מאז שנת 2010 ענבל לורי משחקת בהצגה "מר קולפרט" המוצגת בתיאטרון תמונע, בבימויו של מולי שולמן ואף זכתה בפרס קיפוד הזהב לאותה שנה בקטגוריית שחקנית המשנה הטובה ביותר.
החל משנת 2010 לורי מלמדת אימפרוביזציה לשחקנים מקצועיים וללא שחקנים. היא לימדה בירושלים, בתל אביב וכן נתנה סדנאות בעולם.
בין השנים 2004-5 הנחתה לורי את התוכנית "לכו חפשו". השידור החי של ערוץ לוגי לצד אודי גוטשלק.
ב-2011 לורי שיחקה ב"השנים הכי יפות", סדרת טלוויזיה שהוקרנה ברשת, אותה כתבו ירון ניסקי ודורון צור. בסדרה גילמה לורי את מיס בדלאק - המורה העיראקית לאנגלית. את ניסקי וצור פגשה לורי לראשונה בסדרה מ.ק. 22 (רשת ביפ) שם שיחקה את קולה של החיילת הנכה מיכל ועוד שלל דמויות.
בשנת 1998 דובבה בסדרה המצוירת ׳המופע של לולו׳ בערוץ הילדים, את הדמות הראשית "לולו", הסדרה הפכה מאז לסדרת קאלט לילדים.
בשנת 2021, גילמה בסדרה "החנות שיש בה הכול",את גברת עבאדי -בעלת החנות לשעבר.
תפקידים.
תיאטרון.
הצגות יחיד
הצגות ילדים
הצגות נוער
רשת מורכבת
בהקשר של תורת הרשתות, רשת מורכבת (באנגלית: Complex network) היא רשת בעלת מאפיינים טופולוגיים של רשת "עולם אמיתי", כלומר רשתות כפי שהן מופיעות במציאות או בטבע, בניגוד למודלים תאורטיים של רשתות כפי שמופיעים בתורות הגרפים.
רשת מורכבת היא סוג של מערכת מורכבת, שרכיביה הם צמתים וקשתות שמייצגים גורמים מהמציאות או מהטבע ואת הקשרים ביניהם.
דוגמאות לרשתות מסוג זה: רשתות מחשבים ורשתות חברתיות.
תכונות הרשת המורכבת.
הרשתות החברתיות, ביולוגיות וטכנולוגיות מציגות תכונות טופולוגיות שאינן אקראיות וכוללות זנב עבה בהתפלגות הדרגה (מספר הקשרים שיש לכל צומת), מקדם התקבצות גבוה, מבנה חברתי ומבנה היררכין. זאת בניגוד למודלים מתמטיים של גרפים שנחקרו בעבר, כגון סריגים וגרפים אקראיים, אשר אינם מראים את אותן התכונות.
יישומים.
רשתות מורכבות נחקרות על ידי מדעני רשתות וחוקרי מערכות מורכבות. מעצם טבעו, תחום זה הוא מולטידיספלינארי ומשלב ידע מתחומי המתמטיקה, פיזיקה, ביולוגיה, מדעי המחשב, סוציולוגיה, אפידמיולוגיה ואחרים. רעיונות מתורת הרשתות יושמו במחקרים של רשתות וויסות גנטיות ומטבוליות, פיתוח אסטרטגיות חיסון לשליטה בהתפשטות מגפות ובתחום רחב של יישומים פרקטיים אחרים. מחקרים בנושא הרשתות רואים אור במרבית כתבי העת המדעיים החשובים, זוכים במימונים ובתמיכה ערה של מדינות רבות, מהווים נושא לכנסים בתחומים שונים ולספרים רבים המופנים לטווח רחב של האוכלוסייה.
חוקרים ומדענים.
ישנם חוקרים ומדענים רבים העוסקים בנושאים אלו, מתוכם נציין כאלה בעלי פרסומים רבים ואזכורים:
חסידות בוצ'צ'אה-בוטושאן
חסידות בוטשעטש -בוטושאן היא חסידות רומנית שנוסדה בתחילת המאה ה-19. ראש השושלת היה רבי אליעזר זאב מבוטשעטש (בוטשעטש בכתיב היידי). אדמו"רי השושלת כיהנו בהרצה שבגליציה, בבוצ'צ'אה, בוטושאן ודורוחוי שברומניה. כיום מרכזה של החסידות הוא בבני ברק.
תולדות החסידות.
רבי אליעזר זאב מבוטשעטש.
