סטרייפ (באנגלית: Stripe) היא חברת פינטק אירית-אמריקאית המספקת שירותים פיננסים, פועלת במודל תוכנה כשירות ומאפשרת לבתי עסק פתרונות סליקה, מעקב אחר תשלומים, פריסת תשלומים ועוד. החברה מציעה תוכנות וממשק תכנות יישומים עבור אתרי מסחר אלקטרוני ואפליקציות מובייל.
החברה הוקמה בפאלו אלטו ב-2010 על ידי האחים האירים פטריק וג'ון קוליסון. ב-2011 פנו מייסדיה לאילון מאסק ופיטר ת'יל וגייסו בהובלתם הון ראשוני בסך 2 מיליון דולר, יחד עם קרנות הון הסיכון סקוויה קפיטל ואנדרסן הורוביץ. סכומים נוספים גויסו לאורך שנות פעילותה, כשב-2021 גייסה החברה לפי שווי של כ-95 מיליארד דולר ובכך הייתה לחברת הסטארט-אפ האמריקאית בעלת השווי הגבוה ביותר.
ב-2021 הקימה החברה שלוחה בישראל תחת חברת הבת "סטרייפ ישראל תשלומים בע"מ", לקראת כניסתה לשוק סליקת התשלומים במדינה.
המחלקה לביטחון לאומי (ספרד)
המחלקה לביטחון לאומי (בספרדית: Departamento de Seguridad Nacional), היא מחלקה מייעצת במשרד ראש ממשלת ספרד בנושאי ביטחון לאומי והיא חברה קבועה במועצה לביטחון לאומי הספרדית. גוף זה נוצר כדי לחזק את ארגון לשכת ראש הממשלה, תוך מתן סיוע לראש הממשלה באחריותו להוביל את מדיניות הביטחון הלאומי של ספרד. המחלקה נוצרה בקיץ 2012 בצו מלכותי 1119/2012, מ-20 ביולי, שבאמצעותו שונה מבנה לשכת ראש הממשלה. המחלקה מהווה חלק של קהילת המודיעין הספרדית.
תפקידים.
כגוף מייעץ לראש הממשלה, באחריותו להעניק תמיכה מיידית ומיטבית בענייני ביטחון לאומי לקבלת החלטות, וכן, בין היתר:
בתחום ניהול משברים המחלקה מספקת חזון מקיף וחוצה של ניהול משברים ותומכת בפעילות המבצעת של הוועדה המתמחה בתחום זה, וכוללת בין היתר גם:
במסגרת פיתוח המסגרת האסטרטגית של ביטחון לאומי, המחלקה ריכזה את העבודה לפיתוח אסטרטגיית הביטחון הלאומי וכן אסטרטגיות מרמה שנייה, במיוחד האסטרטגיות הלאומיות לבטיחות ימית, אסטרטגיות אבטחת סייבר לאומיות וביטחון אנרגיה לאומי.
הערות שוליים.
מרכז המודיעין למלחמה בטרור ופשע מאורגן
מרכז המודיעין ללוחמה בטרור ופשע מאורגן (בספרדית: Centro de Inteligencia para la lucha contra el Terrorismo y la Delincuencia Organizada, בראשי תיבות CITCO) היא שירות הביטחון הפנימי של ספרד האחראי על ביטחון פנים, מניעת טרור, מאבק בפשע מאורגן וארגונים רדיקליים אלימים אחרים תוך ניהול וניתוח כל המודיעין הפנימי של המדינה. המרכז הוקם באוקטובר 2014 על ידי מיזוג של המרכז הלאומי לתיאום המלחמה בטרור ומרכז המודיעין למלחמה בפשע מאורגן.
היסטוריה.
הסוכנות נוצרה ב-15 באוקטובר 2014 בצו מלכותי 873/2014 של מלך ספרד, מיום 10 באוקטובר 2014, אשר שינה את הצו המלכותי 400/2012, מיום 17 בפברואר 2014, שבאמצעותו פותח המבנה הבסיסי של משרד הפנים הספרדי.
הסוכנות קמה ממיזוג של שתי סוכנויות מודיעין קודמות, המרכז הלאומי לתיאום המלחמה בטרור (CNCA) ומרכז המודיעין למלחמה בפשע מאורגן (CICO) תחת מזכירות ביטחון המדינה של משרד הפנים הספרדי. מטרת האיחוד הייתה לייעל את המאמצים ולנצל את המשאבים הכלכליים של שתי הסוכנויות לנוכח האיומים הגוברים והקשר בין קיצוניים אלימים, ארגוני טרור ועליית הפשע המאורגן.
