ניתן לחלק תוכנות חוצות-פלטפורמות לשני סוגים; תוכנות מהסוג הראשון דורשות בנייה או הידור פרטני עבור כל סוג של פלטפורמה נתמכת, ואילו הסוג השני של תוכנות ניתן להרצה ישירה על גבי כל פלטפורמה מבלי הצורך בהכנות מיוחדות כלשהן. דוגמאות לתוכנות מהסוג השני הן תוכנות שנכתבות בשפה מפורשת (interpreted language), או תוכנות אשר עוברות הידור מקדים ל-bytecode יביל (ניתן להעברה בין פלטפורמות), אשר המפרשים או חבילות ההרצה (run-time packages) עבורם הם רכיבים סטנדרטיים בכל הפלטפורמות.
פלטפורמות.
פלטפורמה היא השילוב בין חומרה לתוכנה, אשר משמשים להרצת יישומי מחשב. ניתן לתאר פלטפורמה פשוט כמערכת ההפעלה או כארכיטקטורת המחשב, או שהיא יכולה להיות השילוב של שניהם. כנראה שהפלטפורמה המוכרת ביותר היא Microsoft Windows אשר רצה על גבי ארכיטקטורת x86. פלטפורמות אחרות מוכרות היטב של מחשבים אישיים כוללות את Unix/לינוקס ואת Mac OS X (שתי הפלטפורמות האלה הן בעצמן חוצות-פלטפורמות). גם מכשירים רבים כגון טלפונים סלולריים מהווים פלטפורמות מחשוב. ניתן לכתוב יישומי מחשב כך שיהיו תלויים במאפיינים של פלטפורמה מסוימת – החומרה, מערכת ההפעלה, או המכונה הווירטואלית שהם רצים עליה. הפלטפורמה של Java היא פלטפורמה המבוססת על מכונה וירטואלית, אשר יודעת לרוץ על גבי סוגים רבים של מערכות הפעלה וחומרה, ומהווה פלטפורמה פופולרית לכתיבת תוכנה עבורה.
פלטפורמות חומרה.
המושג פלטפורמת חומרה יכול להתייחס לארכיטקטורת המחשב או לארכיטקטורת המעבד. לדוגמה, מעבדים מסוג x86 ו-x86-64 מהווים את אחת מארכיטקטורות המחשב הנפוצות ביותר בשימוש במחשבים שולחניים ובמחשבים ניידים המיועדים לשימוש כללי. לרוב, מחשבים מסוג זה מריצים את אחת מהגרסאות של Microsoft Windows, אם כי הם יכולים להריץ גם מערכות הפעלה אחרות, כגון לינוקס, OpenBSD, NetBSD, Mac OS X ו-FreeBSD.
ארכיטקטורת ARM נפוצה בטלפונים חכמים ובמחשבי לוח אשר מריצים את מערכות ההפעלה אנדרואיד ו-iOS ומערכות הפעלה אחרות למכשירים ניידים.
פלטפורמות תוכנה.
פלטפורמת תוכנה יכולה להיות מערכת הפעלה או סביבת תכנות, אבל נפוץ יותר הוא השילוב בין השתיים. הפלטפורמה של ג'אווה ראויה לציון כמקרה יוצא מן הכלל לכך, מכיוון שהיא משתמשת במכונה וירטואלית לצורך הרצת הקוד שעבר הידור (Java bytecode), ובכך הופכת את הקוד לבלתי תלוי במערכת ההפעלה.
דוגמאות לפלטפורמות תוכנה:
הפלטפורמה של Java.
כפי שנאמר קודם, הפלטפורמה של ג'אווה מהווה חריגה מהכלל שאומר שמערכת ההפעלה היא פלטפורמת התוכנה. ג'אווה משתמשת במכונה וירטואלית ("מעבד וירטואלי"), אשר מריצה את כל הקוד שנכתב בשפת Java. זה מאפשר לאותו קובץ הרצה בינארי לרוץ על גבי כל המערכות שתומכות בג'אווה, באמצעות השימוש במכונה הווירטואלית של ג'אווה (JVM). קובצי ההרצה של ג'אווה אינם מבוצעים ישירות (natively) על גבי מערכת ההפעלה. זאת אומרת שגם Windows וגם לינוקס לא מריצות תוכניות ג'אווה באופן ישיר, ובמקום זאת התוכניות מורצות על ידי ה-JVM, אשר רצה על גבי מערכת ההפעלה.
