בשנת 1933, היה איש העסקים היהודי מנשה אלישר מעורב ברכישת 600 דונם קרקע באזור אבו גוש, יחד עם סגן הקונסול הגרמני בירושלים ואיש הנדל"ן ג'וזף פסקל אלבינה, לאחר חמש שנות מאבקים משפטיים מול הבעלים הערביים של הקרקעות, נרשמה הקרקע על שמו של אלישר ו"חברת קריית יערים בע"מ". במטרה להקים במקום עיר גנים שתתוכנן על ידי האדריכל ריכרד קאופמן. התוכנית לא יצאה לפועל עקב המרד הערבי הגדול. ניסיונות לקדם את התוכנית לאחר מלחמת העולם השנייה לא צלחו, בגלל מחסור במים.
בתחילת שנות ה-60 נקנה השטח על ידי הרב אליעזר סורוצקין את הכסף לקניית הקרקע תרם הנדבן היהודי ארווינג סטון.הרב אליעזר סורוצקין יזם והקים את הקריה על פי חזונו להעתיק את ישיבת טלעז המעתירה לקליבלנד לטעלז סטון .
בשנת 1975 הוקמה במקום שכונת מגורים דתית בשם "קריית טלז-סטון", טלז - על שם עיר בליטא בשם זה שנתפרסמה ביהדות בזכות "ישיבת טלז" שהייתה בה, סטון - על שם הנדבן. מלכתחילה יועד המקום להיות משכנה של ישיבת טלז שהייתה אמורה לעבור אליו מקליבלנד, וסביבה מגורים לתלמידים ולצוות. הישיבה הייתה אמורה להכיל 500 תלמידים. במהלך הקמת הקמפוס הגדול (שכלל בית מדרש גדול, מבני פנימיות, גן ובריכת שחיה) התגלעו מחלוקות בין הגורמים המעורבים והופיעו קשיים במימון הפרויקט. בעקבות זאת לא הושלמה בניית בית המדרש והשלד הגדול שלו ניצב במרכז היישוב. עד לאמצע העשור השני של המאה ה-21, פעלה בעזרת הנשים ישיבת נווה ציון . מאותה עת, נמצאת בבית מדרש המרכזי ישיבת באר יצחק.
בשנת 1989 הוקם ביישוב בית החלמה ליולדות המיועד ליולדות מהמגזר החרדי.
קריית יערים הוכרזה כמועצה מקומית בשנת 1992, וב-7 בינואר 1993 מונו חברי המועצה הראשונים, בהם דוד יפרח, שבאותו מעמד נבחר לכהן כראש המועצה הראשון.
ב-17 במרץ 2020, עקב שיעורי הדבקה גבוהים בנגיף הקורונה ביישוב, פורסם כי נשקלה הטלת סגר עליו. בעקבות ההחמרה, המועצה המקומית לקחה אחריות על הסגר ואכפה אותו עצמאית.
מקור השם.
היישוב קריית יערים נקרא על-שם העיר המקראית בשם זה, המוזכרת בתנ"ך. זו הייתה אחת מארבע ערי הגבעונים שכרתו ברית עם בני ישראל ואליה הובא ארון הברית לאחר שהוחזר משבי הפלשתים. בפי הערבים נקרא המקום "דיר אל אזהאר", אולי על שם אלעזר בן אבינדב שלביתו הובא ארון הברית. סבורים כי בתל הנמצא בקרבת מקום נמצאים שרידי אותה עיר. היישוב הוקם על ידי הרב אליעזר סורוצקין שהיה חתנו של ראש הישיבה הרב אליהו מאיר בלוך ואחרי מלחמת העולם השנייה לקח על עצמו את הקמתה של הקריה כפרויקט חיים.
קרני שומרון
קַרְנֵי שׁוֹמְרוֹן היא התנחלות במעמד של מועצה מקומית במרכז השומרון, כ-20 קילומטרים מזרחית לכפר סבא בכביש 55, מערבית לקדומים. היישוב הוקם בשנת 1978 (תשל"ח), והוכרז כמועצה מקומית בשנת 1991 (תשנ"א). שטח השיפוט שלו הוא קרוב ל-7,200 דונם. היישוב שוכן על מספר שלוחות מצפון לאפיקו של נחל קנה.
היסטוריה.
