ב-17 במאי נקבע מותו של יגאל יהושע, חשמלאי תושב לוד, שנפצע קשה לאחר שמתפרעים ערבים השליכו אבנים לעבר רכבו בלינץ', שהתרחש ב-10 במאי.
בכינוס שנערך בעיר בהשתתפות נציגים יהודים וערבים מלוד ומרמלה, אולם הוחרם בידי חלק מיהודי וערבי העיר, הציג מפכ"ל המשטרה קובי שבתאי תוכנית להתמודדות עם ההתפרעויות. בנוסף התבטא: "זה לא משנה כרגע אם זה יהודים או ערבים. נמצה את הדין עם כל הטרוריסטים, משני הצדדים". דבריו עוררו ביקורת ציבורית. השר לביטחון הפנים אמיר אוחנה, הממונה על שבתאי, הגיב במהירות וכתב כי ההתבטאות על אודות טרוריסטים משני הצדדים הייתה "התבטאות מקוממת". דבריו עוררו ביקורת.
בשבת, 22 במאי, דיווחו תושבי הגרעין התורני בעיר שנהג ערבי ניסה לבצע פיגוע דריסה בגני אביב ונמלט. ביום שני בהמשך השבוע, יהודי הותקף והתוקפים הערבים נעצרו. נמשכה המתיחות בעיר. ב-28 במאי הושלכו 3 בקבוקי תבערה לעבר דירה יהודית בעיר. הוגשו כתבי אישום נגד המעורבים.
ב-16 ביוני 2021 נעצר אימאם העיר לוד יוסוף אל-באז בחשד להסתה לאלימות, טרור ואיומים.
ב-2 בדצמבר 2021, פרסם שירות הביטחון הכללי כי פיענח פיגוע מחודש מאי 2021. בפיגוע נפצע יהודי באורח קל עד בינוני מירי לעבר קבוצת יהודים ברחוב אקסודוס בלוד. המחבלים, תושבי לוד בסוף שנות העשרים לחייהם - אמסאלם חסונה ועייד חסונה (בני אותה משפחה), ירו והסתירו את הנשק. במסגרת החקירה עלה כי השניים שביצעו את פיגוע הירי השתתפו בהתפרעויות נוספות שאירעו בלוד במאי 2021, ירו לכיוון יהודים במספר אירועים נוספים וזרקו אבנים. אחד מהם הסתובב חמוש בנשק ארוך וקצר במהלך המהומות ומכר רובה קלצניקוב מספר ימים לאחר מכן. לאחר חקירה של שירות הביטחון הכללי בשיתוף משטרת ישראל, נעצרו שני מחבלים והוגש נגדם כתב אישום חמור. אחד מהם נמלט לטורקיה בניסיון להקשות על מעצרו וחזר בנובמבר 2021.
בכתב האישום שהוגש לבית המשפט המחוזי בלוד הואשם אמסאלם חסונה בעבירות של מעשה טרור של חבלה בכוונה מחמירה, ירי מנשק חם, נשיאת נשק, אבזר ותחמושת, שיבוש מהלכי משפט, סחר בנשק, הפרעה לשוטר בנסיבות מחמירות והתפרעות. עייד חסונה הואשם בעבירות של מעשה טרור של חבלה בכוונה מחמירה בצוותא, נשיאת נשק, אבזר ותחמושת ושיבוש מהלכי משפט.
דו"ח מבקר המדינה.
בדו"ח שהוציא מבקר המדינה ב27 ליולי 2022, בנושא "השיטור ואכיפת החוק בערים מעורבות באירועי שומר החומות ובעת שגרה", כותב המבקר כי התגלו ליקויים תפקודיים משמעותיים במערך המודיעין המשטרתי, במימוש אחריותו למתן התרעה מפני אירועים, והמשטרה לא נערכה למתן מענה מבצעי הולם.
לפי הנתונים שמביא בדו"ח גם בעיר לוד סבלו התושבים מחוסר מענה וטיפול של המשטרה בתלונותיהם, ו-6895 שיחות של תושבים לא קיבלו מענה רלוונטי מהמשטרה. "כ-2,836 שיחות בין התאריכים 11 עד 13 במאי 2021 - שפנו למוקד המשטרתי בגין מצוקה שאליה נקלעו, או כדי לדווח על תקרית שהיו עדים לה – לא זכו לקבל מענה משטרתי כלשהו. אלפי פניות אחרות, כ-4,059 אירועים, שנענו ואף הובילו לפתיחת אירועים, לא קיבלו מענה משטרתי רלוונטי".
