלה אונייה להוסיף לשמה את ראשי התיבות רק אם הייתה קשורה בחוזה להובלת דואר, אחרת שבה להשתמש בקיצור הסטנדרטי SS – א/ק (אוניית קיטור). בנוסף להבטחת חוזים משתלמים, הייעוד RMS נחשב לסימן איכות עבור ספינות אוקיינוס לנוסעים. מכיוון שהדואר היה צריך להיות בזמן, גם הנוסעים יכלו לסמוך עליו. עונשים חמורים הוצאו על כל דקה שההגעה התעכבה.
הדואר המלכותי
ניצוצות (קבלה)
ניצוצות הוא מושג בקבלה, תורת הנסתר היהודית.
לפי קבלת האר"י, עם היווצרות עולם הקליפות נלכדו ניצוצות מההארה האלוהית ו"נשבו" שם. ניצוצות אלו הם שנותנים חיות לממלכה הדמונית של הקליפות, וכל עוד הם שבויים שם יש לטומאה ולרוע אחיזה בעולם. כאן מתגלה ייעודו של האדם ותפקידו בעולם: על האדם מוטלת החובה להוציא מתוך שביים את ניצוצות האורות מתוך ה"קליפות" ולהעלותם למקומם אל העולם האלוהי, וזאת בעזרת "תורת התיקון והכוונות". כשיסתיים תהליך הבירור וכל ניצוצות הקדושה ישובו למקומם, תשלם מלאכת התיקון ואז תבוא גאולה לעולם.
ישנה מסורת קבלית ולפיה בתהליך שבירת הכלים התפזרו בעולם רפ"ח (288) ניצוצות של הטוב האלוהי. פעולות שונות נדרשות כדי להחזיר את אותם ניצוצות. מקובל, כי בעת יציאת מצרים התבררו כבר 202 ניצוצות, על פי דברי הפסוק () "וגם ערב רב עלה איתם", ונשארו רק 86 ניצוצות לבירור - בגימטריה "הטבע".
העלאות ניצוצות.
הרב אברהם יצחק הכהן קוק כותב:
לוזיטנים
בית האנייה
קונגרס מינסק
אקדמיה צבאית
אקדמיה צבאית היא בית ספר או מכללה לצורך הסמכת קצינים. חניך אקדמיה צבאית נקרא צוער (בלועזית: קָדֶט, Cadet). האקדמיה הצבאית משלבת בדרך כלל הכשרה ותרגול בתחומים צבאיים (טקטיקות של מגננה והתקפה, אסטרטגיה צבאית, כישורי הישרדות, היסטוריה צבאית וכדומה), פיתוח יכולות פיקוד ומנהיגות, חינוך פטריוטי, מקצועיות טכנית והשכלה כללית. באקדמיות רבות ההשכלה המוענקת היא ברמה אקדמית (אוניברסיטאית), בשיתוף עם אוניברסיטה מחקרית והצוער זוכה בסוף המסלול לתואר אקדמי בנוסף לדרגת הקצונה. כמו כן מתקיים באקדמיות אלה מחקר צבאי-מדעי ברמה אקדמית.
האקדמיות הצבאיות הראשונות נוסדו במאה ה-18, עם היווסדם של בית-הספר הצבאי המלכותי הצרפתי (École Royale Militaire) ושל האקדמיה הצבאית של האימפריה האוסטרית (האקדמיה הצבאית הטרזיאנית, Theresianische Militärakademie) ב-1752, הקמת האקדמיה הצבאית הפרוסית הראשונה ב-1765, האקדמיה הצבאית המלכותית הבריטית ב-1799 והאקדמיה הצבאית הלאומית של ארצות הברית (וסט פוינט) ב-1802. המלחמות הנפוליאוניות הביאו לשיפור ולמודרניציה של הלימוד הצבאי-אקדמי במסגרת האקדמיה הצבאית סן-סיר (École Spéciale Militaire de Saint-Cyr) בצרפת (1802) והאקדמיה הצבאית הפרוסית בברלין (1810).
