שדואן (בערבית: شدوان) הוא אי אלמוגים בפתח מפרץ סואץ בצפון ים סוף. הוא נקרא בעבר האי "שאקר". על האי מגדלור. פסגת האי בגובה של 301 מטר מעל פני הים.
הצוקים הגבוהים המקיפים את האי והמים העמוקים סביבו מושכים אוכלוסיית כרישים.
במסגרת מלחמת ההתשה, התקיים ב-22 בינואר 1970 "מבצע רודוס", בו השתלטו כוחות צה"ל על האי, שבו היו כוחות מצריים, כמו גם מכ"ם מצרי. מטרות המבצע היו לקיחת שבויים מצריים כ"קלפי מיקוח" והמשך התשת הצבא המצרי. האי נחשב לשטח צבאי סגור וממוקש של ממשלת מצרים, אם כי באזור האי קיימים מספר אתרי צלילה.
גלגל (אתר מקראי)
גִּלְגָּל הוא אתר מקראי הנזכר 39 פעמים בתנ"ך. השם האונומטופיאי, מהשורש 'גל', נובע מהצורה המעוגלת, האופיינית למתחמי נוודים. הגלגלים היו האתרים המרכזיים לשבטי ישראל בזמן התנחלות והשופטים.
אפיוני האתר.
מהמקרא עולים לפחות שישה אפיונים לגלגל:
הגלגל במקרא.
בחלק ההיסטורי של התנ"ך נזכר הגלגל בדברים, יהושע, שופטים, שמואל ומלכים; ולאחר מכן בנביאים הושע ועמוס. בשאר הספרים, מבראשית עד דברים ובנביאים המאוחרים, אין לו זכר. חלוקה זו מצביעה על תפקידו החברתי והדתי ועל זמנו של הגלגל. שני אזכורים נוספים מופיעים בספר מיכה וספר נחמיה. שני האזכורים האלה מתייחסים לגלגל המופיע בספר יהושע.
להלן פירוט האתרים:
תולדות המחקר.
אתרי הגלגל השונים, שחשיבותם ראשונה במעלה, לא נחקרו למעשה והיו בלתי ידועים עד 2009. מקור המידע היחיד, המקרא, סיפק מעט רמזים על מקום הגלגלים, ובהיעדר מועמד של ממש עסקו הפרשנים בתאוריות טקסטואליות. נוספה לכך היחידאיות של הסוג הזה, כנראה, ללא מקבילות בתרבויות אחרות, הדומות מבחינה כרונולוגית ותרבותית.
בסקר המקיף של הר מנשה, בניהולו של אדם זרטל, שצוותו חוקר כ-3000 קמ"ר של שטח השומרון הצפוני והמרכזי ושל בקעת הירדן החל ב-1978, נתגלו עד ינואר 2014, שישה אתרי-מתחם גדולים שעוצבו ככף רגל אנושית. המקומות הללו, שאף אחד מהם לא היה ידוע לפני כן, מתפרשים בבקעת הירדן, בנחל תרצה, בהר עיבל ובמזרח בנימין. חמישה מהמתחמים הוקמו בראשית תקופת הברזל, סביב 1200 לפנה"ס, והאחרון שנתגלה – הגלגל בבנימין – נוסד בתקופת הברזל השנייה (מאה 8 לפנה"ס). להלן רשימת המקומות:
סימני ההיכר המשותפים לכולם הם התארוך (פרט למס' 6), הצורה הבסיסית והיותם כמעט תמיד נמוכים מסביבתם. פרט לכך יש שוני בפרטים: חלקם מוקפים במסלול בנוי ('דרך תהלוכות') ונמצאים לרגלי מדרון ששימש אולי לישיבה. באחרים יש מבנה עגול או רבוע, ששימש אולי במה. שלושה מהמתחמים נחפרו ותוארכו: הר עיבל בשנות ה-80 של המאה ה-20, ארגמן בשנים 2008-2003, ויפית ב-2006. בשנת 2009 הציע זרטל את משמעות כף הרגל במקרא: בעלות על הארץ ("כל המקום אשר תדרך כף רגלכם בו" – דברים י"א, כד), סמל לקיום העם ("ולא אוסיף להניד את רגל ישראל" – מלכים ב' כ"א, ח), שליטה על גוים ורשעים ("עד תן ה' אותם תחת כפות רגליו" – מלכים א' ה', יז) וסמל של רגל האל ("לפאר מקום מקדשי ומקום רגלי אכבד" – ישעיהו ס', יג). כך מבוארים מחדש גם המונחים 'עליה לרגל' ו'רגל' - חג ומועד.
