כיאה לביקור אישיות רמת דרג ולאור החשיבות של יחסי ישראל עם ארצות הברית זכו כל הביקורים לתשומת לב ציבורית ותקשורתית גבוהה בישראל והצריכו היערכות מיוחדת של רשויות המדינה לקבלתם, לרבות נקיטת סידורי ביטחון חמורים. הנשיאים המבקרים הגיעו לישראל בלויית פמליות גדולות (כמקובל בכל ביקורי הנשיאים מחוץ לארצם) ובכלל זה ליווי של מאות אנשי ביטחון אמריקניים. ארצות הברית גם הטיסה כלי רכב רבים ואף מסוקים לישראל לקראת הביקורים השונים.
גם לפני הקמת מדינת ישראל מספר נשיאים ביקרו בארץ ישראל או תכננו לבקר בה, בעיקר מטעמים דתיים. אברהם לינקולן לדוגמה תכנן לבקר בארץ ישראל, אך רציחתו מנעה את מימוש התוכנית. כשני עשורים אחריו, לקראת סוף המאה ה-19, ביקר בארץ ישראל יוליסס גרנט מעט לאחר סיום כהונתו. הנשיא תאודור רוזוולט ביקר בארץ ישראל כנער, בשנת 1873, במסגרת טיול משפחתי.
הביקורים.
ביקור ריצ'רד ניקסון.
הנשיא ניקסון היה הראשון בנשיאי ארצות הברית שביקר בישראל. הביקור בן היומיים (16 עד 17 ביוני 1974) התקיים 26 שנים לאחר כינון היחסים בין שתי המדינות. היה זה בשלהי כהונת ניקסון, פחות מחודשיים לפני שהתפטר מתפקידו בעקבות פרשת ווטרגייט.
ניקסון קיים בביקורו ישיבות עבודה עם ראש הממשלה יצחק רבין, שנכנס לתפקידו שבועיים קודם לכן, ועם חלק משרי ממשלתו. בין הצדדים נדונו בקשות ביטחוניות, מדיניות וכלכליות שונות שהעלתה ישראל. כמו כן ביקר ניקסון במשכן הנשיא ובביתה של ראש הממשלה לשעבר גולדה מאיר. לאחר הביקור יצא הנשיא ניקסון לירדן.
ביקור ג'ימי קרטר.
הנשיא קרטר ביקר בישראל במרץ 1979, במטרה להניע את המשא ומתן על הסכם השלום בין ישראל למצרים, אשר נקלע לקשיים. על פי הסכמי קמפ דייוויד מספטמבר 1978 היה על הסכם שלום להיחתם תוך שלושה חודשים לאחריהם, אולם השיחות הגיעו שוב למבוי סתום. בתחילת מרץ החליט קרטר לצאת בעצמו לקהיר וירושלים כדי ליישב את המחלוקות שנותרו. ב-8 במרץ בא קרטר למצרים ובמוצאי שבת, 10 במרץ, הגיע לישראל לביקור בן שלושה ימים ששילב אירועים טקסיים עם משא ומתן. עם הסכמות של ראש הממשלה מנחם בגין שהושגו רק בסוף הביקור שב קרטר למצרים וקיבל את הסכמת נשיא מצרים אנואר סאדאת להן. ב-26 במרץ נחתם הסכם השלום בוושינגטון.
קרטר התקבל בשדה התעופה על ידי בכירי המדינה והתקיים טקס ממלכתי. למחרת בואו, בהפסקות בין השיחות המדיניות, ביקרו קרטר ואשתו במשכן הנשיא בירושלים, במוסד יד ושם ובקברי הרצל וז'בוטינסקי בהר הרצל, והשתתפו בתפילת יום א' בכנסייה הסקוטית בירושלים. רוזלין קרטר ביקרה במרכז קליטה. בערב השתתפו קרטר ואשתו בארוחת ערב ממלכתית במשכן הכנסת בהשתתפות 500 מוזמנים. למחרת, יום צאתו מישראל, נאם קרטר במליאת הכנסת, וביקר בהיכל הספר במוזיאון ישראל.
ביקורי ביל קלינטון.
הנשיא ביל קלינטון ביקר בישראל מספר שיא של ביקורים – ארבעה במספר. ריבוי הביקורים ביטא בעיקר את היחסים המיוחדים שהיו לממשלו עם יצחק רבין וממשלתו ואת מעורבותו הרבה של קלינטון בשיחות השלום בין ישראל לבין הפלסטינים.
ביקורו הראשון של קלינטון בישראל נערך באוקטובר 1994, מיד לאחר חתימת הסכם השלום בין ישראל לירדן. במהלכו ביקר ביד ושם ונשא נאום במליאת הכנסת.
