פירוש השם הלטיני, Onobrychis, הוא 'מאכל חמורים', בשל היותו צמח מספוא טוב, כמו פרפרניים אחרים. המין העיקרי המשמש למספוא הוא 'כרבולת בקייתית' - 'Onobrychis viciifolia'. שמם האנגלי העממי הוא Sainfoin. מקור שם זה בצרפתית - ופירושו 'קש בריא'.
תיאור מורפולוגי.
עלי סוג זה מנוצים - כלומר, מחולקים לעלעלים רבים הערוכים משני צידי העורק הראשי של העלה. מספר העלעלים אינו זוגי. פרח הכרבולת אופייני למשפחה, צבע כותרתו לרוב בגווני סגול-ורוד והפרח נישא על עוקץ ארוך (עוקץ הפרח הוא כינוי לאיבר הנושא אותו מן הגבעול).
פרי הכרבולת מאופיין בדופן קשיחה מאוד שאינה נפתחת - תכונה שמבדילה אותו מסוגים אחרים במשפחה, ואחראית בין השאר לאופן הנביטה של הצמח. צורת הפרי פחוסה, עגולה או חצי עגולה, כאשר למינים רבים צורת פרי עדשתית אופיינית, ולמינים רבים צורת פרי כרבולתית. פירותיהם של כל המינים מגוממים. לרוב המינים שמופיעים בארץ ישראל צורת פרי כרבולתית. הגדרת המינים נעשית על פי צורת הפרי.
מנגנון הנביטה.
הפרי מכיל 3-1 זרעים. כאמור, הפרי אינו נפתח, וגם כשהצמח נמצא בשלב של פריחה והפצת פירות, עקירת הצמח תגלה את פרי צמח האם, ותאפשר את הגדרת המין. תכונה זו מצפינה בחובה גם את מנגנון הנביטה המיוחד של הכרבולת. במינים רבים, גודל הזרעים אינו אחיד. בשנה הראשונה לאחר חניטת הפרי, במידה שהתנאים החיצוניים יאפשרו זאת - מבחינת משקעים ואקלים, ינבוט הזרע הגדול. 'מד הגשם' של הצמח הוא הדופן הקשיחה - רק כמות גדולה של משקעים תחדור אל קליפת הזרע, ותאפשר את תחילת הנביטה. כך, ינבטו הזרעים הבאים לפי הסדר, בעונות שונות - דבר שיבטיח את המשך קיום המין, גם במקרה שהתנאים החיצוניים לא ייטבו, ולא יאפשרו חניטת פירות.
מידע נוסף אודות מנגנוני נביטה של צמחים באזורים יובשניים ניתן לקרוא במאמרו של אבי שמידע 'הקזינו בבורסת האקולוגיה' (ראו קישורים חיצוניים).
מכבי תל אביב (פירושונים)
הפועל תל אביב (פירושונים)
הפועל ירושלים (פירושונים)
נווה זאב
מכבי אשדוד (בדמינטון)
מכבי אשדוד בדמינטון הוא מועדון הבדמינטון של אגודת מכבי אשדוד, אחד ממועדוני הבדמינטון הגדולים והוותיקים בישראל.
המועדון הוקם בשנת 1967 וכולל קבוצות ליגה מקצועיות, קבוצות חובבים וקבוצת ילדים ונוער.
היסטוריה.
בזמן המנדט הבריטי, המשחק היה מקובל אצל חיילים מהצבא הבריטי. אחרי קום המדינה שחקו בדמינטון בחיפה וכן בבאר שבע בשנות ה-60 – יוזמת עולים מהודו.
ב-1967 הוקם מועדון באשדוד ביוזמת יוסף גפן שהתחיל את דרכו כמפגש שכנים על הדשא של בית משותף, ולאחר כמה חודשים מצא קורת גג בבית מכבי שרק נבנה.
באותם ימים הוקם מועדון בכפר שמריהו וכתוצאה ממכתב של מכבי אשדוד לעיתונות נקשר קשר בין שלושה מועדונים שהיו קיימים אז בישראל: באשדוד, חיפה וכפר שמריהו.
ב-3 בדצמבר 1968 התקיים המפגש הראשון בין מועדוני בדמינטון בישראל כאשר קבוצת מכבי אשדוד נסעה לכפר שמריהו. אז התחילה פעילות בין שלושת המועדונים והוחלט לארגן אליפות ליגה.