רבי אליעזר זאב (תק"ס 1799 -תרי"ב 1851) נולד לרבי חיים רבין. רבו בתורת החסידות היה רבי מנחם מנדל מקוסוב בעל ה"אהבת שלום", שהכתירו להנהיג עוד בחייו, כמו כן הסתופף בצילם של רבי חיים מקוסוב ורבי אורי, ה"שרף מסטרליסק" שם חבר לרבי שלום מבעלז. רבו בתורת הנגלה היה רבי אברהם דוד מבוטשאטש בעל ה"אשל אברהם". כיהן ברבנות הרצה ובהמשך התגורר וכיהן כאדמו"ר בבוצ'צ'אה (Bucecea) שבמחוז בוטושאן שבבוקובינה (אז בשליטת האימפריה האוסטרו-הונגרית, כיום רומניה). זכה להערכה רבה ממחותנו רבי ישראל מרוז'ין ורבי מאיר מפרמישלאן. כשהגיע לחצרו של רבי ישראל מרוז'ין, הפציר בו לקבל פתקאות מהחסידים, תופעה שהייתה נדירה ביותר. התפרסם במופתיו. נפטר בג' בטבת תרי"ב ונטמן בעיירה בוצ'צ'אה. אוהל הוקם על קברו. מעט מדברי תורתו הובאו בספרו של בנו "יד יוסף" על התורה ומועדים. חתנו היה רבי יחיאל מיכל מדורוחוי, נכדו של רבי חיים מצ'רנוביץ'.
רבי יוסף אהרן מבוטשעטש.
רבי יוסף אהרן ראבין מבוטשעטש נולד בשנת תקצ"ה בעיירה בוטשעטש לאביו רבי אליעזר זאב ולאימו מרת סימא רויזא, בגיל חמש עשרה בשנת תר"י נישא לפערל בתו של רבי לוי יצחק פרנקל אב"ד בוקרשט. חותנו היה מיוחס לבעל שם טוב, רבי חיים מצ'רנוביץ ורבי לוי יצחק מברדיצ'ב. בשנת תרי"ב בה הסתלק אביו, החל לכהן בבוטשעטש והוא בן שבע עשרה שנה בלבד. מספר שבועות לאחר פטירת אביו נסע לשבות אצל רבי שלום מבעלז שכיבדו לעלות לתורה בעליית "שישי" וציווה לקוראו בכינוי "מורה מורינו" שנחשב לנדיר מאוד בבעלז, כמו כן, אמר רבי שלום מבעלז לחסידיו, שאת דברי תורתו שאמר בשבת הבינו לאשורם רק שלושה, ביניהם היה רבי יוסף אהרן, בגיל שמונה עשרה הוסמך לרבנות על ידי רבי שלום מבעלזא. כונה על ידי חסידי דורו בכינוי "דער קליינע'ר בעש"ט" (הבעש"ט הקטן) בגלל מופתיו הגלויים. כיהן באדמורו"ת למעלה משישים שנה ונחשב לזקן האדמו"רים. מכל רחבי רומניה היו נוהרים להסתופף בצילו ולהיוושע מברכותיו והיה שגור בפי חסידי דורו הפתגם ש'מי שרק נגע ב'קלאמקע' (ידית) של דלתו נושע'. בחגים ובשבתות מיוחדות כשחסידים רבים ערכו נסיעה אליו, היה בית מדרשו צר מהכיל את המון העם, ורק הרבנים והמיוחסים יכלו להיכנס פנימה, ושאר החסידים היו נשארים בחוץ. סירב לבקשת חסידיו לכתוב את דברי תורתו שנאמרו בשבתות וחגים ולא נתן להדפיסם, חוץ משנה אחת בה הגיע תלמיד חכם מופלג מגליציה שהעלה את דברי תורתו על הכתב וקיבל את הסכמתו להדפיסם, ומאותה שנה יצא לאור הספר "יד יוסף" על התורה ומועדים. בשנותיו האחרונות עבר להתגורר בעיר דורוחוי (במקביל לכהונתו בבוצ'צ'אה). נפטר בא' בסיוון תרע"ג כזקן רבני רומניה, חביבן ואוהבן של ישראל. נקבר לצד אביו רבי אליעזר זאב. שכל את בנו רבי משולם זלמן רבה של קרלסבד וגידל את חמשת נכדיו היתומים.
רבי יהודה אריה לייביש פרנקל מבוטושאן.