סוגי אקדמיות צבאיות.
אקדמיות צבאיות כלליות להכשרת קצינים (כגון האקדמיה הצבאית הלאומית של ארצות הברית (וסט פוינט), האקדמיה הצבאית המלכותית הבריטית (סנדהרסט) או בית הספר לקצינים של צה"ל).
אקדמיות מקצועיות לקציני ארטילריה, הנדסה צבאית או רפואה צבאית, אקדמיות של הצי (האקדמיה הימית של ארצות הברית, האקדמיה הימית הקיסרית היפנית וקורס חובלים) או חיל האוויר כמו "טופ גאן" וקורס טיס.
אקדמיות להכשרת קצינים לפיקוד בכיר או להכשרת קציני מטה בכירים כגון המכללה הבין-זרועית לפיקוד ולמטה.
לעיתים נכללות במושג גם בתי ספר תיכוניים בתנאי פנימייה, בהם משלימים התלמידים חינוך עיוני תיכוני ומסלול הכשרה צבאי, כגון הפנימייה הצבאית לפיקוד. חניכי פנימיות צבאיות נקראים "שוחרים".
הרב קרליבך
אלכסנדר פרידמן (אדריכל)
אלכסנדר פרידמן (בהונגרית: Alexander Friedman; 5 באפריל 1905 – 5 ביולי 1987) היה אדריכל יהודי-הונגרי שחי ופעל בירושלים במאה ה-20. הוא היה אדריכל פורה ורב פעלים. הוא נחשב לאחד האדריכלים הבולטים בירושלים בתקופה זו, ועמד מאחורי תכנונם של מאות בתי כנסת, בתים פרטיים, מוסדות קהילה וחינוך בירושלים.
חייו.
פרידמן נולד בעיר סיגט שנמצאת בחבל מרמרוש בטרנסילבניה למשפחה בת שמונה ילדים, אביו הרמן (צבי) פרידמן היה סוחר עצים ואמו תרזה, עקרת בית. אהבתו לציור הייתה ניכרת עוד כשהיה ילד ובשנת 1927 החליט לעזוב את ביתו ונסע ללמוד אדריכלות באוניברסיטת פדובה שבאיטליה. בשנת 1933 עלה לישראל והתיישב בירושלים.
רוב משפחתו נספתה בשואה. שניים מאחיו עלו לישראל לאחר השואה, ואח נוסף חי ברוסיה.
בתחילת דרכו היה חייל בצבא הבריטי והצטרף לצוות המהנדסים שבנו את מצודות הטגארט בישראל, בסוריה ובלבנון.
מ-1933 ועד תחילת שנות ה-60 עבד במשרד האדריכלים של האדריכל מאיר רובין, לאחר מכן סיים את השותפות ומאז עבד לבדו ואת רוב יצירותיו תכנן באופן עצמאי.
בשנת 1941 התחתן עם יונה ברנשטיין ובשנת 1951 נולד בנם יהודה פרידמן. נפטר בשנת 1987 בביתו משבץ מוחי.
סגנון בנייה.
פרידמן בנה בסגנונות שונים. הרבה מהמבנים שתכנן בארץ הם בסגנון הבינלאומי. בכל הבניינים שבנה בירושלים הכניס תמיד אלמנטים חדשניים, שלא נראו בבניה של אותה התקופה. מתאפיין בבנייה מונומנטלית, איכות גבוהה של חומרים, הקפדה על פרטים וקווים סימטריים. אחד מסימני ההיכר שלו הוא נטייתו לשימוש באבן נסורה.
פרויקט הדגל שלו שעליו עמל שנים רבות הוא בית הכנסת הגדול שעל יד היכל שלמה בירושלים, שבנייתו הסתיימה בשנת 1982. יחד עם האדריכל מאיר רובין, הוא סייע בתכנון כמעט כל פרט בבית הכנסת החל מהמבנה עצמו וכלה בעיצוב הפנים - הנברשות, הכיסאות, ארון הקודש, בימת החזן, ועשרים חלונות ויטראז', עשרה בעזרת הגברים ועשרה בעזרת הנשים.