היישוב הוקם על פסגת הר "ראס אבו קרנין", בו שכן מוצב צבאי ירדני עד מלחמת ששת הימים, שעבר אחר כך לרשות צה"ל. ניסיון ראשון להתנחל במקום נעשה לקראת סוף ימי ממשלת רבין הראשונה, על ידי גרעין של "גוש אמונים" שקיבל את השם "קרני שומרון". ב-5 באפריל 1977 יצאה "צעדת העשור" מהמקום, לאחר שנערך טקס הנחת אבן פינה ליישוב, למרות שלא התקבל אישור הממשלה להקמתו. לאחר "המהפך" הפוליטי ב, ועליית הליכוד לשלטון, התקבל האישור להקמתו. בספטמבר 1977, לקראת העלייה על הקרקע, התמקמו חברי הגרעין באוהלים ביישוב קדומים, אשר נשא אז את השם אלון מורה, וילדי הגרעין החלו ללמוד בבית ספר באלון מורה. באוקטובר 1977 הוקם מאחז צבאי במקומו המיועד של היישוב, כחלק ממהלך להכשרת הקרקע. ובינואר 1978 התיישבה הקבוצה הראשונה במקום.
טקס ההקמה הרשמי של היישוב נערך ב-25 באפריל 1978. באותה עת גרו במקום כבר 30 משפחות במבנים טרומיים שרכש משרד השיכון. באוגוסט 1978, הציג שר החקלאות אריאל שרון, שקיבל את האחראיות להקמת ההתנחלויות ביהודה ושומרון, את תוכנית הפיתוח של היישוב. בטווח הקצר אושרה הקמת 250 יחידות דיור ובטווח הארוך הכריז שרון על תוכנית להקמת אשכול יישובים במקום, שיכיל 2,000 יחידות דיור. בפברואר 1979, החל חיבור היישוב לרשת החשמל של ישראל, עד אז חובר היישוב לרשת המקומית של חברת החשמל המזרח ירושלמית. ב-17 ביוני 1979 נערך טקס הנחת אבן הפינה לקרני שומרון ב', כ-2 קילומטר ממערב לקרני שומרון א' (יישוב זה קיבל אחר כך את השם מעלה שומרון). ב-15 באוקטובר 1979 הקימו חברי גרעין קרני שומרון מאחז חדש, על גבעה סמוך ליישוב, במסגרת "מבצע מאחזים" שארגן "גוש אמונים" במחאה על תוכנית האוטונומיה שחתמה ממשלת ישראל במסגרת הסכמי קמפ דייוויד. המאחז פונה על ידי צה"ל ללא התנגדות לאחר זמן קצר.
בתחילת 1981 הכריזה ממשלת ישראל על הקצאת תקציב להקמת 1,500 יחידות דיור נוספות ביישוב, והקמת אזור תעשייה. בנוסף החלה הקמתה של "קרני שומרון ג'" (יישוב זה קיבל אחר כך את השם אלפי מנשה). כחלק מפיתוח היישוב הוכרזו כ-1,000 דונם באזור כאדמות מדינה. בג"ץ דחה עתירה של 16 בעלי אדמות נגד ההפקעה, אך קיבל עתירה של תושב ג'ינסאפוט, ש-35 דונם בבעלותו בהן היה מטע זיתים, נתפסו ללא סמכות. בנוסף רכשה "הקרן לגאולת הקרקע" של גוש אמונים קרקעות נוספות, שהיו בבעלות תושבי הכפרים באזור. בסוף 1982 מנה היישוב 120 משפחות, רובם מרקע דתי-לאומי, עם זאת תושבים חילוניים התקבלו ליישוב, כל עוד הסכימו לא לחלל שבת בפרהסיה.
בשנת 1983 החלה הקמתה של שכונת "גינות שומרון" ממערב ל"קרני שומרון א'", על ידי חברת "אשדר". בשלב הראשון נבנו במקום 260 דירות במבנים של שני קומות. בשנת 1985 החלה הקמת שלב ב' של השכונה שכלל 100 יחידות דיור.
באפריל 1991, הופרד היישוב מהמועצה האזורית שומרון, וקיבל מעמד של מועצה מקומית בשם "קרני שומרון", שכללה את שני היישובים קרני שומרון וגינות שומרון, לאחר הצבעה של התושבים, 2 יו"ר הוועדים באותה תקופה הודי ליברמן בקרני שומרון ויגאל להב מגינות שומרון, חתמו על הסכם האיחוד ולימים כיהנו בתקופות שונות כראשי המועצה. מקורו של שם היישוב בצורת-נוף שתי הגבעות המיתמרות מעליו מכיוון מזרח. השם הערבי של הגבעות הוא "אבו קרנין".
בשנת 1999 הוקם סמוך דרום-מזרחית ליישוב מאחז "נוף קנה", על גבול שמורת הטבע של נחל קנה. בהתחלה הוגדר המאחז כחווה חקלאית, אך אחר כך הובאו למקום כ-20 קרוואנים, הוקם בית כנסת וגן ילדים והמקום קיבל את השם "אלוני שילה".
במאי 2001 נחנך בכניסה ליישוב קניון. מנהל הקניון הכריז עם פתיחתו כי "הקניון אמור לשרת גם אוכלוסייה פלסטינית, ובניגוד לקניונים אחרים בארץ, אנו איננו עורכים הפרדה בין יהודים וערבים. כולם ייכנסו, לאחר בדיקה ביטחונית רגילה בשער, והדבר אושר על ידי כל גורמי הביטחון". בנוסף הכריז כי "במקום מועסקים גם אנשי ביטחון ערבים, כדי להימנע מיצירת דימוי של 'ערבים נגד יהודים'". בפברואר 2002 התרחש בפיצריה שבקניון פיגוע התאבדות בו נרצחו 3 צעירים תושבי היישוב, ונפצעו שמונה. בתגובה לפיגוע קרא מ"מ ראש המועצה לבצע פיגועי נקמה בערבים.
בעקבות האינתיפדה השנייה הוקף היישוב בגדר ביטחון.
בשנת 2018 הכריז ראש המועצה על תוכנית האב להרחבת היישוב ל-42,000 תושבים והפיכתו לעיר מחוז גדולה ומרכזית בשומרון. על פי התוכנית 5 השכונות של קרני שומרון יורחבו דרומה, ליצור רצף בנוי עד ההתנחלות עמנואל. בדצמבר 2018 הוגש כתב אישום נגד שלושה תושבים שהיו מעורבים בפריצת דרך בין קרני שומרון לעמנואל, דרך שמורת נחל קנה. לטענתם העבודות נעשו במסגרת תוכנית האב של היישוב. בינואר 2021 אישרה ממשלת ישראל בניית 36 יחידות דיור נוספות ביישוב.
בשנת 2020 צורף למועצה היישוב מעלה שומרון והשכונה אל מתן שעל ידו, שקודם לכן היו חלק מהמועצה האזורית שומרון, ויחד הביאו את אוכלוסיית המועצה לכ-10,500 תושבים.
ראשי המועצה.
בשנים 1991–1994 גבי בוטבול, בשנים 1994–2002 יהודה ליברמן, בשנים 2003–2013 הרצל בן ארי. החל משנת 2013 עומד יגאל להב בראשות המועצה המקומית.
מבנים ומוסדות.
בקרני שומרון קניון הקרוי "קניון השומרון", מועדון ספורט הכולל בריכת שחייה, מגרשי טניס, מגרשי כדור סל, כדור עף, ומגרש קט רגל, מתנ"ס.
בקרני שומרון ישנם שני אזורי תעשייה: הראשון נמצא בגבעה המרכזית, וכולל בתי מלאכה, תעשייה קלה/זעירה ומפעל אלקטרוניקה. השני ממוקם צפונית ליישוב מעבר לכביש 55 וכולל מפעלי תעשייה, דפוס, צנורות פיברגלס, בית יציקה, תעשיות מתכת, ייצור תבלינים, בתי מלאכה ומוסכים, מפעל בטון, ותחנת דלק.
בקרני שומרון שלושה בתי-ספר יסודיים לציבור הדתי ובית ספר אחד לציבור החילוני (ברקאי, משואה, לפידים ורימו"ן בהתאמה) ושתי ישיבות-תיכוניות: ישיבת השומרון ו"הליכות עולם". כמו כן שוכנת ביישוב ישיבת ההסדר קרני שומרון.
מאז שנת 1995 פועל ביישוב שבט צופים בשם "עמירים" על שמו של שמוליק עמיר. כמו כן קיימים ארבעה סניפי בני עקיבא (בכל השכונות פרט ל"רמת גלעד").
שכונות ורבעים.
חמש השכונות ביישוב (לא כולל מעלה שומרון) מיוצגות בסמלה של המועצה בחמישה בתים קטנים.
קרני שומרון.
שכונת קרני שומרון מכונה גם "הגבעה המרכזית", יושבת במקום היישוב הקהילתי המקורי, נמצאת בגבעה המרכזית של היישוב, השכונה היא בעלת אופי דתי, ובה כ-2,000 תושבים. נוסדה על ידי גרעין "צופין" שעלה לקרקע בסוכות תשל"ז (1976). בשכונה מוקם פרויקט "נופי בניה" על שם רס"ן בן היישוב שנפל בקרב במלחמת לבנון השנייה.
גינות שומרון.