המועדונים בכפר שמריהו ובחיפה הפסיקו לפעול במשך השנה. וכך מכבי אשדוד נשארה בודדה בישראל. בשנת 1968 הוגשה בקשה לאיגוד הבינלאומי לקבל את מכבי אשדוד כחברת משנה (במקום גוף לאומי שאז לא קיים). הבקשה התקבלה ובין היתרונות היו קבלת מידע על ענף הבדמינטון בעולם ועדכונים לחוקה.
במשך חמש שנים מכבי אשדוד המשיכה לפעול כמועדון הבדמינטון היחידי בישראל עד להקמת מועדון הבדמינטון של הפועל פרדס חנה. באותה שנה (1975) מכבי אשדוד ארגנה אליפות פתוחה בהשתתפות 11 שחקנים כולל שניים מחו"ל (הודו ותאילנד) שהיו סטודנטים באוניברסיטה העברית בירושלים.
הקמת האגודה והליגה.
בשנת 1975 הוקמו מועדוני בדמינטון באשקלון, גבעתיים וראשון לציון וב-1976 לאחר תקופה של מפגשים ידידותיים בין מועדונים הוחלט על הקמת האגודה הישראלית לבדמינטון ונבחרו כמנהיגי הענף הראשונים בישראל: יוסף גפן (נשיא) ומיכאל שניידמן (סגן נשיא).
מיד התחילה פעילות מוגברת ובין היתר תוכננו משחקי ליגה, אליפויות לבוגרים, נוער וילדים וגם קורס למדריכים במסגרת מכון וינגייט.
באותה שנה הוגשה בקשה להתקבל לאיגוד הבינלאומי, אך הבקשה נדחתה עקב התנגדותן של שתי מדינות - איראן ושוודיה, כתוצאה מפעילות נמרצת על ידי יואל האסקל, יו"ר מכבי אירופה ויליד שוודיה, האחרונה חזרה מהתנגדותה. האסקל גם הדגיש כי השתתפות שחקני ישראל באליפות העולם בשוודיה (ב-1977) תעזור כדי להשפיע בצורה חיובית על קבלת ישראל כחברת האיגוד הבינלאומי.
כיוון שמכבי אשדוד הייתה חברת האיגוד הבינלאומי הוחלט לשלוח משלחת לאליפות העולם בשם "מכבי אשדוד". שני שחקנים ויקטור יוסים ודוד זכריה וראש משלחת יוסף גפן נסעו על חשבונם. להפתעת השלושה דגל ישראל הונף באולם לצד דגלי 26 מדינות נוספות, עובדה שהייתה שנויה במחלוקת בשנים אלו. באספה הכללית של האיגוד הבינלאומי ישראל התקבלה כחברה, והחברות של מכבי אשדוד בוטלה. ב-1977 הוחלט לצרף את ענף הבדמינטון למשחקי המכביה, ולכינוס הפועל ב-1979. הענף נכלל לאגודות הספורט של הפועל, מכבי ואליצור.
בשנת 1979 נבחרת ישראל בבדמינטון השתתפה לראשונה בתחרות בינלאומית בחו"ל כאשר הופיעה כקבוצה אורחת בתחרות La Plume D'or שהתקיימה בפורטוגל. מאז נבחרות ישראל ושחקני ישראל משתתפים בתחרויות שונות באירופה.
בדמינטון התקבל כענף בהתאחדות לספורט בישראל, דבר המאפשר יותר פעילות הן מבחינה לאומית והן מבחינה בינלאומית ולבוגרים ולנוער, והרבה מכך הודות להקמת ותחזוק המועדון מכבי אשדוד שייצא שחקנים, ארגן תחרויות והשתתף בייסוד ספורט זה בישראל.
כיום המועדון מקיים קבוצות ליגה מקצועיות, קבוצות חובבים וקבוצת ילדים ונוער.
סמל המועדון.
בשנת 2007 התווסף לסמל המספר 40. שמציין 40 שנות פעילות למועדון.
תארים קבוצתיים ואישיים בתחום הבדמינטון למועדון.
אליפות הליגה הלאומית לבדמינטון.
1977, 1979, 1980, 1981, 1982, 1983, 1984, 1986, 1987, 1993, 1994, 1995, 1996, 2002, 2005
אליפויות בינלאומיות.
עיטור הוקרה מה - BWF הוענק ליוסף גפן על פיתוח הבדמינטון בישראל.
מסוף רדינג
מסוף רדינג הוא מסוף תחבורה ציבורית, השוכן בשדרות רוקח בצפון תל אביב, והקרוי על שם תחנת הכוח רדינג הנמצאת בסמוך לו. המסוף גובל בבית הלוויות של תל אביב ממזרח, בשדרות רוקח מדרום, בנחל הירקון ממערב ובחוות הדלק של תחנת הכוח רדינג מצפון.