בשנת 1982 קיבל מעיריית ירושלים את פרס יוסף פפרמן על הצטיינות בתחום הבנייה בירושלים.
מבנים בולטים שתכנן.
בניינים נוספים: בנין מכון אריאל ומכון אמ"ת ברחוב הפסגה, בניין ישיבה יוניברסיטי למרגלות רחוב עוזיאל, בית הכנסת תפארת ישראל ברח' שבטי ישראל, ישיבת פורת יוסף הסמוכה למתחם שנלר, בית נחום רקובר, בית משפחת עורך דין יגאל ארנון באבו תור, מלון המרכז - התאמת שלד בנין והפיכתו למלון, בניין מינהל מקרקעי ישראל ברחוב שמאי בשיתוף עם האדריכל מאיר רובין, בנין ישיבת בלז בזיכרון משה, שיפוץ שלוש וילות בימין משה ועוד.
אלגוריתם כהן-סאת'רלנד
אלגוריתם כהן-סאת'רלנד (Cohen–Sutherland) הוא אלגוריתם בגרפיקה ממוחשבת המשמש ל-Clipping של קווים בשניים או שלושה ממדים. האלגוריתם מחלק את המרחב הדו ממדי ל-9 חלקים, וב-3 ממדים מחלק ל-27 חלקים ואז קובע באופן יעיל את הקווים והחלקים של הקווים שנמצאים בחלק המרכזי (ה-viewport).
האלגוריתם פותח ב-1967 על ידי דני כהן ואיוואן סאת'רלנד.
האלגוריתם קובע אילו קווים או חלקים של קווים נמצאים ב-viewport על פי:
שימוש בoutcodes (בדו מימד):
כל נקודה בקו מקבלת outcode מתאים למיקומה שמורכב מ4 ביטים (ובתלת מימד מ-6). הביט הראשון הוא 1 כאשר הנקודה מעל הviewport
אלגוריתם זה מוגבל לביצוע clipping במלבנים בלבד. אלגוריתם כללי יותר הפועל על פוליגונים קמורים הוא אלגוריתם Cyrus–Beck.
דוגמת מימוש.
typedef int OutCode;
const int INSIDE = 0; // 0000
const int LEFT = 1; // 0001
const int RIGHT = 2; // 0010
const int BOTTOM = 4; // 0100
const int TOP = 8; // 1000
// Compute the bit code for a point (x, y) using the clip rectangle
// bounded diagonally by (xmin, ymin), and (xmax, ymax)
// ASSUME THAT xmax, xmin, ymax and ymin are global constants.
OutCode ComputeOutCode(double x, double y)
OutCode code;
code = INSIDE; // initialised as being inside of clip window
if (x &lt; xmin) // to the left of clip window
code |= LEFT;
else if (x &gt; xmax) // to the right of clip window
code |= RIGHT;
if (y &lt; ymin) // below the clip window
code |= BOTTOM;
else if (y &gt; ymax) // above the clip window
code |= TOP;
return code;
// Cohen–Sutherland clipping algorithm clips a line from
// P0 = (x0, y0) to P1 = (x1, y1) against a rectangle with
// diagonal from (xmin, ymin) to (xmax, ymax).
void CohenSutherlandLineClipAndDraw(double x0, double y0, double x1, double y1)
// compute outcodes for P0, P1, and whatever point lies outside the clip rectangle
OutCode outcode0 = ComputeOutCode(x0, y0);
OutCode outcode1 = ComputeOutCode(x1, y1);
bool accept = false;
while (true) {
if (!(outcode0 | outcode1)) { // Bitwise OR is 0. Trivially accept and get out of loop
accept = true;
break;
} else if (outcode0 &amp; outcode1) { // Bitwise AND is not 0. Trivially reject and get out of loop
break;
} else {
// failed both tests, so calculate the line segment to clip