ביקורו השני של קלינטון היה לצורך השתתפותו בהלוויית יצחק רבין ב-6 בנובמבר 1995. אז נשא בהר הרצל נאום הספד לרבין.
קלינטון ביקר בישראל בשלישית בחודש מרץ 1996, במטרה מוצהרת לאשש את תהליך השלום עם הפלסטינים, שנפגע בעקבות סדרת הפיגועים שהתרחשו בישראל. יש הטוענים כי הגיע גם במטרה לסייע לשמעון פרס לנצח את בנימין נתניהו בבחירות לראשות הממשלה.
ביקורו הרביעי והאחרון של קלינטון היה בחודש דצמבר 1998 כשנפגש עם ראש הממשלה בנימין נתניהו, זמן קצר לאחר חתימת הסכם ואי. במהלכו ביקר קלינטון במצדה וכן יצא לעזה, שם נאם בפני המועצה הלאומית הפלסטינית.
ביקורי ג'ורג' ווקר בוש.
הנשיא ג'ורג' ווקר בוש ביקר בישראל פעמיים. ביקורו הראשון (9 עד 11 בינואר 2008) נועד לקדם את המשא ומתן לשלום בין ישראל לבין הרשות הפלסטינית בעקבות ועידת אנאפוליס, שנערכה בנובמבר 2007. בוש נפגש עם ראש הממשלה אהוד אולמרט ונשיא המדינה שמעון פרס. והקדיש את יום ביקורו השני לביקור ברשות הפלסטינית. כמו כן השתתף בארוחת ערב שנערכה לכבודו וביקר ביד ושם ובכנסיות בכפר נחום ובהר האושר שבגליל.
ביקורו השני של בוש בישראל (14 עד 16 במאי 2008) נערך חדשים מעטים לאחר הביקור הראשון, לכבוד יום העצמאות השישים של המדינה. בוש נפגש עם ראש הממשלה אולמרט והנשיא פרס ונאם במליאת הכנסת ובוועידת הנשיא בירושלים. כמו כן ביקר בוש עם אשתו במצדה ובמוזיאון ארצות המקרא והם קיימו קבלת פנים במוזיאון ישראל. הגברת בוש ורעיית ראש הממשלה עליזה אולמרט ביקרו בתחנת טיפת חלב ובית ספר דו-לשוני בירושלים ובמנהרת הכותל. כמו בביקורו הראשון עשה בוש את דרכו אל ירושלים וממנה בטיסה במארין 1 שהובא ארצה עבורו. במהלך הביקור הבהיר בוש לראש הממשלה אולמרט ולשר הביטחון אהוד ברק את התנגדותו לכך שישראל תתקוף את מתקני תוכנית הגרעין האיראנית.
ביקורי ברק אובמה.
הנשיא אובמה הגיע לישראל לביקור בן שלושה ימים (20 עד 22 במרץ 2013).
בנמל התעופה בן-גוריון הוצגה לאובמה תערוכה של מערך ההגנה האווירית ובה סוללות כיפת ברזל, קלע דוד, חץ 2 וחץ 3. אובמה פגש לשיחות את ראש ממשלת ישראל נתניהו, את הנשיא פרס (שהעניק לו את עיטור נשיא מדינת ישראל) ואת נשיא הרשות הפלסטינית מחמוד עבאס (בביקור שערך ברמאללה). כמו כן ביקר אובמה במוזיאון ישראל, ביד ושם ובכנסיית המולד בבית לחם, הניח זרים על קברי הרצל ויצחק רבין והשתתף בשתי סעודות ערב רשמיות. הוא נאם את נאומו העיקרי בביקור זה בפני סטודנטים מהאוניברסיטאות בישראל, בבנייני האומה בירושלים. מישראל יצא אובמה לירדן.
ב-30 בספטמבר 2016 הגיע הנשיא אובמה לישראל לביקור בזק כדי להשתתף בהלוויית שמעון פרס שנערכה באותו יום בירושלים, והיה בין נושאי ההספדים לפרס במהלך הטקס. מיד לאחר ההלוויה עזב אובמה את ישראל.
ביקור דונלד טראמפ.
הנשיא טראמפ הגיע לישראל לביקור בן יומיים (22 עד 23 במאי 2017) במסגרת מסעו הראשון מחוץ לארצות הברית לאחר בחירתו לנשיא. מלווים בולטים אל הנשיא בנסיעה היו רעייתו מלאניה, בתו איוונקה, ובעלה ג'ארד קושנר.