למרות העובדה שקוד Java אינו רץ natively - כמו קוד שעבר הידור לשפת מכונה ורץ ישירות על גבי מערכת ההפעלה (כמו קוד בשפת ++C לדוגמה), ל-JVM יש יכולת מלאה לספק את השירותים שבדרך כלל מספקת מערכת ההפעלה, כגון קריאה וכתיבה לדיסק וגישה לרשת, וזאת בתנאי שניתנו ההרשאות המתאימות. ה-JVM מאפשרת למשתמש לקבוע את רמת האבטחה המתאימה, אשר תלויה ב-Access control list. לדוגמה, גישה לדיסק ולרשת ניתנת בדרך כלל רק ליישומים "שולחניים" רגילים, אבל אינה ניתנת ל-Applets מבוססי דפדפן.
פלטפורמת ה-Java Native Interface גם יכולה לשמש כדי לאפשר גישה לפונקציות ספציפיות למערכת ההפעלה. כיום ניתן להריץ תוכניות ג'אווה על גבי מערכות ההפעלה Microsoft Windows, Mac OS X, לינוקס ו-Solaris. עבור יישומים למכשירים ניידים, משתמשים בתוספים לדפדפנים במכשירים מבוססי Windows ו-Mac, ומערכת ההפעלה אנדרואיד כוללת תמיכה מובנית ב-Java.
תוכנה חוצת-פלטפורמות.
כדי שתוכנה תיחשב חוצה-פלטפורמות, עליה להיות מסוגלת לפעול על גבי יותר מארכיטקטורת מחשב או מערכת הפעלה אחת. פיתוח תוכנה כזאת עשוי להיות מורכב ולארוך זמן רב מכיוון שלמערכות הפעלה שונות יש ממשקי תכנות יישומים (APIs) שונים (לדוגמה, לינוקס משתמשת ב-API שונה מזה של Windows).
העובדה שמערכת הפעלה מסוימת יכולה לרוץ על גבי ארכיטקטורות מחשב שונות, לא אומרת שתוכנה שנכתבה עבור אותה מערכת הפעלה בהכרח תוכל לעבוד על כל הארכיטקטורות שמערכת ההפעלה תומכת בהן. דוגמה לכך היא ערכת היישומים OpenOffice.org, שבגרסה שלה משנת 2006 לא יכלה לרוץ על גבי מעבדי AMD64 או Intel 64 (ארכיטקטורת x86-64); בעיה זו טופלה מאז, ומרבית ערכת היישומים של OpenOffice.org עברה porting למערכות 64 ביט האלה. זה גם מעיד על כך שהעובדה שתוכנה נכתבה בשפת תכנות פופולרית כגון C או ++C, זה עדיין לא אומר שהיא תוכל לרוץ על גבי כל מערכות ההפעלה שתומכות בשפת התכנות הזאת, או אפילו על גבי אותה מערכת ההפעלה על גבי ארכיטקטורה שונה.
יישומי רשת.
בדרך כלל מתייחסים ליישומי רשת כאל יישומים חוצי פלטפורמות, כיוון שבאופן אידיאלי הם נגישים מכל אחד ממגוון הדפדפנים הזמינים במערכות הפעלה שונות. יישומים כאלה בדרך כלל משתמשים בארכיטקטורת שרת-לקוח, והם משתנים מאוד מבחינת המורכבות והפונקציונליות שלהם.
Cross platform
אוסטרליה במשחקים הפאראלימפיים
אוסטרליה השתתפה לראשונה במשחקים הפאראלימפיים באולימפיאדת הנכים רומא (1960) שהייתה אולימפיאדת הנכים הראשונה, ומשתתפת במשחקי הקיץ הפאראלימפיים מאז בקביעות. במשחקי החורף משתתפת אוסטרליה מאז אולימפיאדת הנכים גאליו (1980).
לאורך השנים זכתה המשלחת האוסטרלית ב-1,125 מדליות פאראלימפיות במשחקי הקיץ הפאראלימפיים, מהן 368 מדליות זהב, נתון המדרג אותה כמשלחת החמישית בטיבה בכל הזמנים במשחקים אלו. במשחקי החורף זכתה המדינה ב-34 מדליות.
היסטוריה.
