יחד עם קביעת הבודהיזם כדת המדינה, אימץ מלך שילה בשנת 520 לספירה את שיטת הממשל הסינית - ה"גולפום" (golpum). שיטת ממשל זו דומה במידת מה ל"דם מלוכה", ומפרידה בין שכבות האוכלוסייה על ידי יצירת פילוח אריסטוקרטי מעמדי בקרב האוכלוסייה.
לוחמי הווארנג מילאו תפקיד חיוני בהשלטת שיטת הממשל הזו במרכז המדינה, והיוו שכבה אריסטוקרטית בפני עצמם.
עם התרחבות ממלכת שילה, ועליית מרידות ברחבי הממלכה המאוחדת, פעלה המלוכה על מנת לחזק את הלוחמים, ומונו אנשים רמי מעלה ודרג לפקח ולהוביל אותם. במהלך המאות השישית והשביעית לספירה אומנו לוחמי הווארנג בלחימה על גבי סוסים, בחרבות, קשתות, רומחים, הטלת אבנים וטיפוס. כך עד סוף המאה השביעית גדלו מאוד יוקרתם ומספרם של הלוחמים, עד שמנו כמה מאות צוותים. כך פותחה עם הזמן אמנות לחימה ייחודית, שבעת מאוחרת יותר קיבלה את שמה - "הווארנג-דו" על שם לוחמי הווארנג.
השפעות.
ככל הנראה, ההשפעה הניכרת ביותר של לוחמי הווארנג התבטאה ביכולות וטכניקות הסיוף המרשימות שפיתחו, ואשר התפשטו מזרחה ונטמעו בכל אמנויות הלחימה המוכרות עד היום. בקובץ העתיק "בונגוק-ג'אום" שמשמעו "חרב לאומית", בו מתוארות ומסוכמות טכניקות הסיוף של לוחמי העילית של הווארנג, ניתן לראות כיצד השתמרו הטכניקות עד לימינו אנו.
שימושים נוספים.
לאחר נפילת ממלכת שילה המושג "הווארנג" שרד, ושינה את משמעותו. משך תקופה ארוכה הייתה משמעות המילה שמאני. כיום נפוץ השימוש בשמם של הווארנג בבתי ספר ומוסדות. ב-2016 יצאה סדרת דרמה קוריאנית המתבססת על התקופה של הווארנג ונקראת "אבירי הפרחים". השימוש המקובל ביותר כיום לשימוש בשמם של הווארנג הוא באמנות הלחימה הקוריאנית טאקוונדו, מתוך כבוד למורשתם של הלוחמים.
קיצוני שמאלי
פלמחים (פירושונים)
ציון בוארון
הרב ציון בוארון (נולד ביום הכיפורים ה'תש"ו, 10 בספטמבר 1945) חבר בית הדין הרבני הגדול לשעבר. פוסק מקובל ומחבר.
ביוגרפיה.
ציון בוארון נולד בעיר עמרוס הסמוכה כ-6 ק״מ לטריפולי שבלוב.
בנם של ר׳ שמעון, וזינה (בת ציון) לבית משפחת ימין. נכד לרב עמירה בוארון (Buaron Amera fu Musci) מהרוגי פרעות טריפולי נובמבר 1945.
משפחת בוארון (Buaron / Baron / Ben Baron) במקור מגירוש ספרד ופורטוגל.
בשנת 1949, בהיותו בן ארבע, עלה עם משפחתו לארץ ישראל. משפחתו שוכנה עם משפחות עולים נוספות במעברת בנימינה, לאחר מכן עברה משפחתו להתגורר במושב שובה. ולאחר מספר שנים עברה משפחתו להתגורר בפתח תקווה.
כבר בילדותו התבלט בכישרונו ובחדות שיכלו, ועסק בתורה בהתמדה ובשקידה.
למד בילדותו בישיבת חדרה בראשות הרב אלחנן פרלמוטר, שהוקמה ביוזמתו ותמיכתו של החזון איש.
בט׳ בכסליו התשכ״ב (1962) בגיל 17, הוסמך על ידי הרבנים עזרא יאיר, עובדיה הדאיה, יעקב עדס, וסלימאן חוגי עבודי למלאכת השחיטה והבדיקה בעופות.
בשנת ה'תשכ"ג (1963) בגיל 18 עבר ללמוד בירושלים בבי"ת דיסקין, אצל הרבנים משה שמעון הכהן וינטרוב, פרץ סטניצקי, מוהר"ש שבדרון ור"י קרביץ.
בה' אלול ה'תשל"ב (1972), נישא לחנה, לבית ברנס.
לאחר נישואיו התגורר בבני ברק, והמשיך בלימודיו בכולל תורה והוראה, ובישיבת סלונים בראשות הרב אברהם יגל (בן הרב שבתי יגל) מראשי מועצת גדולי התורה.