קישורים חיצוניים.
המקור בפרויקט מיוחד: 3 סיפורי מלחמה, באתר חדשות 13, 20 במאי 2021
קבוצת דונה
ישראלה קריבושי
ישראלה קריבושי היא זמרת-עבר ומעצבת שמלות ישראלית.
ביוגרפיה.
ישראלה קריבושי נולדה בשם ישראלה רמון. השתתפה בתוכנית של להקת פיקוד דרום "נשרים בערבה" ב-1971 והייתה חלק מלהקת "האחים והאחיות" בין השנים 1976–1982, עימם הוציאה לאור 12 תקליטים.
בשנת 1977 השתתפה עם "האחים והאחיות" בפסטיבל הזמר והפזמון עם השיר "פתאום נפל עלי אביב" (אילן גולדהירש - גידי קורן) וזכתה עימם במקום השני. באותה שנה שרה עם הלהקה את השיר "הרכבת" (מילים ולחן: גידי קורן) בפסטיבל שירי ילדים מס. 8.
במרץ 1978, לאחר פרישת ירדנה ארזי משלישיית "שוקולד מנטה מסטיק", ואחריה גם לאה לופטין, מכיוון שעדיין היו בתוקף חוזים להופעות של השלישייה מחוץ לישראל, הוקם הרכב שנסע להופיע בסקנדינביה וכלל את רותי הולצמן, עפרה חזה וישראלה קריבושי. עם שובן של השלוש מההופעות מחוץ לישראל, הוחלט לא להמשיך במתכונת זו והשלישייה פורקה סופית, כשההרכב בו השתתפה קריבושי כלל לא הופיע בישראל.
ב-1979 השתתפה עם להקת האחים והאחיות ב"שירוויזיון לילדים מס' 1" עם השיר "ארנבות משוקולד" (לאה גולדברג - גידי קורן).
בפסטיבל הזמר והפזמון 1980 זכתה במקום הראשון עם להקת "האחים והאחיות" בשיר "פזמון חוזר" (מילים ולחן: גידי קורן).
בקדם-אירוויזיון 1982 הגיעה עם להקת "האחים והאחיות" למקום החמישי עם השיר "רומיאו ויוליה" (מילים ולחן: גידי קורן).
בשנת 1983 פתחה בקריירה כזמרת עצמאית ופרסמה בתקליט שדרים שני שירים: "להיות איתך" (מירי גולדרט ודב אשדות - יוסי קריבושי) ו"ביחד", עם אילן טל (קובי לוי - יוסי קריבושי).
בשנת 1985 הוציאה תקליט שדרים נוסף הכולל שני שירים: "דואט" (קובי לוי - יוסי קריבושי) ו"עד סוף המנגינה" (נתן יונתן - נחום היימן).
בשנת 1986 פרסמה את השירים "מרחפת אל אותו מקום" (קובי לוי - יוסי קריבושי) ו"אל הים" (חמוטל בן זאב - יוסי קריבושי), אשר היה ללהיט המצליח ביותר שלה. שנה אחר כך, השתתפה בתחרות הקדם-אירוויזיון 1987 עם השיר "אירוביקה" (חנה גולדברג - יוסי קריבושי) וסיימה אותה במקום ה-13.
עם להקת פיקוד דרום, כסולנית, הקליטה ב-1988 את השיר "אולי אולי מחר" (מילים ולחן: שייקה פייקוב).
ב-1990 עזבה את עולם השירה והחלה לעבוד כמעצבת שמלות.
היא נשואה למעבד והמלחין יוסי קריבושי ומתגוררת בתל אביב.
יודיף
יודיף (ברוסית: Юди́фь; נולדה ב-23 בינואר 1973) היא זמרת רוסייה.
ביוגרפיה.
יודיף נולדה במוסקבה בשם מאשה כץ, בגיל שלוש עשרה הייתה שותפה להקמת הרכב מוזיקלי וביחד עמם הופיעה בשירי רוק כבד, היא שימשה מספר שנים כזמרת ליווי של מספר זמרים והרכבים מוזיקליים ידועים ברוסייה.
ב-1994 היא נהייתה לנציגה הראשונה של רוסיה באירוויזיון, עם השיר "Vyechniy stranik" סיימה במקום התשיעי עם 70 נקודות. באותה שנה גם הוציאה את אלבומה הראשון.