רבי יהודה אריה לייבוש פרנקל מבוטושאן (תרמ"ה - ב' סיוון תרע"ז, 1885 - 23.5.1917) היה בנו של רבי משולם זלמן, גדל על ברכי זקינו רבי יוסף אהרן בבוטשעטש לאחר שהתייתם מאביו. מצעירותו היה מקושר מאוד לזקינו רבי יוסף אהרן, ומסופר, שבאחת השנים בליל הסדר, שאלו רבי יוסף אהרן מה בקשתו עבור החזרת האפיקומן וענה שמבקש 'להיות תמיד סמוך לסבא' הבטיח לו רבי יוסף אהרן שכך יהיה, ואכן ימי פטירתם סמוכים זה לזה, רבי יוסף אהרן נפטר בא' בסיוון (תרע"ג) ורבי יהודה ארי'ה לייבוש נפטר בב' בסיוון (תרע"ז).אחרי הגיעו למצוות נשלח על ידי זקינו ללמוד תורה לעיר ברודי שבגליציה שהייתה מלאה חכמים וסופרים, והיה לגדול בתורה. בהגיעו לפרקו נישא לרחל בילא בת רבי מרדכי שור מגדולי ה'יושבים' אצל הרבי מבעלז. בשנת תרס"ז (1906) החל לכהן ברבנות העיר בוטושאן. בתחילת כהונתו, קיבל מהקהילה בית למגורים, אך העדיף להעניק את הבית עבור תלמוד תורה שהקים בעיר. כמה שנים אחר כך, כשפרצה מלחמת העולם הראשונה הוחרמו כל מבני הציבור לצורך החיילים, רק מבנה תלמוד התורה לא נלקח משום שהיה רשום על שמו של רבי יהודה אריה לייבוש, ותלמוד התורה בבוטושאן המשיך להתקיים כסדרו גם בימי המלחמה. בשנת תרע"ג לאחר פטירת זקינו רבי יוסף אהרן מבוטשעטש, הוכתר רבי יהודה אריה לייבוש כאדמו"ר, להנהיג את עדת החסידים שהיו פזורים ברחבי רומניה. רבי חיים זנוויל אברהמוביץ מריבניץ, שהתגורר בבוטושאן, הסתופף בצלו בתקופת נעוריו. ביתו היה פתוח לרווחה לכל יהודי, ובימי מלחמת העולם הראשונה היו חיילים ופליטים יהודיים מוצאים בביתו קורת גג. בזמן מלחמת העולם הראשונה פעל רבי יהודה אריה לייבוש במסירות נפש ועמד לישע עמו. נפטר בצעירותו לאחר שטיפל בפליט יהודי שהיה חולה אנוש ונרפא כתוצאה מטיפולו המסור, אך רבי יהודה אריה לייבוש נדבק ממנו ונפטר בב' בסיוון תרע"ז. נטמן בבוטושאן, חסידיו הקימו אוהל על קברו. על מצבתו כתבו החסידים: "פה נטמן הרב הגאון הצדיק אדמו"ר רבי יהודה אריה לייבוש פרענקיל זצוק"ל, שירת בקודש בתור רב דקהילה קדושה באטאשאן בשנות תרס"ז - תרע"ז, הפקיר חייו לתורה ועבודה וגמילות חסדים ונסתלק רך בשנים, נשמתו הקדושה עלתה עדן ביום ב' לחודש סיוון תרע"ז". חלק מדברי תורתו נדפסו בספר 'ליקוטי מהרי"ל' שהודפס יחד עם הספר 'יד יוסף' של זקינו רבי יוסף אהרן.
החסידות לאחר השואה.
רבי מרדכי פרנקל, בנו של האדמו"ר רבי יהודה אריה לייביש מבוטושאן, התייתם בגיל שנתיים. בצעירותו למד בישיבת ויזניץ שהייתה בראשות רבי אליעזר הגר מויזניץ בעל ה"דמשק אליעזר", והיה מבכירי תלמידיו. נישא למרים יהודית, בתו של האדמו"ר רבי יעקב משאץ ונכדת רבי סיני מזמיגראד.
לאחר נישואיו החל לכהן באדמו"רות בעיר בוטושאן ברומניה. היה נוסע מעיירה לעיירה לחזק יהודים לבל יתרפו ברוחם בשמירת הדת, גם בזמנים הקשים ביותר, והעידו אנשי צורה, שאחרי שהיה מגיע לשבות את שבתו בעיירה מסוימת,כדי לחזק את יהודי העיירה ברוחניות, לא היה ניתן להבחין אחרי שבת זו שמדובר באותה העיירה, מפני ששינתה פניה לגמרי לטובה. היה נושא את דבר ה' ברמה, קולו חוצב להבות אש, ומרומם את קהל שומעיו לפסגות רוחניות גבוהות.
בשנת תש"כ עלה לישראל והקים בחיפה את חצר קדשו לשם נהרו חסידים ומבקשי ה' לחזות בעבודת ה' המופלאה שלו. בנוסף לכהונתו כאדמו"ר כיהן גם כרב השכונות כרמל הצרפתי ורמת שאול. נפטר בשנת תשמ"ד (1984), וכונה לאחר פטירתו "מוהר"ם, אוהבם של ישראל".
בניו של רבי מרדכי, רבי יעקב ורבי חנוך הניך, החלו לכהן לאחר פטירתו: