בספר זה, רדין מביא עדויות מעודכנות על הניסויים בפרפסיכולוגיה, וממקם אותם בהקשר של שזירה קוונטית (Quantum Entanglement), תופעה בה מתקיים קשר אינטראקטיבי בין חלקיקים אף על פי שהם נפרדים ומרוחקים פיזית זה מזה. כאשר התגלתה תופעה זו לראשונה, חשבו שהשזירה חלה רק על חלקיקים, אך מחקר מאז שנות ה-70 מצביע על כך שהאפקט מופיע גם ברמות מַקְרוֹסְקוֹפִּיות. מומחי קוואנטים כמו הנרי סטאפ () טוענים שתופעה זו יכולה להתקיים בתהליכים מוחיים, עם השלכות על התודעה. עבור רדין, זהו הבסיס להבנת תופעות פרפסיכולוגיות. אם אפשר להסב את תשומת הלב ולהתמקד בזיכרון במוח, אפשר גם להתמקד בנקודה רחוקה, כמו בצפייה מרחוק. ומכיוון שהקשרים קוונטיים אינם כבולים למרחב או לזמן, תשומת הלב יכולה להיות ממוקדת גם באירועים עתידיים, כמו תחושה מוקדמת וראיית הנולד.
מעבר לנורמלי: מדע, יוגה והעדות ליכולות נפשיות יוצאות דופן (2013).
בספר זה, חוקר רדין את טבען של תופעות פרפסיכולוגיות בהקשר של יוגה והמסורת היוגית של "סידהים" (), כוחות על טבעיים. בסוטרות היוגה של פטנג'לי, ה"סידהים" מוצגים לא כקסומים או אלוהיים, אלא כתוצאה טבעית של תרגול מדיטציה אינטנסיבי. רדין מציין שאת חלקם ניתן לחקור במעבדה בניסויים מבוקרים. פרקים שלמים בספר מתמקדים בראיות שהצטברו לראיית הנולד, טלפתיה, ראיה מרחוק, ואינטראקציות נפש-חומר, וכן, ניסויים שבוצעו עם מודטים מנוסים. כמו בספריו הקודמים של רדין, "מעבר לנורמלי" כולל ביקורת נרחבת על דעות ותגובות ספקניות. הוא מסתיים בדיון כיצד הבנה טובה יותר של תופעות פרפסיכולוגיות המושגת באמצעות מחקר ניסיוני עשויה לתרום לפיתוח הבנה חדשה של המציאות בחשיבה המערבית.
קסם אמיתי: חוכמה עתיקה, מדע מודרני ומדריך לכוחו הסודי של היקום (2018).
בספר זה רדין משתמש במונח קסם כמטאפורה למגוון תופעות פרפסיכולוגיות, וטוען כי אדם מסוגל להשיג ידע מסוים באופן ספונטני או מנטלית להביא כרצונו לתוצאות מסוימות של אירועים, ללא כל הגיון או סיבה לכאורה. אך המחקר של תופעות אלה נותן סיבה לחשוב שכניסה לטריטוריה כל כך "שנויה במחלוקת" לא בהכרח צריכה להיות דבר רע. להפך, יש עדויות מהעבר שמשהו שנחשב כמגי, לא שגרתי, או אפילו לא הגיוני, התגלה בסופו של דבר כבעל ערך במידה מסוימת כאשר נעשה בו מחקר מעמיק ומתמשך יותר.
עיקר הספר דן במחקרים מדעיים, שמטילים ספקות משמעותיים על הרעיון שיכולות על טבעיות אינן אמיתיות. שכן, ששיעורי ההצלחה של המחקרים מבחינה סטטיסטית אינם יכולים להיות מקריים.
לסיום, רדין מציע שראוי להעמיק בחקר הפרפסיכולוגיה, כדי למצוא את הדרכים האפשריות שבהן קסם (במובן הפרפסיכולוגי) עשוי להשתלב במודל עתידי של מציאות פיזית. לשם כך, הוא בוחן חלק מהגישות התאורטיות והפילוסופיות הפוסט-מטריאליסטיות (), שנוגעות במפגש האפשרי בין התודעה לעולם הפיזי. גישות שמתחילות להתייחס לתודעה כאל תכונה יסודית מטבעה של המציאות הפיזית, אולי באותה רמה בסיסית ובלתי ניתנת לצמצום כמו חומר ואנרגיה. בעוד שגישות כאלה הן עדיין גולמיות יחסית בניסוחן, רדין טוען כי כניסתן לתחום המדעי מעידה על שינוי בולט בחשיבה על התודעה, שעשוי להיות חשוב בשנים הבאות.
