זוג מנצח VIP עונה 2 הייתה העונה השנייה של תוכנית המציאות הישראלית "זוג מנצח VIP". העונה שודרה מ-23 ביולי עד 14 בספטמבר 2017 בערוץ 10. את העונה הנחה איתי תורג'מן. בעונה זאת הזוג המנצח הוא דנית גרינברג ואליאב אוזן.
על העונה.
עונה זאת היא העונה השנייה של התוכנית "זוג מנצח VIP". בינואר 2017 פורסם שהתוכנית צפויה לחזור לאוויר לאחר 3 שנים מסיום העונה הראשונה. התוכנית חזרה לאוויר למרות תוכנית הקיצוצים בערוץ 10 בשנת 2014, שבמסגרתה החליט הערוץ לוותר על הפקת תוכניות מציאות.
לעומת העונה הקודמת בה השתתפו 8 זוגות, בעונה זאת השתתפו רק 6 זוגות. בנוסף לא נערכו הדחות אלא טקסי "תספורת" בהם בוחרים למי לקחת כסף מהקופה.
איתי תורג'מן המשיך בהנחיית התוכנית לאחר שהנחה את העונה הראשונה.
זוג מנצח VIP עונה 3
זוג מנצח VIP עונה 3 היא העונה השלישית של תוכנית המציאות הישראלית "זוג מנצח VIP". העונה משודרת החל מ-29 במרץ 2021 בערוץ 13. את העונה מנחים איתי תורג'מן ואנה ארונוב.
על העונה.
עונה זאת היא העונה השלישית של התוכנית "זוג מנצח VIP". בדצמבר 2019 פורסם שערוץ 13 ישדר עונה נוספת של התוכנית. לעומת עונות קודמות, צילומי התוכנית היו בווילה בברזיל עד להתפשטות נגיף הקורונה. הצילומים החלו ב-3 במרץ 2020. בעקבות נגיף הקורונה צילומי התוכנית בברזיל הופסקו, וכלל המשתתפים חזרו לארץ. במהלך יולי 2020, המשיכו אותם בווילה בישראל. לעומת העונה הקודמת בה השתתפו שישה זוגות, בעונה זאת השתתפו שמונה זוגות.
העונה השלישית היא הראשונה שמשודרת בערוץ 13 לאחר מיזוג רשת וערוץ עשר.
בעונה זאת הצטרפה אנה ארונוב להנחיית התוכנית לצד איתי תורג'מן, שמנחה את התוכנית מעונתה הראשונה.
לוניה
לוניה (בהונגרית: Lónya) הוא כפר במחוז סבולץ'-סטמאר-ברג שבצפון מזרח הונגריה.
יהודי לוניה.
יהודים חיו בלוניה בתקופות זמן שונות ובמקום קיים בית קברות יהודי ישן. הקהילה פעלה עד לגירושם והירצחם בשואה.
מזרחים בישראל
יהודים מזרחים מהווים את אחת הקבוצות האתניות הגדולות ביותר בקרב יהודי ישראל. האוכלוסייה היהודית המזרחית הם צאצאי היהודים שחיו במזרח התיכון ומרכז אסיה – החל עוד מיהדות בבל ויהדות פרס, אשר חיו תחת שלטון מוסלמי במשך דורות רבים החל מתקופת ימי הביניים. רובם המכריע עזב את מדינות האסלאם במהלך המאה ה-20 כתוצאה מההחרפה של הסכסוך הישראלי-ערבי, כאשר הוביל לכך כקהילות יהודיות שלמות אולצו לעזוב חסרי כל את מדינות ערב והמדינות המוסלמיות בהן הם נולדו וחיו.
כ-607,900 מהיהודים המזרחים בישראל הם מהגרים וצאצאים מהדור הראשון של יהודים שהיגרו לישראל. יהודים ישראלים רבים יותר הם דור שני ושלישי לעולים יהודים מזרחים, ועל כן חלקם הם גם צאצאים של קבוצות אתניות אחרות. הקבוצות האתניות הדומיננטיות האחרות בקרב יהודי ישראל הם יהודים אשכנזים ויהודים ספרדים. לעיתים קרובות היהודים המזרחים, היהודים הספרדים, והיהודים של צפון אפריקה מקובצים יחד בשל הדמיון הניכר בהיסטוריה של כל הקבוצות הללו אשר אבותיהם חיו במשך דורות תחת שלטון מוסלמי ומשום שבניגוד לקבוצות רבות אחרות בחברה הישראלית, הקהילות הללו הצליחו להגר כמעט כולם לישראל מארצות מגוריהם במהלך המאה ה-20.
