ב-19 בספטמבר 2017 יצא סינגל חדש - "ישראלה", אשר הושק לרגל חגיגות יום העצמאות ה-70 למדינת ישראל. ב-30 ליולי 2022 הגיע השיר ליותר מ-19,708,782 צפיות ביוטיוב.
ב-7 במאי 2018 יצא סינגל חדש - "טריו בריו", להיט קצבי ומרקיד המונים. ב-11 בינואר 2019 הגיע השיר ליותר מ-5,666,000 צפיות ביו טיוב.
ב-5 בספטמבר 2018 הוציאו את השיר "סינדרלה", בו אירחו את הזמרת נועה קירל. נכון ל - 26 בינואר 2019, השיר הגיע ליותר מ-8,190,000 צפיות ביו טיוב.
ב-7 בינואר 2019 הוציאו גרסת קאבר לשיר "היא לא תדע" של להקת גזוז והוסיפו קטעי ראפ משל עצמם. הסרטון הגיע נכון ל-13 במאי 2020 ליותר מ-3 מיליון צפיות ביו טיוב.
ב-דצמבר 2020 יצא אלבומם "יהלום נוצץ" האלבום כולל הופעות אורח של סאבלימינל, נועה קירל, גל מלכה, ים רפאלי ואחרים.
ב - 14 ביולי 2022 הוציאו האולטראס בשיתוף עם ה - DJ גל מלכה את השיר ZUZI שהרקיד את כול במות המועדונים.
תעלומת רצח במנהטן
תעלומת רצח במנהטן (באנגלית: Manhattan Murder Mystery) הוא סרט קולנוע מסוגת קומדיה/מתח בבימויו של וודי אלן משנת 1993. תסריט הסרט נכתב על ידי אלן ומרשל בריקמן.
עלילה.
לארי ליפטון (וודי אלן) ואשתו קרול (דיאן קיטון) פוגשים בחדר המדרגות את שכניהם פול (ג'רי אדלר) וליליאן האוס (ליין כהן) המזמינים אותם לשתות קפה בדירתם. ליליאן מספרת לקרול לגבי פעילותה הספורטיבית ופול מראה ללארי אוסף בולים. פול וליליאן נראים מאושרים ובריאים יחסית לגילם.
למחרת בערב לארי וקרול חוזרים לדירתם ורואים קהל מתאסף בפתח דירתם של פול וליליאן. הם מגלים שליליאן נפטרה כתוצאה מהתקף לב, דבר המפתיע אותם עקב מצבה הבריאותי הטוב במפגשם הקודם. ליליאן מכוסה בסדין כך שהם לא רואים את הגופה.
לאחר כמה ימים קרול רואה ברחוב את פול המתנהג בעליזות על אף מות ליליאן. קרול חושבת שהתנהגותו מוזרה והיא מכינה לו קינוח כדי להיפגש עמו. כשקרול מכינה לפול את הקינוח במטבח היא מוצאת כד אפר שלכאורה של ליליאן על אף שפול אמר שהיא נקברה. בלילה קרול שומעת את פול עוזב את דירתו והיא בטוחה שהוא רוצה להיפטר מהכד אולם לארי טוען שהיא מגזימה בתגובותיה.
למחרת קרול מתצפתת על דירתו של פול וכשהוא אינו נוכח היא מתגנבת לתוכה. היא רואה שכד האפר נעלם וישנם שני כרטיסי נסיעה לצרפת של שם פול ואישה בשם הלן מוס. קרול מתקשרת לטד (אלן אלדה), חבר קרוב שלה ושל לארי המתעניין בתעלומה, מדירתו של פול. כשפול חוזר בהפתעה היא מתחבאת מתחת למיטה. מאוחר יותר היא מגלה שהיא איבדה את משקפיה בדירה.
קבלה.
הסרט יצא לאקרנים ב-18 באוגוסט 1993 ב-268 בתי קולנוע והכניס כשני מיליון דולר. בסיכום הכנסותיו הוא גרף כ-11.3 מיליון דולר, פחות מהתקציב שעמד על 13 מיליון דולר. בבריטניה הסרט הגיע למקום ראשון ברשימת הסרטים המכניסים ביותר עם 1,920,825 לירה שטרלינג ב-24 בינואר 1994.
הסרט קיבל ביקורות חיוביות. נכון ל-2013 הסרט קיבל ציון של 91% מהאתר "Rotten Tomatoes" בהתבסס על 23 ביקורות.
יצחק דוד בוקשפן
ד"ר יצחק דוד בוקשפן (י"ד בתשרי תרס"ה, 22 בספטמבר 1904 – כ' באב תשל"ב, 31 ביולי 1972) היה משפטן, מראשי התנועה הרוויזיוניסטית (הצה"ר) וחבר ההנהגה העולמית שלה, ציר בקונגרסים הציוניים, חבר נשיאות הוועד הפועל הציוני ואיש ציבור.
