הסטטינים פועלים כמעכבים תחרותיים של האנזים HMG-CoA רדוקטז, מאחר שהם דומים לליגנד של אנזים זה (החומר עליו האנזים פועל): הם "תופסים את מקומו" של הליגנד המקורי (HMG-CoA) ובכך מחבלים ביכולת ההמרה של HMG-CoA ל-Mevalonate, שהוא חומר הגלם הנחוץ ליצירת הכולסטרול ותירכובות חיוניות נוספות.
עיקר הכולסטרול הקיים בגוף הוא כתוצאה מייצור עצמי (אנדוגני) בכבד ורק מיעוט ממנו מגיע ישירות מתזונה (אקסוגני). לכן, עיכוב פעולתו של האנזים HMG-CoA רדוקטז יביא להורדת רמות הכולסטרול בדם. עיקר הייצור של כולסטרול בכבד מתבצע בלילה (בזמן שבו אין אספקה ישירה של כולסטרול מהמזון), ולכן סטטינים בעלי משך זמן חיים קצר נלקחים בערב כדי למקסם את השפעתם.
בנוסף להורדת רמת הכולסטרול בגוף, מביאים הסטטינים גם לייצור מוגבר של קולטני LDL בתאי הכבד. תאי הכבד חשים את הירידה ברמות הכולסטרול ומפצים על ידי ייצור מוגבר של קולטני LDL במטרה לאסוף את הכולסטרול מזרם הדם. לסטטינים קיימים אפקטים נוספים - כך למשל, במחקר ASTEROID נמצא כי מתן סטטין הקטין נגעים טרשתיים (atheroma). נטען, כי לסטטינים תפקיד מניעתי במחלות קרדיו-ווסקולריות באמצעות 4 מנגנונים שונים:
לססטינים יש השפעה מיטיבה גם על אנשים שאינם סובלים מכולסטרול גבוה. במחקר משנת 2008 נמצא כי לקיחת סטטינים אצל אנשים עם רמת CRP גבוהה ורמת כולסטרול תקינה, הביאה לירידה בהיארעות אוטם שריר לב, שבץ, צנתורים ותעוקת חזה, ותמותה כוללת (בהפרשים של 0.2, 0.16, 0.36 ו-0.25 אחוזים לשנה בהתאמה). סטטינים מקושרים גם לירידה משמעותית בסרטן הערמונית, הגדלה שפירה של הערמונית, אין-אונות ואי שליטה על מתן שתן אצל גברים מבוגרים. עם זאת, לגבי נשים, כפי שהסתבר במטא-אנליזה שפורסמה ב-2012, אין הוכחה לתועלת במניעת תמותה או מניעת אירועים-מוחיים מטיפול בסטטינים (זאת למרות הפחתה במספר אירועי לב-וכלי-דם). בדומה, שיתוף מבוגרים (בני 75 שנים ומעלה) במחקרים רלוונטיים הוא מצומצם במיוחד והמידע לגבי התועלת והסיכון שבטיפול בסטטינים בגילאים אלו מוגבל. במטה-אנליזה שפורסמה ב-2013 לגבי בני 75+ ללא מחלת-לב וכלי דם מוכחת, לא נמצאה תועלת משמעותית לטיפול בסטטינים בהפחתת תמותה. זאת, למרות הפחתה משמעותית באירועי לב-וכלי-דם. כלומר, ייתכן שהנזקים מהטיפול המניעתי-הראשוני משתווים מתועלתו בגילאים אלו.
שימוש ואינדיקציות לשימוש.
עיקר השפעתם של הסטטינים הוא בהפחתת רמות כולסטרול LDL ("הכולסטרול הרע" אשר אחראי על אספקת הכולסטרול לתאי הגוף, כולל תאי האנדותל, כנשא של כולסטרול בנוזל הפלסמה, ומקובל לראותו כמזיק ללב ולכלי הדם על ידי נטייה לשקוע על דפנות עורקי הדם ולגרום לטרשת עורקים). חישוב מצא כי הורדה של רמת ה-LDL ב-1.8 מילימול לליטר (70 מיליגרם לדציליטר) על ידי סטטינים, מתורגמת ל-60% ירידה בסיכוי למאורעות לבביים כגון מוות לבבי פתאומי או התקף לב, ולירידה של כ- 17% בסיכוי לשבץ.
האינדיקציות למרשם סטטינים השתנו במהלך השנים וכיום הם ניתנים כטיפול ראשוני או שניוני במניעת מחלה קורונרית, אוטם לבבי, שבץ איסכמי ומחלת עורקים היקפיים.