לאחר שביקר בערב הסעודית, נחת מטוסו בנמל התעופה בן-גוריון, ונערכה לו קבלת פנים בנוכחות רוב צמרת המדינה. משם יצא טראמפ בטיסת מסוק לירושלים, ושם ביקר במשכן הנשיא ופגש את הנשיא ראובן ריבלין. בהמשך ביקר טראמפ בכנסיית הקבר ובכותל המערבי, בביקור ראשון בכותל של נשיא ארצות הברית מכהן. הביקור הוגדר כ"פרטי", ולא התלוותה אליו משלחת ישראלית רשמית. קיבל את פניו בכותל המערבי הרב שמואל רבינוביץ, רב הכותל המערבי והמקומות הקדושים. הנשיא ורעייתו הקפידו על קדושת המקום בכותל המערבי, הוא וחתנו התפללו בעזרת הגברים, ואילו רעייתו ובתו התפללו בעזרת הנשים, את פניהן קיבלת הרבנית יעל רבינוביץ רעייתו של רב הכותל. לאחר מכן נפגשו הנשיא טראמפ וראש הממשלה נתניהו במלון המלך דוד. מאוחר יותר מסרו שני המנהיגים הצהרות לתקשורת במעון ראש הממשלה, שבו אירחו נתניהו ואשתו את טראמפ ורעייתו לארוחת ערב.
ביום השני לביקור נפגש טראמפ בבית לחם עם נשיא הרשות הפלסטינית מחמוד עבאס. לאחר מכן ביקר ביד ושם והניח זר באוהל יזכור, ונאם את הנאום המרכזי של הביקור במוזיאון ישראל. הוא שב לנמל התעופה בן-גוריון במסוק, ועזב את ישראל עם פמלייתו אחר הצהריים, בדרכו לביקור בוותיקן.
ביקור ג'ו ביידן.
הנשיא ביידן הגיע לביקור בישראל ב-13 ביולי 2022 למשך שלושה ימים. במהלכו נפגש הנשיא עם ראש הממשלה יאיר לפיד, נשיא המדינה יצחק הרצוג, וראש האופוזיציה בנימין נתניהו. ביום הראשון לביקורו לאחר טקס קבלת הפנים, הוצגו לפניו באזור נמל התעופה בן-גוריון מערכות הגנה, ובהם מערכת מגן אור. מנמל התעופה נסע ביידן לביקור ב"יד ושם", שם הוא פגש 2 ניצולות שואה.
ביום השני הוא חתם עם ראש הממשלה לפיד על "הצהרת ירושלים" שבה הצהיר כי "ארצות הברית מחויבת במלוא עוצמתה למנוע איראן גרעינית", וקיים שיחת ועידה מרובעת של קבוצת I2U2 עם מנהיגי ישראל, איחוד האמירויות הערביות והודו. בערב קיבל במשכן הנשיא את עיטור נשיא מדינת ישראל מהנשיא הרצוג, והשתתף בטקס פתיחת המכביה העשרים-ואחת.
ביום השלישי ביקר ביידן בבית חולים אוגוסטה ויקטוריה במזרח ירושלים, ובבית לחם שם נפגש עם מחמוד עבאס וביקר בכנסיית המולד. עם תום הביקור ביידן נפרד מראשי מדינת ישראל בנמל התעופה בן-גוריון, והמריא לג'דה שבערב הסעודית.
פופוזאור
סוזן פדרסן
סוזן ג'יין "סו" פדרסן-פנקי (באנגלית: Susan Jane "Sue" Pedersen-Pankey; נולדה ב-16 באוקטובר 1953) היא שחיינית עבר אמריקאית. אלופה אולימפית בעלת 4 מדליות מהן 2 זהב ו-2 כסף מאולימפיאדה אחת (מקסיקו סיטי 1968) ושיאנית עולם במשחה ל-200 מטר חופשי.
ביוגרפיה.
פדרסן נולדה בסקרמנטו, שבקליפורניה. היא החלה לשחות כבר בגיל 3, בהמלצת רופא המשפחה, לאחר שהייתה ילדה "מלאת אנרגיה".
במשחקים הפאן-אמריקאיים שנערכו בוויניפג, קנדה בשנת 1967 זכתה פדרסן ב-3 מדליות כסף, במשחה ל-800 מטר חופשי (9:38.37 דקות) אחרי בת ארצה דבי מאייר שקבעה שיא עולם חדש של 9:22.9 דקות, במשחה ל-200 מטר מעורב אישי (2:30.91 דקות) אחרי בת ארצה קלאודיה קולב שקבעה אף היא שיא עולם חדש של 2:26.1 דקות ובמשחה ל-400 מטר מעורב אישי (5:21.57 דקות) שוב אחרי קולב שקבעה שיא עולם חדש נוסף של 5:09.7 דקות.
שיאנית עולם.