תולדותיו.
נעוריו ולימודיו.
יצחק דוד בוקשפן נולד לאמו מרים בת יצחק דוד לזרוביץ ולאביו יהושע, בבויאן, שבבוקובינה, שהייתה אז חלק מהקיסרות האוסטרו-הונגרית. בקיץ 1914, עם פרוץ מלחמת העולם הראשונה עקרה המשפחה לבירת הקיסרות ווינה. לאחר המלחמה, למד משפטים באוניברסיטת וינה. ובמסגרת פעילותו הסטודנטיאלית, השתתף כנציג ההסתדרות העולמית של הסטודנטים היהודים בוועידה, שבה השתתפו סטודנטים יהודים ולא יהודים, על בעיית האנטישמיות, ליד פריז בשלהי 1927. בשנת 1929, הוענק לו תואר ד"ר למשפטים מאוניברסיטת וינה. באותה שנה הצטרף לקורפורציה הציונית "עבריה" (שנוסדה ב-1892 וד"ר בנימין זאב הרצל היה חבר הכבוד שלה). והצטרף לתנועת הצה"ר באוסטריה ונבחר לעמוד בראשה. מאז, בתפקידיו בתנועה הרוויזיוניסטית עמד בתכתובת קבועה עם מנהיג התנועה זאב ז'בוטינסקי. בשנת 1930 נשא את אולה בת אביגדור זוננשיין (1905 – 1980). ב-1933 ערך את ביקורו הראשון בארץ ישראל, ושנה לאחר מכן עלה עם רעייתו.
בארץ ישראל בתקופת המנדט: 1948-1934.
בוקשפן מילא שורה של תפקידים במסגרת תנועה הרוויזיוניסטית העולמית ובארץ ישראל. הוא נבחר לתפקיד ציר בקונגרסים הציונים ה-17, בבזל (בשנת 1931), ה-18 בפראג (בשנת 1933), ה-22 בבזל בשנת 1946, ה-23 וה-24 בירושלים. היה פעיל בשורות האצ"ל בשנים 1936 – 1937.
כפעיל ציוני בולט ומשתתף פעיל בהנהגת התנועה הרוויזיוניסטית נעצר בוקשפן פעמים אחדות על ידי השלטונות הבריטיים ונחקר על ידי אנשי הבולשת הבריטית. לאחר פרוץ מלחמת העולם השנייה, היה בוקשפן יחד עם ד"ר שמשון יוניצ'מן ואהרן צבי פרופס שותפים לתמיכתו הרשמית של האצ"ל בבריטים עקב המלחמה.
קודם לכך, באפריל 1939, התקיים בבאר יעקב כינוס חשאי שבמהלכו הוחלט כי דוד רזיאל, מפקד האצ"ל, יקבל גם את הפיקוד על תנועת בית"ר בארץ ישראל ואת התואר "נציב בית"ר". במעמד זה נכח בוקשפן בתור יושב ראש "ועד המורשים" של ההסתדרות הציונית החדשה (הצ"ח) בראשותו של זאב ז'בוטינסקי. והוקראה על ידו פקודת היום בדבר מיזוג שני הארגונים. עם מעצרו של רזיאל, שיגר זאב ז'בוטינסקי מלונדון, מברק סודי אל בוקשפן, המאשר מינויו הזמני של חבר מפקדת האצ"ל חנוך סטרליץ, בתפקידיו של רזיאל. באותה תקופה, הייתה המדיניות כלפי הבריטים בעקבות המלחמה העולמית, לסלע מחלוקת כבדה בתוך האצ"ל. בוקשפן, שהיה מעורב במהלכים החשאיים ברובם לקביעת המדיניות החדשה, ראה את מחלוקת העמוקה שנתגלעה, ועשה כל מאמץ כדי למנוע את הפילוג, אך ללא הצלחה. יוצאי האצ"ל, שלא השלימו עם תמיכה ואף שיתוף פעולה עם הבריטים בתקופת המלחמה, הקימו את לח"י.
ערב הקמת מדינת ישראל ובמסגרת ההכנות להקמתה על ידי ההסתדרות הציונית והסוכנות היהודית, היה בוקשפן אחד מחברי "הוועדה המייעצת של הסוכנות היהודית", שהתכנסה בסמוך לבניין האו"ם בארצות הברית.
בשנות מדינת ישראל: 1972-1948.
בוקשפן מילא בתקופת המדינה תפקידים בכירים בתנועת ז'בוטינסקי על כל שלוחותיה. בין השאר, בשנים 1948 – 1960, היה חבר ההנהלה העולמית של קרן תל חי, מנהל הכספים בתנועת החרות, בתנועה העולמית של חרות – הצה"ר (בשנים 1949 – 1957) וחבר בוועד המורשים של הצה"ר. ממיסדי המסדר ע"ש זאב ז'בוטינסקי ושנים רבות חבר הנהלת מכון ז'בוטינסקי בישראל.
משפחתו.
אולה בוקשפן, רעייתו, הייתה רופאת עיניים, מהרופאות הראשונות של קופת חולים לאומית. אולה בוקשפן שרתה באצ"ל ומ-1944 פעלה במחתרת לח"י. במערכה של האצ"ל ביפו בימים 25 – 28 באפריל 1948, טיפלה במסירות בלוחמי האצ"ל שנפצעו במהלך הקרבות.
המשפחה התגוררה כשלושים שנה ברחוב המלך ג'ורג' בבית מספר 34, סמוך ל"מצודת זאב" בתל אביב. והפעילות התנועתית הייתה חלק בלתי נפרד מאורח חייה.
בניהם הם אלדד בוקשפן, מהנדס, בעלים של משרד התכנון אלדד בוקשפן מהנדסים בע"מ, יושב ראש דירקטוריון חברת נתיבי איילון ואגודת מכבי תל אביב בכדורגל, ועמירם בוקשפן, לשעבר, מנכ"ל הרשות לעסקים קטנים במשרד התעשייה, המסחר והתעסוקה ומכהן כמ"מ יושב ראש הנהלת מכון ז'בוטינסקי בישראל.
זיכרון והנצחה.
לאחר פטירתו, אמר עליו בדברי ההספד, נגיד מסדר ז'בוטינסקי, אליהו גלעזר, כי "כל מעשיו בתום-לב עשה והיות שאדם מסור היה מטבעו, פעל תמיד ובכל דבר עם הנפש כולה, עם הנשמה כולה, עם הלב כולו – ולכן אולי נשבר. כי למרות הקלילות הוינאית שהייתה טמונה ממש בדמו, קיבל הכל בכובד ראש". ד"ר דוד בוקשפן, או "מיקרו", כפי שכינוהו בחיבה ידידיו נודע כאחד אשר "אוהב את ז'בוטינסקי ואהוב על זאב ז'בוטינסקי".
אשור-אבליט הראשון
פסטיבל מחול יזרעאלי
פסטיבל מחול יזרעאלי מתקיים מדי שנה בחג השבועות כחלק מאירועי פסטיבל חלב ודבש בעמק יזרעאל. הפסטיבל נוסד על ידי "אלון יזרעאל" - עמותה למחול בעמק והכוראוגרף זאב קרן, ומארח להקות מחול בגילאי 30 ומעלה מכל הארץ כמו: ירושלים, אשקלון, גן יבנה, חבל אשכול, ראשון לציון, פתח תקווה, גבעתיים, הרצליה, מודיעין, חולון, כפר סבא, רמת השרון, מזכרת בתיה, תל מונד, פרדס חנה כרכור, חיפה, משגב ועוד.
מנהלו האמנותי של הפסטיבל הוא זאב קרן כשבארגון, הפקה, תפעול, הקמת התפאורה ואירוח הלהקות משתתפים כל חברי להקת המחול "אלון יזרעאל".
הפסטיבל הוא אחד מהפסטיבלים המרכזיים בתחום המחול הישראלי.
היסטוריה.
פסטיבל מחול יזרעאלי הראשון התקיים בשבועות 2010 והוקדש לציון 100 שנות התיישבות עברית בעמק יזרעאל. לכבודו שיתפו פעולה הכוריאוגרפים שלמה חזיז, דגנית רום וזאב קרן וחיברו את הריקוד "עומדים על המשמר" בביצוע הלהקות "הורה ראשונים ירושלים", להקת המחול משגב ולהקת המחול "אלון יזרעאל" שפתח וסיים את הפסטיבל.
הריקוד "עומדים על המשמר" נקבע למסורת ומדי שנה פותח את מופע הפתיחה ונועל את מופע הסיום את הפסטיבל.
הפסטיבל הראשון זכה להצלחה מסחררת ובעידוד הלהקות המשתתפות שציינו לשבח את הפסטיבל ומארגניו, כמו גם מנכ"לית משרד התרבות והספורט הגב' אורלי פרומן שגם בירכה את המשתתפים, החליטה עמותת "אלון יזרעאל" המארגנת את הפסטיבל לעשותו כמסורת חג השבועות בעמק יזרעאל .
כך מדי שנה מתארחות בפסטיבל להקות מחול מכל הארץ ומעלות ריקודים שחוברו במיוחד לפסטיבל על פי נושאו. הקהל הצופה במופעים זוכה למנה גדושה של ארץ ישראל היפה, תלבושות ססגוניות והנאה מרובה מביצועי הלהקות.