מסוף רדינג הוקם כחלק מתפיסה שאומצה בשנות ה-70 ובשנות ה-80, ואשר מטרתה הייתה לרכז את תחנות המוצא של קווי האוטובוסים בתל אביב במסופים מרכזיים. מסופים אלה הוקמו בשיטת חנה וסע, והם פינו את רחובות העיר מאוטובוסים חונים. חניונים דומים הוקמו, בין היתר, במסוף כרמלית, במסוף 2000 ובמסוף אוניברסיטת תל אביב. אל מסוף רדינג הועברו תחנות המוצא של מספר קווי אוטובוס, בעיקר מכיכר פלומר שבמגרשי התערוכה הישנים, בצידו הדרומי של הירקון.
כיום פועלים במסוף אוטובוסים של חברות דן, אגד, קווים, מטרופולין ונתיב אקספרס, אפיקים וכן תחנת המוצא של מוניות השירות בקו 4. מהמסוף יוצאים קווי אוטובוס לרחבי תל אביב, לחולון, בת ים, ראשון לציון ואל בקעת אונו, וכן אל השרון והשומרון. התנועה במסוף רבה, ומדי יום מגיעים אליו ויוצאים ממנו מאות אוטובוסים. סמוך למסוף שוכנים שלושה מגרשי חניה שבהם 1,500 מקומות חניה סך הכל. במטרה לעודד את השימוש במסוף, בוטלה האגרה במגרשי החניה באמצע שנת 2008.
החל מקיץ 2009, משמש המסוף תחנת מוצא לרוב קווי הלילה המופעלים בגוש-דן ולקווי הלילה הבין העירוניים.
קווי תחבורה ציבורית המתחילים במסוף.
קווי אוטובוס.
מקרא סימנים:
מוניות שירות.
מסוף רידינג מהווה תחנת מוצא לשלושה קווי מוניות שירות פנימיים. כל קווי מוניות השירות היוצאים מהתחנה מקבלים את כרטיס הרב קו.
תווך
תווך הוא מה שדרכו מתפשט גל. חומר (מוצק, נוזל או גז) יכול לשמש כתווך לסוגים שונים של גלים, לדוגמה גלי קול. ריק יכול לשמש כתווך לגל אלקטרומגנטי (כמו אור או גלי רדיו), אך לא לגל קול. תווך יכול להיות גם מבנה כמו גלבו, סיב אופטי או חוט נחושת. תווך מאופיין על ידי מהירות ההתקדמות של גל דרכו ועל ידי האזור במרחב התלת ממדי שבו הוא מוגדר. כאשר גל מתקדם בתווך מתרחשת בינו לבין התווך אינטראקציה מסוגים שונים, ביניהם ניחות, בליעה, החזרה ושבירה. מעבר מתווך בעל מהירות התקדמות אחת לתווך בעל מהירות התקדמות אחרת גורם לשבירה והחזרה.
תכונות של תווך.
האופן שבו גלים עוברים בתווך נקבע לפי משוואת הגלים של התווך. משוואת הגלים היא משוואה דיפרנציאלית הקושרת בין הנגזרות של הגל לפי הזמן לנגזרות לפי המרחב, וקובעת את האופן שבו גלים מתקדמים בתוך התווך, ואת התכונות הפיזיקליות המאפיינות אותם.
מהירות הגל ומקדם השבירה.
מהירות הגל היא המהירות שבה הפרעה מתקדמת לאורך הטווח. המהירות, שלרוב מסומנת על ידי האות formula_1 (או formula_2), נגזרת מתוך משוואת הגלים בתור:
formula_3
עבור גלי קול, מהירות הקול ניתנת בנוסחה:
כאן formula_5 מסמל את צפיפות החומר ו-formula_6 הוא מודול האלסטיות של החומר עבור תווך מוצק, או מודול הנפח עבור נוזלים וגזים. מהירות הקול באוויר היא כ-343 מטר לשנייה, בלחץ של אטמוספירה אחת ובטמפרטורה של 20 מעלות צלזיוס. מהירות זו תלויה בטמפרטורה ובלחץ, ומשתנה מאוד מתווך לתווך.
עבור גלים אלקטרומגנטיים מהירות הגל נקראת מהירות האור, והיא קשורה למקדם השבירה של החומר, שהוא היחס בין מהירות האור בריק (כ- 300,000 ק"מ בשנייה) לבין מהירות האור בתווך. מכיוון שהאור תמיד נע לאט יותר כשהוא עובר בחומר, מקדם השבירה של כל תווך יהיה תמיד גדול מ-1.
נפיצה (דיספרסיה).