הסטטינים הקיימים כיום מחולקים לשתי קבוצות- סטטינים סינתטיים, ומוצרי תסיסה (Fermentation derived). להלן מספר דוגמאות לסטטינים:
תופעות לוואי.
למידע מוסמך ועדכני יש לקרוא את ה של התרופה עצמה.
רבדומיולוזיס כשלעצמו עלול להביא לאי ספיקת כליות חריפה ולמוות. במחקר Graham משנת 2004 נבדקו הנתונים של 250,000 מטופלים שנטלו סטטינים בין השנים 1998-2001. הסיכון לרבדומיוליזיס היה 0.5% במרבית הסטטינים למעט אם נלקח cerivastatin (בשמה המסחרי- lipobay) אשר הגדילה את הסיכון לרבדומיוליזיס. תרופה זו הורדה מהמדפים בשנת 2001 כתוצאה מהסיכון המוגבר לרבדומיוליזיס.
תופעות לוואי שכיחות אחרות כוללות דלקת במעברי האף, כאב גרון, דימום מהאף, תגובה אלרגית, עלייה ברמות הסוכר בדם, עלייה בקראטין קינאז בדם, כאב ראש, בחילה, עצירות, גזים, קשיי עיכול, שלשול, תוצאות בדיקות דם המראות ליקוי בתפקוד הכבד.
תופעות לוואי נוספות, חלקן נדירות, שדווחו הן: נדודי שינה, ירידה בזיכרון וכן תופעות אלרגיות רבות (כולל לופוס).
תופעות לואי ששכיחותן אינה ידועה (תופעות אשר שכיחותן טרם נקבעה) כוללות: זיהומים בדרכי הנשימה העליונות, מגוון שינויים בעור (כגון גבשושיות, שינוי בצבע, יובש של העור או הריריות, שינויים בשיער או בציפורניים), התכווצויות שרירים, הפרעה בזיקפה, מחלת ריאה אינטרסטיציאלית (בעיות בנשימה כולל שיעול מתמשך או קוצר נשימה או חום) ודיכאון.
אין ליטול סטטינים בתקופת ההיריון.
בנוסף, שתיית מיץ אשכוליות מקטינה את המטבוליזם של הסטטינים (מנגנון ציטוכרום p450) ולכן מעלה את רמת התרופה בגוף כתוצאה מפירוק מוקטן של התרופה בכבד, ועל כן לא מומלץ לשתות מיץ אשכוליות יחד עם נטילת סטטינים, לאור החשש מהעלאת תופעות הלוואי כתוצאה מהעלאת רמות התרופה בדם.
יורם הלוי
יורם הלוי (נולד ב-1963) הוא ניצב בדימוס במשטרת ישראל, שכיהן כמפקד הימ"מ, להב 433, משמר הגבול, מחוז דרום ומחוז ירושלים.
קורות חייו.
קריירה מוקדמת.
יורם הלוי נולד וגדל בקריית משה שבירושלים, בן למשפחה בת 8 ילדים. למד בבית הספר הימלפרב בבית וגן. התגייס לצה"ל ב-1981, התנדב לצנחנים, שובץ בגדוד 202 ולחם במלחמת לבנון הראשונה. עם שחרורו התגייס למשטרת ישראל לתפקיד לוחם בימ"מ. ביחידה התקדם, עבר קורס קציני חי"ר ומילא תפקידי מפקד צוות ומפקד מחלקה, השתתף בפריצה ל"אוטובוס האמהות" ובאוגוסט 1989 נפצע במהלך מרדף אחר מחבל. בהמשך כיהן כקצין הדרכה וכקצין אגף המבצעים של הימ"מ, בתפקיד זה שימש בעת חטיפתו של נחשון וקסמן ולאחר שמבצע החילוץ לא הוטל על הימ"מ, עזב הלוי את היחידה.
הלוי עבר לפקד על יחידת המסתערבים של משמר הגבול ביהודה ושומרון ואחר כך על יחידת הגדעונים. בהמשך פיקד על היחידה המרכזית של מחוז ירושלים וב-2003 מונה למפקד מרחב דוד, האחראי על העיר העתיקה. בנובמבר 2005 קודם לדרגת תת-ניצב ומונה למפקד משמר הגבול בירושלים, ב-2007 נקרא לחזור לימ"מ ולפקד על היחידה, זאת על אף שהתפקיד נשא תקן נמוך יותר מדרגתו.
כניצב במשטרת ישראל.