היא הייתה חברה בצמד מוזיקלי עם מתופף הנקרא "היפה והחיה", ב-1997 החלה להיות חברה בהרכב מוזיקלי בשם "מרילנד" ובשנה לאחר מכן הם הוציאו אלבום ראשון.
בסרט אנסטסיה העוסק בסיפורה של נסיכה רוסייה ביצעה את קטעי השירה של אנסטסיה בדיבוב הרוסי של הסרט. היא דיבבה את אמא גות'ל בדיבוב לרוסית של הסרט פלונטר.
ב-2015 השתתפה בגרסה הרוסית של The Voice.
מאשה כץ
קוזימה וגנר
קוזימה וגנר (; 24 בדצמבר 1837 – 1 באפריל 1930) הייתה אשתו של ריכרד וגנר, וממייסדי פסטיבל ביירוית, המוקדש בעיקר לביצוע האופרות של וגנר. לאחר מותו, הקדישה את שארית חייה לקידום יצירותיו האופראיות והספרותיות. במרוצת השנים זיהו פרשני אופרה רבים בקוזימה את ההשראה ליצירותיו המאוחרות של וגנר, דוגמת "פרסיפל".
קוזימה הייתה בתם של הפסנתרן והמלחין ההונגרי-גרמני פרנץ ליסט ומארי ד'אגולט. בשנת 1857 היא התחתנה עם המנצח הנס פון בילוב, ונולדו להם שני ילדים. ב-1863 היא התאהבה בריכרד וגנר, שהיה מבוגר ממנה ב-24 שנים, והתגרשה מפון בילוב. וגנר וקוזימה התחתנו ב-1870. ב-1876 פתח הזוג את העונה הראשונה של פסטיבל ביירוית, שנועד להציג את מכלול יצירותיו של וגנר. ב-1883 מת וגנר מהתקף לב. קוזימה הקדישה את השנים הבאות של חייה לניהול הפסטיבל, הרחיבה את הרפרטואר שלו והפכה אותו לאירוע מרכזי בתחום המוזיקה הקלאסית. בתקופתה התנגדה לחידושים תיאטרליים בפסטיבל ודבקה בהפקות המקור של וגנר. בדומה לו, שמה אף היא את הדגש במיצגי האמנות על העליונות התרבותית של הגזע הארי ועל אנטישמיות.
שנותיה הראשונות.
ב שלט הזרם רומנטי על המוזיקה הקלאסית האירופאית. בתקופה זו, מלחינים רבים שאפו לפרוץ את כבלי הקונוונציות והאידאילים הישנים של התקופה הקלאסית, וליצור מוזיקה רגשנית ועדכנית. התקופה הרומנטית הושפעה מהמהפכה הצרפתית. לא עוד אופרות סימפוניות וקאמריות. את מקומן תפסו אופרות ווקאליות וגרנדיוזיות, בעלות קטעי מחול ומקהלה. בתקופה הרומנטית, התחדד רגש הלאומיות, וביצירות רבות השתמשו במוטיביים גזעניים ואף אנטישמיים.
בינואר 1833 פגש אביה של קוזימה, פרנץ ליסט, את מארי ד'אגולט, אשת חברה פריזאית, שהייתה מבוגרת ממנו בשש שנים. אביה של ד'אגולט היה אציל צרפתי, הרוזן דה פלאוויני, ואילו אמה באה ממשפחת בנקאים ידועת-שם בפרנקפורט, גרמניה. מארי הייתה נשואה לרוזן הצרפתי ד'אגולט וילדה לו שתי בנות, אך מאסה בנישואיה. היכרותה עם ליסט העמיקה הודות לתחומי העניין האינטלקטואליים המשותפים לשניהם, ובמרץ 1835 ברחו ליסט וד'אגולט מפריז לשווייץ, אדישים לשערורייה שחוללו יחסיהם בחברה הגבוהה. ב-18 בדצמבר של אותה שנה נולדה בתם הראשונה, בלנדין-רשל. בשנתיים הבאות נסעה המשפחה ברחבי העולם בעקבות קונצרטים רבים של ליסט. בשלהי 1837 ילדה מארי בקומו, איטליה, את בתם השנייה, קוזימה. שמה המלא של קוזימה, פרנצ'סקה גטנה קוזימה, נגזר משמו של הקדוש הנוצרי קוסמאס. קוזימה הושארה, יחד עם אחותה אצל המינקת, ואילו ליסט ומארי המשיכו להופיע באירופה. בנם השלישי, דניאל, נולד ב-9 במאי 1839 בוונציה.