אל אולימפיאדת הנכים הראשונה שנערכה ברומא בשנת 1960 שלחה אוסטרליה משלחת של שישה ספורטאים (חמישה גברים ואישה) שזכו בעשר מדליות פאראלימפיות (3 מדליות זהב, 6 כסף ומדליית ארד אחת). האישה היחידה במשלחת, דפני קיני, בלטה בקרב הספורטאים בהישגיה במשחקים כשזכתה בשתי מדליות זהב (שתיהן בשחייה), ובשתי מדליות כסף (בהטלת כידון וחץ וקשת).
לאולימפיאדת הנכים טוקיו (1964) שלחה אוסטרליה משלחת של 18 ספורטאים (14 גברים וארבע נשים) שזכו ב-30 מדליות פאראלימפיות. בשורותיה של המשלחת האוסטרלית בלטה במיוחד השחיינית אליזבת אדמונדסון, שהייתה בת 14 בלבד וזכתה בשלוש מדליות זהב פאראלימפיות, תוך שהיא שוברת שלושה שיאי עולם במקצי שחייה ל-50 מטרים.
אל המשחקים שהתקיימו בתל אביב בשנת 1968 שלחה אוסטרליה 36 ספורטאים (24 גברים ו-12 נשים) שקטפו 38 מדליות פאראלימפיות (15 מזהב, 16 מדליות כסף ו-7 מדליות ארד) שהציבו את המדינה במקום הרביעי מבחינת כמות המדליות בהן זכתה. בנוסף לאדמונדסון, שזכתה בשתי מדליות זהב, תוך שהיא קובעת שני שיאי עולם נוספים, התבלטה גם השחיינית לוריין דוד שהתחרתה במשחים קצרים של 25 מטרים, וזכתה בשלוש מדליות זהב פאראלימפיות, תוך שהיא קובעת גם כן שלושה שיאי עולם בקטגוריית הנכות שלה (קלאס 2).
ברבל וקל
ברבל אקרט-וקל (בגרמנית: Bärbel Eckert-Wöckel; נולדה ב-21 במרץ 1955) היא אתלטית מזרח גרמניה בעבר, אלופה אולימפית, בעלת 4 מדליות זהב, שתיים בכל אולימפיאדה (מונטריאול 1976 ומוסקבה 1980), אלופת אירופה ושיאנית עולם.
ביוגרפיה.
וקל נולדה בלייפציג.
שיאנית עולם.
באליפות אירופה באתלטיקה שנערכה ברומא, איטליה בספטמבר 1974 זכתה וקל במדליית זהב בריצת שליחות 4x100 מטר בשיא עולם חדש של 42.51 שניות. נוסף לכך, היא סיימה במקום שביעי בריצת 100 מטר בתוצאה של 11.46 שניות.
אלופה אולימפית.
באולימפיאדת מונטריאול (1976) זכתה וקל בשתי מדליות זהב, בריצת 200 מטר בשיא אולימפי חדש של 22.37 שניות, לפני אנגרט ריכטר ממערב גרמניה (22.39 שניות) ובת ארצה רנטה שטכר (22.47 שניות) ובריצת שליחות 4x100 מטר בשיא אולימפי חדש נוסף של 42.55 שניות, לפני מערב גרמניה (42.59 שניות) וברית המועצות (43.09 שניות).
באולימפיאדת מוסקבה (1980) זכתה וקל בשתי מדליות זהב כמו באולימפיאדת מונטריאול והגנה על תואריה. בריצת 200 מטר בשיא אולימפי חדש של 22.03 שניות, לפני נטליה בוצ'ינה מברית המועצות (22.19 שניות) ומרלין אוטי מג'מייקה (22.19 שניות) ובריצת שליחות 4x100 מטר בשיא עולם חדש של 41.60 שניות, לפני ברית המועצות (42.10 שניות) ובריטניה (42.43 שניות).
באליפות אירופה באתלטיקה שנערכה באתונה, יוון 1982 זכתה וקל ב-3 מדליות, 2 זהב ו-1 כסף. מדליות זהב בריצת 200 מטר בשיא תחרות חדש של 22.04 שניות ובריצת שליחות 4x100 מטר בשיא תחרות חדש נוסף של 42.19 שניות, ומדליית כסף בריצת 100 מטר בתוצאה של 11.20 שניות.
תוכנית האימרוץ.
לאחר איחוד גרמניה נחשפה תוכנית האימרוץ של גרמניה המזרחית, בה נתנו סטרואידים אנאבוליים באופן שיטתי לספורטאים רבים.
חמש (אלבום)