מבחן החלב
מבחן החלב (באנגלית: The Milk Trial) הוא סרט קולנוע ישראלי שיצא לאקרנים בשנת 2016 בבימויו של יונתן פז, עם מעיין קרת, סמי הורי ושרי צוריאל בתפקידים הראשיים.
התסריט מבוסס על הרומן "מבחן החלב" של עוזיאל חזן משנת 1996 המבוסס על מקרה אמיתי שהיה במרוקו בשנות ה-30 ותחילת שנות ה-40.
הסרט צולם בהרי האטלס ובקזבלנקה בשנת 2000 בשם "זאיה" אך לא הופץ בגלל קשיי תקציב. הוא קוצר ונערך שוב בשנת 2016 והופץ בשם "מבחן החלב".
הסרט דובר אנגלית וברברית והעלילה מסופרת בפלשבק על ידי שרי צוריאל שמשחקת תפקיד כפול של מנהלת בית בושת ומספרת.
תקציר העלילה.
זאיה (מעיין קרת), היא נערה יהודית משוחררת וחופשייה שנולדה אילמת, גדלה בכפר ברברי שבמרומי הרי האטלס במרוקו. את כל עיתותיה היא מעבירה בנהר ובשיטוט עם פרתה.
תושבי הכפר הברברי הפרימיטיבי והוריה - המשפחה היהודית היחידה בכפר, מאמינים ששדי הנהר חדרו לגופה ולנפשה כאשר נשמטה מידי אמה בעת הלידה לתוך הנהר. אביה (דן תורג'מן) מנסה בכל כוחו לגרש בכל דרך את "הדיבוק", אך ללא הועיל.
עבדו (תומר רוסו) הוא הילד החזק בכפר. הוא מנסה לתנות אהבים עם זאיה אך היא גוברת עליו והוא חדור נקמה.
זאיה מתאהבת במנהיג כנופיית רוכבים טוארגים (סמי הורי) המגיעים מעבר למדבר סהרה ובלילה קסום הם מתנים אהבה ליד הנהר והיא נכנסת להיריון. היא בורחת אל הנזיר (שלמה פלסנר) היושב בתוך מצודה חרבה על ההר ומשמש לה כמנטור. שם יולדת בחשאי את תינוקה בעזרת הנזיר ובתו.
למקום מגיעים שלושה שוטרים ובראשם עבדו. זאיה ממהרת להחביא את התינוק על הגג בתוך סל. הנזיר נאסר וזאיה נתפסת ומובלת למרכז הכפר כדי לעבור את "מבחן החלב". האהוב הטוארגי מגיע למקום כדי לשחרר אותה אך עבדו הורג אותו.
"מבחן החלב" הוא מנהג מסורתי שהשתמר מזה דורות האומר - אישה לא נשואה הנחשדת כי ילדה תינוק פרי אהבה אסורה, תיגרר למרכז הכפר שם ייסחטו שדיה קבל עם ועדה,
ואם אכן יפרוץ חלב והוכחה "אשמתה", יילקח ממנה תינוקה, רכושה יוחרם, והיא תגורש מהכפר לנצח.
זאיה נמצאת "חיובית" למבחן החלב, "זוכה" לקללות ופרתה האהובה נשחטת לנגד עינייה. לאחר הטקס המשפיל היא רצה להציל את תינוקה אבל להפתעתה היא מגלה כי עופות דורסים הרגו אותו. בייאושה היא נוטלת את גופת התינוק, זורקת אותו למי הנהר ומנסה להתאבד בטביעה אך ניצלת על ידי עובר אורח שמגיע במקרה עם רכבו למקום ולוקח אותה לקזבלנקה.
זאיה מתגלגלת ל"בית התענוגות" המפורסם של מאדם מנו (שרי צוריאל), בו מבלים לקוחות של העיר הקוסמופוליטית הזאת כולל גרמניים, צרפתיים, אנגלים ואמריקאים בעיר הקוסמופוליטית הזאת בתקופת מלחמת העולם השנייה. בולט בהם הוא הגרמני סטולבך (אלון דהן).
מאדם מנו היא בתו של הנזיר והיא מכירה את זאיה. זאיה היפהפייה הופכת למבוקשת ביותר במקום.
יום אחד מגיע לשם עבדו במדי שוטר, נותן למאדאם מנו כסף ומבקש את שירותיה של זאיה. הם עולים לחדרה וכעת הוא רוצה לנקום בה ולבצע בגופה מה שלא נתנה לו בכפר.
באמצע קיום היחסים שולפת זאיה סכין, הורגת את עבדו וממהרת לים כדי לסיים שם את חייה.
רוס ברקלי
גאיארדו
גז'ארדו
מאד (נהר, קליפורניה)
Open edX
Open edX (תעתיק לעברית: אוֹפֶּן אֶדֶקְס) היא מערכת לניהול למידה (LMS) בקוד פתוח שפותחה על ידי ארגון edX (אֶדֶקְס) עבור אתר edx.org אתר שכולל קורסים פתוחים מרובי משתתפים (MOOC). ביוני 2013 שיחרר ארגון edX את התוכנה שלו כקוד פתוח וקרא לה Open edX.
קוד התוכנה מבוסס בעיקר על שפת התכנות Python עם תשתית התוכנה Django.
רקע כללי.
הפלטפורמה פותחה במקור על ידי פיוטר מיטרוס, חוקר בMIT כפרויקט מחקר. במאי 2012 הוקדם ארגון edX על ידי מדענים מ-MIT ואוניברסיטת הרווארד, והתחזוקה של התוכנה עברה אליו. בשנת 2013 הם חברו לאוניברסיטת סטנפורד, ובאותה שנה יצאה הגרסה הראשונה של Open edX כפרויקט קוד פתוח.
אתר edX הוא עדיין אתר הלמידה מבוסס Open edX הגדול ביותר בעולם (נכון ל-2022), Open edX נמצא בשימוש בכל רחבי העולם כפלטפורמה שמאפשרת למוסדות אקדמיים ואחרים להעביר קורסים מקוונים דרכה, תוך מיתוג המוסד והתאמה אישית של הפלטפורמה. Open edX מאומצת על ידי מגוון רחב של ארגונים: ארגונים גדולים, כמו גוגל, מיקרוסופט ו-IBM, מוסדות להשכלה גבוהה כמו אוניברסיטת הרווארד ו-MIT וגם ארגונים קטנים ובינוניים. קהילת Open EdX מחזיקה קטלוג של אתרי למידה מבוססי Open EdX.
ארכיטקטורת התוכנה.
בפרויקט Open edX יש מספר רכיבים שמתקשרים ביניהם באמצעות ממשקי API. החלק המרכזי של ארכיטקטורת ה-Open edX הוא שירות שנקרא "פלטפורמת edX", והוא מכיל את יישומי ניהול הלמידה (LMS) ויישומי הכנת הקורסים (Studio). שירות זה נתמך על ידי אוסף של שירותי ווב אוטונומיים אחרים. כמעט כל הרכיבים מבוססים בצד השרת על Python ו-Django. בצד הלקוח, נעשה שימוש יותר ויותר בארכיטקטורת מיקרו-פרונטאנד וטכנולוגיות JavaScript כמו React.
Open edX משתמשת במסד הנתונים MySQL עבור ניהול המשתמשים ופעילויות של המשתמשים, ובמסד הנתונים MongoDB עבור אחסון מבני הקורסים השונים וגם עבור פורום הקורס.
מערכת ניהול הלמידה (LMS).
מערכת הלמידה היא המערכת שבה הלומד נרשם לקורסים ולומד בהם. המערכת הזו מיועדת גם ללומד וגם למדריך, ויש להם הרשאות שונות במערכת. בעוד שהלומד יכול רק לצפות וללמוד בקורסים ולהשתמש בפורום הקורס, המדריך יכול גם לרשום לומדים לקורס, לצפות בהתקדמות הלומדים, לצפות ולשנות ציונים של לומדים, לנהל קבוצות, להוריד דוחות ציונים ועוד.
הסטודיו.
הסטודיו היא המערכת שמשמשת ליצירת תוכני הקורסים. כותבי הקורס יכולים לבנות את המבנה הכללי של הקורס, להחליט על מדיניות ציונים, להשתמש ברכיבים בסיסיים כמו רכיבי וידאו, רכיבי טקסט ו-HTML, רכיבי תרגיל בעלי ציון (Problems), וגם ברכיבים מתקדמים שמפותחים על ידי הקהילה, אלו דורשים התקנה במערכת.
Xblock.
XBlock היא ארכיטקטורת רכיבים מבוססת Python המאפשרת למפתחים ליצור רכיבי קורס עצמאיים, המסוגלים לעבוד בצורה חלקה עם רכיבים אחרים בבנייה של קורס מקוון במערכת Open edX.
היסטוריית גרסאות.