בינואר 2009, קודם לדרגת ניצב ומונה במקביל לתפקידו כמפקד הימ"מ, גם למפקד יחידת להב 433, יחידת עילית של המשטרה המאגדת בתוכה את היחידות המיוחדות של המטה הארצי. חודשים ספורים לאחר מינויו פורסם כי הלוי יסיים את תפקידו ויעבור לפקד על אגף קהילה ומשמר אזרחי, זאת על רקע חילוקי דעות עם מפקד אגף חקירות ומודיעין, יואב סגלוביץ. דו"ח מבקר המשרד לביטחון פנים העלה כי היחסים העכורים בין סגלוביץ והלוי פגעו בתפקוד יחידה 433.
ב-1 במאי 2010 מונה למפקד אגף קהילה ומשמר אזרחי. במסגרת תפקידו עיצב תפיסה חדשה להפעלת מערך המתנדבים במשטרת ישראל אשר כללה את הארכת תקופת הכשרתם והגברת המוטיבציה להתנדבות. שנה אחר כך מונה למפקד משמר הגבול. במסגרת פיקודו על משמר הגבול גיבש את "תפיסת ההפעלה של משמר הגבול" שנועדה להגדיר את תחומי האחריות של החיל מול מחוזות משטרת ישראל. במסגרת תפיסת ההפעלה משמר אחריות קיבל אחריות על הטיפול במגזר הכפרי, פורקו שבע יחידות ביטחון אישי, ואוחדו יחידות קטנות להקמת יחידות שחר 101, שהפכו לכוח המרכזי של משמר הגבול במאבק בפשיעה. כמו כן, הורחבו יחידות סיירת משמר הגבול. יחידת מתילן ירושלים מוזגה עם יחידת ימ"ס ירושלים. בנוסף, הוקם בית ספר ייעודי למערך המתנדבים של משמר הגבול ומערך מפקדים מתנדבים בכל מרחבי משמר הגבול. במסגרת תפיסת ההפעלה יחידות משמר הגבול שולבו, לראשונה, בתהליכי מדידה ארגוניים במסגרת משטרת ישראל במטרה לייעל את פעילות החייל.
בנובמבר 2012 מונה למפקד מחוז דרום, בעקבות סבב מינויים במשטרה שנבע מפיטוריו של ניסו שחם. הוא נכנס לתפקיד כשבוע ימים לפני התכנון, על רקע מבצע עמוד ענן. במהלך המבצע התמודד מחוז דרום עם ירי של כ-1,500 רקטות לתחומו, ותוגבר בהיקף של מאות שוטרים. תחת פיקודו של הלוי המחוז התמודד עם אתגרים ביטחוניים במבצע צוק איתן, בשנת 2014, בו הלחימה נמשכה יותר מחודשיים, כאשר לשטחו של המחוז נורו כ-3,500 רקטות. אתגרים נוספים בתקופת פיקודו של יורם הלוי על מחוז דרום היו ההערכות להקמת עיר הבה"דים ומתקן השהייה "חולות". כמו כן, בוצעה תוכנית להגברת שיתוף הפעולה מול המגזר הבדואי אשר כלל פריסת שירותי משטרה ביישובים הבדואים - הוקמו ארבע נקודות משטרה חדשות במגזר הבדואי.
בפברואר 2016 מונה למפקד מחוז ירושלים. במסגרת התפקיד הוביל מהלך לחיזוק המענה לשכונות מזרח ירושלים על ידי הקמת מרכזי שירות משולבים (מש"מים) בשכונות הערביות המשלבים מספר גופים שלטוניים שונים תחת קורת גג אחת, ומספקים שירות אזרחי לרווחת הציבור הערבי. ב-14 ביולי 2017 נרצחו שני שוטרים בהר הבית. בעקבות האירוע הורה הלוי, לראשונה מאז 1967, על סגירת הר הבית לכניסת מוסלמים על מנת לבצע בצורה נרחבת את הליך החקירה המורכב. בימים שלאחר מכן התפתח מול הווקף והציבור המוסלמי בארץ ובעולם "משבר המגנומטרים", שטמן חשש להתפרצות אינתיפאדה חדשה, אך המשבר הסתיים לבסוף כמעט ללא נפגעים. בתקופת פיקודו של הלוי על מחוז ירושלים תוגבר המחוז באופן קבוע וחוזק במאות תקנים חדשים.
בנובמבר 2018, ארבעה ימים לאחר שהשר לביטחון הפנים, גלעד ארדן, הודיע כי מועמדו לתפקיד המפכ"ל הוא ניצב משה אדרי, פנה הלוי לארדן והודיע על כוונתו לסיים את תפקידו במחוז ירושלים ולפרוש משירות פעיל. בפברואר 2019 סיים את תפקידו כמפקד מחוז ירושלים.
הלוי נשוי ואב לשלושה ילדים. בעל תואר ראשון במדע המדינה ותואר שני בחינוך.
הארי מרקוביץ'
סטטינים