הוסמך להוראה על ידי הרב עזרא עטיה ורבנים נוספים.
בשנת 1984 מונה לדיין בבית הדין הרבני, תחילה כיהן כחבר בית הדין בערים טבריה וצפת. ובשנת 1989 מונה לאב"ד ושימש כאב בית הדין בעיר באר שבע ולאחר מכן בערים פתח תקווה וירושלים.
בשנת 2007 מונה לדיין בבית הדין הרבני הגדול. וכיהן כחבר בית הדין הגדול לערעורים בירושלים.
בערב ראש השנה תשע"ו פרש מחברותו בבית הדין עם הגיעו לגיל 70
שימש כפוסק בבתי דין, בד"ץ בית יוסף של הרב עובדיה יוסף, בד״ץ ישיבת כסא רחמים של הרב מאיר מאזוז . בד״ץ יחווה דעת של הרב דוד יוסף ובד״ץ נוספים.
למד זוהר תורת הנסתר וקבלה בקביעות יחד עם מניין תלמידי חכמים בהם הראשון לציון הרב שלמה משה עמאר אצל המקובל הרב משה חדד בורתא ומדי פעם עם המקובל הרב ינון חורי בשיכון ה' בבני ברק.
חלק ניכר מעיסוקו ההלכתי מוקדש למקרים שבהם התעוררו שאלות וספקות בנושאי יוחסין, עגונות, ממזרים, פסולי כהונה וגירות.
בעקבות עליית יהודי ברית המועצות, יצא פעמים רבות לחו״ל, עבור טיפול במעוכבות גט, גטים פסולים, ממזרים וספק יהודים.
כמו כן נסע לספרד לחקור ולפסוק בייחוסם של אנוסי ספרד ומיורקה. שם ובעוד ערים בספרד נותרו משפחות רבות אשר שמרו את יהדותן בסוד, כבר מאות שנים, מאימת האינקוויזיציה, אבל משך הזמן נטשטשה יהדותם, וכעת אחר מאות שנות ריחוק, ברצונם לשוב ולשאת את יהדותם בגאון. הרב נדרש לסוגיה זו, והורה לבדוק כל תיק לגופו, במקרים מסוימים פסק כי יש מספיק הוכחות יהדות, ודי ב"אישור שיבה ליהדות", ובמקרים אחרים הצריך גיור לחומרא.
נסע להודו לחקור ולפסוק בייחוסם של "בני מנשה". בערים - מיזוראם, אסאם ומאניפור שבצפון מזרח הודו, על גבול מיאנמר, חיו משך אלפי שנים קבוצה נבדלת משאר הקבוצות האתניות. בני קבוצה זו הקוראת לעצמה "בני מנשה", משייכים את עצמם לשבט מנשה אשר הוגלה על ידי המלך סנחריב האשורי יחד עם עשרת השבטים בימי הבית הראשון. ומאז שמרו יהודים אלו על זהותם בנאמנות. כמובן שקהילה זו לא נחשפה לא למשנה ולא לתלמוד ובוודאי לא לספרי ההלכה המאוחרים יותר. מה שגרם לריחוקם משאר קהילות ישראל. פסיקתו ההלכתית הייחודית הביאה להבאתם לארץ של בני מנשה.
הרב עובדיה יוסף כינהו "עמוד ההוראה" והפנה אליו שאלות סבוכות בענייני עגונות ספקי ממזרים וגטים. חלקם הודפסו בשו״ת שערי ציון.
בשנת 2013 התמודד למשרת הראשון לציון והרב הראשי לישראל בתמיכת הראשון לציון היוצא הרב שלמה משה עמאר. מולו התמודד הרב יצחק יוסף ראש ישיבת חזון עובדיה בתמיכת מרן הרב עובדיה יוסף אביו, אשר זכה בבחירות.
מתגורר בבית ישראל (שכונה) בירושלים, עוסק בתורה, משמש כפוסק מורה הוראה, נשיא בתי דין ובתי כנסיות ברחבי הארץ, מוסר שעורי קבלה מידי ליל שישי עד חצות לילה בפתח תקווה. עורך תפילות, צומות, ופדיון נפש בערבי ראש חודש ובימי השובבי״ם.
חוקי עבודה
נסים וידאל
נסים וידאל (נולד ב-30 ביולי 1939) הוא אסטרופיזיקאי ישראלי שעוסק בהבנת האסטרונומיה שעמדה לנגד עיני הרמב"ם ושאר חכמי ישראל.
ביוגרפיה.