נכון לשנת 2005 כ-61% מהיהודים בישראל היו ממוצא מזרחי מלא או חלקי.
היסטוריה.
לאחר הקמת מדינת ישראל.
לאחר הקמת מדינת ישראל ובעקבותיה מלחמת העצמאות השליטים במדינות המוסלמיות גירשו את מרבית היהודים המזרחים או שהם בחרו לעזוב מרצונם. מרביתם היגרו למדינת ישראל.
המדיניות האנטי-יהודית שהייתה רווחה במדינות המוסלמיות במהלך שנות ה-50 וה-60 בעקבות הקמת מדינת ישראל הובילה לכך שמספר רב של יהודים מזרחים היגרו לישראל ממדינות שונות ברחבי המזרח התיכון. כ-25,000 יהודים מזרחיים ממצרים היגרו לישראל בעקבות מלחמת סיני בשנת 1956, אשר הוביל בהמשך לכך שרוב היהודים המזרחיים עזבו את מדינות ערב. הם הפכו לפליטים ורובם עלו לישראל.
כיום נותרו כ-40,000 יהודים מזרחים במדינות העולם המוסלמי הלא-ערביות - בעיקר באיראן, אך גם באוזבקיסטן, אזרבייג'ן וטורקיה.
קליטה בחברה הישראלית.
הקליטה בחברה הישראלית לא הייתה פשוטה. טראומת הקרע מארצות מוצאם של היהודים המזרחים הסתבכה עוד יותר בעקבות קשיי המעבר שהם חוו עם הגעתם לישראל. מהגרים ופליטים רבים הועברו בתחילה לערי אוהלים שהוקמו בחיפזון (המכונים מעברות) והיו רבים שעברו לגור בעיירות הפיתוח באזורי הפריפריה של מדינת ישראל. ההתיישבות במושבים הצליחה רק באופן חלקי מכיוון שרבים מהיהודים המזרחים עבדו שם רק כבעלי מלאכה וסוחרים ורובם לא עסקו בעבודות החקלאיות. משום שרוב הפליטים השאירו מאחוריהם את רכושם בארצות מולדתם בעת המעבר לישראל, רבים סבלו מכך שמעמדם החברתי-כלכלי הוחמר, בעיקר בשל ההבדלים התרבותיים והפוליטיים שהיו להם מול הקהילה האשכנזית הדומיננטית. יתר על כן, באותה התקופה נאכפה מדיניות הקיצוב שגרמה לקשיים כלכליים ניכרים בקרב הפליטים.
היהודים המזרחים שהגיעו לישראל דיברו שפות רבות. רבים, במיוחד אלה שהגיעו מאזור צפון אפריקה ואזור הסהר הפורה אשר דיברו ניבים שונים של ערבית, אלו שהגיעו מאיראן דיברו פרסית, יהודי ההרים מאזרבייג'ן דיברו אזרית, יהודי בגדאד מהודו הגיעו עם אנגלית; יהודים בוכרה מאוזבקיסטן וטג'יקיסטן דיברו בוכרית, קהילת בני ישראל שהגיעו מאזור מהארשטרה שבהודו דיברה מראטהית, ויהודים מזרחים שהגיעו ממקומות אחרים דיברו בין היתר גאורגית, גאורגית יהודית, ג'והורי ואף שפות נוספות. השפה העברית הייתה מבחינה היסטורית שפת התפילה עבור מרבית הקהילות היהודיות שלא גרו בישראל, כולל של היהודים המזרחים. לפיכך, עם הגעתם לישראל הביאו עימם היהודים המזרחים תרבות, מנהגים ושפה אשר היו שונים מאלו של יהדות אשכנז.
פערים ואינטגרציה.
ההבדלים התרבותיים בין היהודים המזרחים ליהודים האשכנזים השפיעו על מידת האינטגרציה שלהם בחברה הישראלית, ולפעמים הפער בין היהודים שהגיעו ממזרח אירופה ליהודים שהגיעו מהמזרח התיכון היה מהותי במיוחד. הסגרגציה, במיוחד בתחום הדיור, הגבילה לאורך השנים את אפשרויות האינטגרציה של יהודים מזרחים רבים. עם השנים נישואי תערובת בין יהודים אשכנזים ליהודים מזרחים הפכו נפוצים יותר ויותר בישראל וכתוצאה מכך, בסוף שנות ה-90 כ-28% מכלל ילדי ישראל היו צאצים להורים ממוצאים אתנים שונים (לעומת 14% בשנות ה-50). יש הטוענים שנישואי תערובת לא נוטים להקטין את ההבדלים במצב הסוציו-אקונומי בין הקבוצות השונות באוכלוסייה, אף על פי כן נישואי התערבות בהחלט מסייעים להקטין את ההבדלים במצב הסוציו-אקונומי של ילדי נישואי התערבות.