תפקידים.
CITCO אחראית על קליטה וניתוח של המידע האסטרטגי הזמין במאבק בפשע מאורגן, טרור ורדיקליזם אלים, עיצוב אסטרטגיות נגד איומים אלה, ובמידת הצורך, קביעת קריטריונים לפעולה ותיאום מבצעי של הגופים הפועלים במקרים של צירוף מקרים או הסכמה בחקירות, ובפרט:
כוח אדם.
צוות הסוכנות מורכב מאנשי המשטרה הלאומית (CNP), המשמר האזרחי, שירות פיקוח המכס, סוהרי שירות הכליאה, חיילי הכוחות המזוינים וסוכני מרכז המודיעין הלאומי (CNI).
דניאל איפלה-אוסיריס
דניאל איפלה-אוסיריס (בצרפתית: Daniel Iffla Osiris; 23 ביולי 1825 – 5 בפברואר 1907) היה איש הון, פטרון האמנויות ונדבן יהודי צרפתי ממוצא מרוקאי-ספרדי. איפלה-אוסיריס עשה את הונו בבנקים צרפתיים שהשקיעו בבניית מסילות רכבת בספרד - פעילות שבזכותה הוענק לו אות מסדר איזבלה ().
קורות חיים.
דניאל איפלה נולד למשפחה צרפתית-יהודית ממוצא מרוקאי-ספרדי. אביו, יצחק, נולד בבורדו ב-1799 והיה סוחר. אמו, לאה, נולדה אף היא בבורדו ב-1797. דניאל נולד לבני הזוג, שנישאו ב-1823, שנתיים מאוחר יותר, ונקרא על שם סבו מצד אביו.
מקורו של השם 'איפלה' הוא מן הפועל أَفْلَحَ (אפלחה) בשפה הערבית במשמעות של "הצליח". את השם "אוסיריס" הוא הוסיף ב-1861 על פי הוראת צו אימפריאלי לאחר פשיטת רגל שזכתה לפרסום גדול. השם מתייחס לשמו של האל אוסיריס במיתולוגיה המצרית, לו (יחד עם אחותו, איזיס) מיוחסת הבאת התרבות למצרים.
דניאל איפלה למד בבית הספר היהודי בבורדו עד לגיל 14 ולאחר מכן המשיך את לימודיו בפריס. כשהיה בן 17 עזב את לימודיו כדי לעבוד כברוקר וזכה להצלחה רבה בחברות בנקאיות מיסודם של היהודים הספרדים ז'ול מירס ומואיז מיו.
פעילותו כפטרון האמנויות וכנדבן.
דניאל איפלה אוסיריס פרש עד 1860 מחיי העסקים והקדיש את שארית חייו לאמנויות, לספרות למדעים לאחר מותה של בת זוגו ב-1855. אשתו, שהייתה נוצרייה, מתה במהלך לידת התאומים, שלא שרדו אף הם.
פעילותו כפטרון האמנויות ופילנתרופ הייתה בהשראת מסורת הצדקה ביהדות, ערכי הרפובליקה הצרפתית וגם רצונו להיפטר מההון שצבר.
הוא מוכר במיוחד בזכות תרומתו למכון פסטר (תרומה שהופנתה למימון בבניית 'מכון הרדיום' על שם מארי קירי), פסל ז'אן ד'ארק בעיר נאנסי ומימון בנייתם של בתי כנסת רבים בצרפת (פריס, טור), תוניסיה (תוניס) ושווייץ (לוזאן). על פי בקשתו ובשל רצונו להטימן בקרבת אשתו הנוצרייה, הצליח לאחר מאבק עיקש לקבל חלקה הנמצאת בין בתי הקברות היהודי והנוצרי בפריס. את קברו מעטרת רפרודוקציה של פסל משה של מיכלאנג'לו.
מרכז המודיעין של הכוחות המזוינים (ספרד)
מרכז המודיעין של הכוחות המזוינים (בספרדית: Centro de Intelligencia de las Fuerzas Armadas, בראשי תיבות: CIFAS) היא סוכנות ביון ספרדית של משרד ההגנה שתפקידה לספק למטה הכללי, למשרד ההגנה ולראש הממשלה מידע על סיכונים ומשברים מחו"ל. בראשו עומד מפקד בדרגת גנרל.