וידאל נולד בשנת 1939 במצרים למשפחה ממוצא יהודי-איטלקי שומרת מצוות בשנת 1939 (שם משפחתם מעיד כי גורשו מספרד) ועלה לישראל בשנת 1950. בגיל תשע עשרה החל בלימודי פיזיקה באוניברסיטה העברית. בשנת 1968 קיבל תואר שני מטעם אוניברסיטת תל אביב, על עבודה שכותרתה "מודלים קוסמולוגיים המכילים לחץ", ובשנת 1971 קיבל תואר דוקטור לאסטרונומיה מטעם אוניברסיטת תל אביב, על עבודה שכותרתה "ההתפתחות של כוכב הליום טהור בן M 140 ובעירת הליום".
במשך השנים עבד במכוני מחקר אחדים: מצפה הכוכבים המלכותי של גריניץ', מצפה הכוכבים על שם וייז ואוניברסיטת הרווארד בארצות הברית. הוא חבר האיגוד האסטרונומי הבינלאומי הוא עומד בראש "ממט"ן - המכון להוראת מדעים וטכנולוגיה" בירושלים. הוא רואה בעיסוק באסטרונומיה מצווה, בהתאם לדברי רבי יוחנן בתלמוד הבבלי: "מנין שמצוה על האדם לחשב תקופות ומזלות? שנאמר 'ושמרתם ועשיתם כי היא חכמתכם ובינתכם לעיני העמים' - איזו חכמה ובינה שהיא לעיני העמים? הוי אומר זה חישוב תקופות ומזלות". לדבריו המדע מחזק את האמונה באלוהים, ואין סתירה בין דת למדע.
פרסם מאמרים אקדמיים וחיבר שלושה ספרי מדע פופולרי. כתב סדרת ספרים בשם "צבא השמים", המכילה שלושה עשר כרכים, ובה הוא מבאר את הסוגיות הרבות של חז"ל הנוגעות לאסטרונומיה, ובפרט באסטרונומיה של הרמב"ם ביד החזקה. בספר הלימוד "לאן הולכים כוכבי הלכת?", שהוא ספר לימוד לבתי ספר, הוא כתב: "מאז אותו יום רביעי שבו נבראו השמש והירח והכוכבים, הם סובבים כל אחד במסלולם שקבע להם הקב"ה" וכן "אבל השמש אינה נעה כגולם, אלא גם היא נשמעת להשגחתו של הבורא יתברך, ולמשל בימי יהושע בן נון היא נעצרה בשמים ככתוב 'שמש בגבעון דום'". חיבר גם תוכנית לימודים באלקטרוניקה, המכילה 12 חוברות לימוד, ומעבדה באלקטרוניקה לגילאים 4 עד 12 שנה. כמאה אלף תלמידים השתתפו בתוכנית זו בבתי ספר יסודיים בכל רחבי הארץ.
כבעל ידע מעמיק באסטרונומיה ובהלכה, נחשב וידאל למומחה לעניין ברכת החמה, החלה מדי 28 שנה.
בנו הוא הרב חיים וידאל, דיין בבית הדין הרבני.
אוניברסיטת קווינסלנד
אוניברסיטת קווינסלנד (באנגלית: The University of Queensland, ר"ת: UQ) היא אוניברסיטת מחקר ציבורית אוסטרלית הונחשבת בין שלוש האוניברסיטאות המובילות באוסטרליה בתחום המחקר. לפי מוסף ההשכלה הגבוהה של הטיימס (דירוג אוניברסיטאות בעולם של Times Higher Education) היא מדורגת במקום ה-54 בעולם לפי קטגוריית הדירוג האקדמי (2022), במקום 91 - 100 לפי קטגוריית דירוג מוניטין עולמי (2019) ובמקום ה-46 לפי קטגוריית ההשפעה העולמית של האוניברסיטה (2019).
אוניברסיטת הוראה ומחקר זו היא הראשונה שנוסדה במדינת קווינסלנד והחמישית באוסטרליה. היא הוקמה בשנת 1909 ביום השנה ה-50 להיפרדותה של הקולוניה קווינסלנד מהקולוניה ניו סאות' ויילס.
אוניברסיטת קווינסלנד אוסטרליה ממוקמת בבריזביין שבאוסטרליה ובסביבתה. באוניברסיטה שלושה קמפוסים עיקריים: קמפוס סנט לוסיה , בו לומדים רובם הגדול של הסטודנטים, קמפוס גאטון , מרכז האוניברסיטה לחקלאות ומדעי הווטרינריה, וקמפוס הרסטון , המאכלס את מתקני הבריאות הקליניים של בית הספר. אתרים אחרים באוניברסיטת קווינסלנד - כולל תחנות מחקר ימיות , בתי חולים להוראה ומכרה תת-קרקעי - נמצאים סביב קווינסלנד.