אף על פי שהאינטגרציה החברתית של צאצאי היהודים המזרחיים משתפרת כל העת, עדיין קיימים פערים בחברה הישראלית. מחקר שנערך על ידי הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה מצא שיהודים מזרחים נוטים פחות להמשיך ללימודים אקדמאיים מאשר יהודים אשכנזים. שיעור היהודים האשכנזים ילידי ישראל אשר נוטים ללמוד באוניברסיטאות גבוה פי שניים משיעור היהודים המזרחים ילידי ישראל שלומדים באוניברסיטאות. יתר על כן, אחוז היהודים המזרחים בעלי השכלה אוניברסיטאית נותר גם נמוך בהשוואה לקבוצות מהגרים ממוצא אשכנזי שהיגרו לישראל אחרי היהודים המזרחים, כגון היהודים ממוצא רוסי. בשנת 2004 ההכנסה הממוצעת של היהודים האשכנזים הייתה גבוהה ב-36 אחוז מזו של היהודים המזרחים.
איווארים
אורות האמונה
אורות האמונה הוא ספר מכתבי הראי"ה קוק, העוסק ביסודות האמונה הישראלית. החיבור נערך בידי הרב משה גורביץ, מתלמידי הרב קוק והרב הנזיר, והוא נדפס לראשונה בשנת ה'תשמ"ה (1985).
רקע והוצאה לאור.
הספר נערך בידי הרב משה גורביץ (הישראלי) (ה'תר"ס~ – כ' טבת ה'תשמ"ד), יליד פולין, חניך ישיבת סלבודקה ומראשוני תלמידי ישיבת מרכז הרב, מעוזרי רבו הרב דוד כהן ("הרב הנזיר") בעריכת אורות הקודש. לאחר מכן שימש ברבנות בברוקלין וכר"מ בישיבות שונות, ביניהן ישיבת תורה ודעת וישיבת יעקב יוסף, והיה ממקורבי הרב יצחק הוטנר.
החיבור נערך בחיי הראי"ה, מתוך שמונה קבצים שהיו באותה עת תחת ידי הרב הנזיר, ותבנית עריכתו הראשונית עמדה לנגד עיני הרב קוק. כן עברו על הספר הרב הנזיר, הרב יעקב משה חרל"פ והרצי"ה קוק. בשנת ה'תש"ו (1946) פנה הרב גורביץ היושב בארצות הברית אל הרצי"ה קוק, וביקש להוציא את הספר לאור. הרצי"ה סירב תוך שהוא מנמק:
לצד זאת, מספר שנים לאחר מכן שיבח הרצי"ה את מלאכת העריכה. כתב היד של הספר היה בידי חוג רבני מרכז הרב, ונדפס לראשונה בברוקלין ובירושלים בשנת ה'תשמ"ה, כשנה לאחר פטירת העורך הרב גורביץ. המהדורה הראשונה של הספר נחשבת לבלתי-מוגהת, ומהדורה שנייה מתוקנת יצאה לאור רק בשנת ה'תשנ"ח, על פי כתב ידו המקורי של הראי"ה ובסיועו של הרב זאב נוימן. למהדורה זו נלוו מפתחות לסעיפים שנדפסו בספרים אחרים, והצעות הגהה שונות.
תוכן.
בראש הספר נדפסו "מילים אחדות מאת המו"ל" הרב נפתלי לנגזם, חתנו של הרב גורביץ, וכן מאמר קצר מאת העורך: "הרהורים על שירת הרב קוק". בחתימת הספר הובאו ארבעה מכתבים מאת הרצי"ה והרב הנזיר אל הרב גורביץ, וכן תמלול שערך הרב גורביץ משיחותיו של הראי"ה, כפי ששמעם בסעודה שלישית בישיבת מרכז הרב בשנת ה'תרפ"ו.
הספר כולל שמונה חלקים: פתיחה כללית; התעלות העולם – צל האורה (יתרון האור מן החושך): אליליות, מינות וכפירה; חופש המחשבה והאמונה (חופש דעות); מהות האמונה; האמונה והמדע; האמונה הטבעית (או: הכללית); המצווה והאמונה; אמונה חיה (או: האמונה הגדולה). בסך הכל כולל הספר 168 פרקים.