זהו גוף ייחודי ומשותף של הכוחות המזוינים של ספרד בענייני מודיעין צבאי, הוא שולט במערכות המודיעין והלוחמה האלקטרונית, שומר על מרכזי המודיעין של הצבא, הצי וחיל האוויר, שכפופים כולם למרכז. המרכז נוסד בשנת 2004, כדי להחליף את אגף המודיעין לשעבר של מטה ההגנה.
קהילת המודיעין הספרדית
קהילת המודיעין הספרדית (בספרדית: Comunidad de Inteligencia Española) היא קבוצה של ארגוני ביון התלויים בממשלת ספרד אשר ביססו את עצמם כקהילת מודיעין באמצעות חוק 11/2002. ניתן לחלק את קהילת המודיעין לשלושה ענפים:
לכל הסוכנויות הללו, יש להוסיף את סוכנויות המודיעין מחילות המשטרה השונים של ספרד. קהילת המודיעין מדווחת ישירות לראש ממשלת ספרד ולקבינט שלו.
מחאות אוקטובר בעיראק
מחאות אוקטובר (ערבית: تظاهرات تشرين; תעתיק מדויק: תַטָ'אהֻרָאת תִשְׁרִין) היו גל מחאות חברתיות וכלכליות שפרצו בעיראק ב-1 באוקטובר 2019. ההפגנות פרצו בבירה בגדאד והתפשטו עד לדרום עיראק, והיו מספר סיבות עיקריות לפריצתן: התנאים החברתיים והכלכליים הירודים, משבר האנרגיה והתפשטות העוני שכתוצאה ממנו שיעורי האבטלה עלו בשיעור משמעותי, הידרדרות בתשתיות המדינה וירידה במתן השירות לאזרחים, בנוסף להתפשטות השחיתות המנהלית והפוליטית במדינה. מספר גורמים נוספים עוררו את גל המחאות וביניהם: ההתערבות האיראנית בעיראק וההשלכות של עליית המדינה האסלאמית (דאעש) במדינה. המפגינים דרשו את הפלת המשטר ששלט במדינה, את התפטרות ממשלתו של ראש הממשלה עאדל עבד אל-מהדי ואת הקמתה של ממשלת ביניים שתכהן עד לקיום בחירות פרלמנטריות דמוקרטיות שיצליחו להתעלות מעל לעדתיוּת ששלטה במדינה מאז 2003. המחאות נתקלו בתגובה חריפה ואלימה מצד כוחות הביטחון העיראקיים, שהובילה למאות הרוגים במהלך תקופת המחאות ולפציעתם של אלפים. למרות הדיכוי האלים של המחאות, דרישתם המרכזית של המפגינים - חילופי שלטון - מולאה בהצלחה עם התפטרותו של ראש הממשלה בסוף נובמבר 2019.
הסיבות למחאות.
המחאות הגיעו כתוצאה של הצטברות בעיות ומשברים בעיראק בשנים האחרונות, לצד הידרדרות המצב הביטחוני והכלכלי במדינה, העדר התשתיות והשירותים בה, המחסור במקומות עבודה, בעיות ביטחון ומאי-יציבות פוליטית וביטחונית. לצד זאת, רבים טענו כי הסיבה האמיתית לפרוץ המחאות באוקטובר 2019 הייתה החלטתו השנויה במחלוקת של ראש הממשלה עאדל עבד אל-מהדי מספטמבר 2019 להעביר מתפקידו את הגנרל עבד אל-והאב א-סאעדי, ששימש עד אז כמפקד הכוחות למלחמה בטרור ושזכה לתהילה רבה כמי שעמד בראש המאבק של צבא עיראק בארגון המדינה האסלאמית. למחאות אוקטובר 2019 בעיראק קדמו גלי-מחאה רבים שקראו לתקן את הליקויים בממשל ולבצע בו רפורמות על מנת לכונן דמוקרטיה אמיתית ללא כל אפליה אתנית בין האזרחים. הבולט מבין גלי המחאה האלה היה זה של 2011, שפרץ במקביל לפריצת מחאות האביב הערבי, ושבמהלכו יצאו עיראקים רבים לדרוש מממשלתם שירותים ותשתיות חיוניים. במחאות שפרצו בשנים 2015–2016, דרשו המפגינים הפחתה בשכרם של פקידים, שרים ונציגים ומינוי ממשלת טכנוקרטים ובמקביל שיפור של השירותים לאזרח, ובראשם של רשת החשמל. בספטמבר 2018, נהרגו כ-30 מפגינים במהלך הפגנות גדולות שהתקיימו בעיר בצרה, בדרום עיראק.
העדר שירותים ותשתיות.