בד בבד הוצע שהמתחמים החדשים הם חלק מהגלגלים הקדומים. ההצעה מבוססת על המתאם בין האתרים להגדרה במקרא: הם מחנות נמוכים מראשית תקופת הברזל, שטחם ומהותם תואמים לפונקציות של הגלגלים ותפוצתם דומה לזו שבמקרא. גם לא עלו, בסקר המפורט, מועמדים אחרים המתאימים לגלגלים.
קושי מסוים בתגלית החדשה הוא העדר כמות ניכרת של עצמות קרבנות, כעולה לכאורה מהושע ועמוס. שני גלגלים חשובים, המוזכרים במקרא ולא נתגלו עד עתה: גלגל יריחו וגלגל בנימין של שמואל. לדעתה של ארנה קובוס בית חגלה (עיר מקראית) הוא המקום של גלגל יריחו.
לקריאה נוספת.
ביבליוגרפיה נוספת נמצאת בפרשנויות השונות לספרי המקרא.
בית הכנסת אוהל יעקב החדש (מינכן)
בית כנסת אהל יעקב הישן (מינכן)
בית כנסת אהל יעקב החדש (מינכן)
ישראל במוקדמות המונדיאל
רפסודיה בנוסח בלו
רכס הגדעונים
רכס ג'דוע
SensorML
SensorML הוא אחד מסדרת סטנדרטי התקנים של ארגון ה–OGC (Open Geospatial Consortium). תקן SensorML מבוסס XML, מספק מודלים סטנדרטים לקידוד ואפיון סנסורים ותהליכי מדידות. SensorML יכול לשמש לתיאור מגוון רחב של סנסורים הכוללים פלטפורמות ניידות ונייחות הממוקמות במקום או באמצעות שליטה מרחוק על סנסורים מרוחקים.
כללי.
תקן SensorML כולל תמיכה בפונקציות כגון: מידע על סוג ומיקום הסנסור, עיבוד וניתוח מידע הנצפה מהסנסור, מנגנון תכנות וחתימת הסנסור. תקן זה מספק מודל המשמש לתיאור כל תהליך מעיבוד וניתוח מדידות וצפיות הנעשות על ידי הסנסור ועד הפקת מידע ברמה גבוהה מהמדידות והצפיות האלו. תקן זה מאפשר מרכז צפיית נתונים ברשת הסנסור, המורכבת מצפיות ומדידות, המהווה מרכז תצוגה למשתמש.
תהליכים ועיבודים הנעשים ב–SensorML הם כאלו הניתנים להשגה, גילוי וביצוע. על כל התהליכים להגדיר קלט ופלט נתונים, פרמטרים, שיטות וכן מעבד מטהדטה רלוונטי.
תקן SensorML מאפשר גישה מבטיחה ומדולרית לתיאור תהליכי שרשרת במערכת, בכך שהוא מאפשר הגדרת הליכי בסיס לשימוש בתהליכי שרשרת מורכבים. בנוסף למטאדה המועילה לגילוי, תבניות הליכי הבסיס מגדירות תבניות קלט/פלט ופרמטרים שונים להרצת התבנית. על הליכים אלו להיות מוגדרים כחלק בלתי נפרד מתהליכי השרשרת העיקריים, על כן הם מוגדרים ונשמרים בספריה בעת הצורך.
שפת ה–SensorML תוכננה בסטנדרט XML לתיאור מכשירי מדידה (גלאים, סנסורים וכדומה) ומערכות מדידה מורכבות (פלטפורמות ומצבור סנסורים) במטרה לאפשר הליך אוטומטי של עיבוד והזרמת נתונים על ידי תוכנה גנרית.
בהינתן מבחר זמין של מערכות הזקוקות לפתרון זה, שפה זו הפכה לדרך גנרית לתיאור שרשרת הליכים במערכת ודרכי העברת הנתונים בה. בהתאם לדפוס זה, רכיבים כגון גלאים, אקטואטורים ופילטרים ממודלים בפשטות יחסית על ידי הליכים קבועים וספציפיים המהווים חלק בלתי נפרד משרשרת הליכים מסובכת בהרבה. בהתאם לכך נוצרה יכולת לתיאור מערכות מהעולם האמיתי וכך שרשרת הליכי עיבוד נתונים דיגיטלי, בשימוש באותו תחביר, ובכך להפוך את תיאור המערכת והליכי העיבוד בתוכנה לפעול בצורה הדדית.
על אף ששפת SensorML יכולה לשמש כטכנולוגיית stand-alone, היא מציעה יכולת שילוב עם רכיבים במערכת סנסורים כגון שרת סנסורי צפייה (SOS – Sensor Observation Service) וכן שרת תכנון סנסורים (SPS – Sensor Planning Service). ישנו שימוש באותו תחביר בתיאור מבנה הנתונים בתוך השרת וה–SensorML, בדרך זו משופרת הקישוריות בין שרשרת ההליכים ב–SensorML עצמו לבין תזרים נתונים הנקלטים ונפלטים מאותו שרת.
תיאור סנסורים ומערכות.
ה–SensorML יכול לתאר מערכת מדידה מהעולם האמיתי על ידי כך שהוא מספק מבנה תשתיתי לרכיבים, ידע מיקומי (מיקום וזווית) ומאפיינים טכניים של המערכת. מאחר שרק נתוני פלט מתקבלים במערכות אלו ה–SensorML מבצעת שרשרת תהליכים כזו המתארת כיצד כמות המידע הנמדד הועברה, זאת על מנת לקבל ערכים חדשים, כך שערכים אלו ייצגו את השתלשלות הנתונים. ערכים כגון מיקום יחסי או מוחלט של רכיבים במערכת משלימים את הגדרתה.
מדידות הגלאי במערכת יכולות להיות מתוארות על ידי קבוצת פרמטרים גנריים החלים על כל סוג גלאי שהוא. פרמטרים אלו כוללים:
המידע המקומי אותו מספק תקן זה דיוק במיקום רוחבי וזמני תופעות נמדדות. כל רכיב במערכת, כמו גם המערכת עצמה, מחובר למסגרת משוב מתמטית המבצעת חישוב מיקום יחסי מאופן מוחלט, דבר זה מקבל חשיבות רבה כאשר מדובר על מערכת סנסורים הנשלטים מרחוק שם המיקום היחסי הוא עניין קריטי. תקן SensorML מאפשר היתוך נתונים ומשמש מעין תוכנת הבהרה לקבלת פרמטרים מדויקים של תופעות ראשוניות כגון: ערך אמיתי, מיקום, זמן, צפיפות, ותדירות כל זאת בשימוש בנתונים גולמיים ובמאפייני מערכת, יכולות אלו נובעות מכך שתקן זה מאפשר גישה ודרך סטנדרטית לתיאור סנסור יחיד ומערכת סנסורים.
תיאור המערכת מידע עבור התחקות אחר גלאים והתנהגות מערכת שלמה במטרה לזהות רצף בקלט נתונים כגון חתימה ספציפית או תופעה כלשהי.
תיאור שרשרת תהליכים.
בנוסף לאמור לעיל תקן SensorML מאפשר תיאור מפורט וברור של שרשרת תהליכי ליבה מרוכבים מתתי תהליכים המרכיבים אותם, דבר המקנה יכולת עיבוד של כל מידע ארכיוני או מידע בזמן אמת. שפת הליכי ה–SensorML בנויה בצורה כזו שתאפשר מתן שימוש חוזר מרבי ברכיבים ותמיכה בתזרים מידע כבר מתחילת התהליך.
בשיוך למערכת מדידה כלשהי, שרשרת ההליכים בנויה כך שעל ידי היתוך נתונים או תוכנת עיבוד קיימת הקניית אפשרות להכנסת נתונים הבאים מהמערכת ללא צורך בתיאור המערכת בכללותה, זהו כלי עזר המסופק על ידי כלי שילוב במערכת האחראים על עיבוד מידע המתאפר מתקן SensorML גנרי. במובן מסוים, דבר זה מאפשר שימוש ב–SensorML למתן יכולת "תצפית - נגזרת" בתיאור התהליך בו יישום מסוים יכול לייצר כמות מידע גדולה כל זאת ללא ידע מקורם של נתונים אלו.