חוסר היציבות של מולקולת ה-RNA מהווה אתגר למחקר המדעי ולדיאגנוזה הרפואית. על מנת לחקור תהליכי שעתוק ומנגנונים אחרים תלויי-RNA, מתעתקים קודם כול מולקולת DNA מקבילה באמצעות האנזים רוורס טרנסקריפטאז, ואת המשך המחקר מבצעים על מולקולת ה-DNA היציבה יותר. כך ניתן לבצע אמפליפיקציה בטכנולוגיית PCR, שאותה לא ניתן לבצע על מולקולת ה-RNA המקורית.
כדי לגרום להשתקת תרגום של גנים מסוימים לצורכי מחקר, משתמשים במולקולת RNA מסונתזת שתיצור זיווג בסיסים עם הקצה של מולקולת ה-mRNA המתועתק ותביא לפירוקה טרם תרגום (RNA interference – RNAi).
במגפת הקורונה, חיסונים של החברות פייזר ומודרנה, המבוססים על מנגנון ה-RNA, היו הראשונים להציג תוצאות חיוביות, ואף טובות יותר מהמקובל בחיסונים הרגילים המבוססים על חיידק מומת או מוחלש, מה שנחשב כפריצת דרך מדעית בעולם הרפואה.
השערת עולם ה-RNA.
על פי השערת עולם ה-RNA צורות החיים הקדומות ביותר בכדור הארץ היו בנויות בעיקר מ-RNA שמילא הן את תפקיד האנזימים שממלאים בעיקר חלבונים והן את תפקיד החומר התורשתי שממלא היום כמעט לחלוטין ה-DNA. לפי השערה זו, כאשר ה-RNA נעטף בקרום ליפידי, נוצרו התאים החיים הראשונים. עד לפני שנים מעטות סברו החוקרים כי מולקולת ה-RNA משמשת כ-"מולקולת עזר" למיצוי פוטנציאל החומר הגנטי הגלום ב-DNA. עם זאת, בעשורים האחרונים עולה כי למולקולה זו תפקידים נוספים ומהותיים, כגון השתתפות בבקרת תעתוק גנים וקטליזטור בתהליכים שונים. תפקידים אלה ותפקידו של ה-RNA כנשא החומר התורשתי במגוון נגיפים מחזקים את השערת עולם ה-RNA.
חידת שחמט
חידות שחמט הן חידות שלהצגתן ולפתרונן משמשים לוח השחמט וכלי השחמט (כולל החוקים החלים על כל כלי), אך הן אינן עוסקות במצבים שניתן להגיע אליהם במהלך משחק שחמט. בכך הן נבדלות מבעיות שחמט, העוסקות רק במצבים שניתן להגיע אליהם בהתאם לכללי המשחק. רבות מחידות השחמט הן בעיות מתמטיות, ולא בעיות שחמטיות. חידות שחמט אחרות משמשות, כדרכן של חידות, לשעשוע בלבד.
אחת מחידות השחמט המפורסמות ביותר היא חידת שמונה המלכות. בחידה זו יש לסדר שמונה מלכות על-פני לוח שחמט, כך שאף מלכה אינה מאיימת על מלכה אחרת, כלומר אין שתי מלכות הנמצאות על שורה משותפת, טור משותף או אלכסון משותף. גרסה כללית יותר של חידה זו עוסקת בסידור n מלכות על-פני לוח שחמט שגודלו nXn. לחידת שמונה המלכות יש 92 פתרונות שונים.
חידת שחמט מפורסמת נוספת היא חידת מסע הפרש: הפרש נמצא על אחת ממשבצות לוח השחמט, ועליו לצאת למסע, בהתאם לכללי המסע של הפרש, שבו יעבור על-פני כל אחת ממשבצות הלוח, פעם אחת ויחידה בכל משבצת. גם מחידה זו ניתן לעבור לחידה כללית יותר, שבה לוח שחמט הוא בגודל nXn. חידה זו היא מקרה פרטי של בעיה ידועה בתורת הגרפים.
החידה הבאה, שאותה חיבר מקס בלאק בשנת 1946, עוסקת בלוח השחמט אך לא בכלי השחמט. ניקח לוח שחמט ונגזור ממנו שתי משבצות הנמצאות בפינות נגדיות של הלוח (פינות שאין להן שורה משותפת או טור משותף). האם ניתן לכסות לוח זה ב-31 אבני דומינו, כך שכל אבן מכסה שני ריבועים סמוכים? הפתרון במסגרת הבאה.
אנטי-ציקלון
אנטי-ציקלון (באנגלית: Anticyclone) הוא מונח בתחום המטאורולוגיה, המתאר תופעת מזג אוויר, בה נוצר עירבול סביב אזור של לחץ אוויר גבוה בהמיספרה הצפונית או הדרומית בכדה״א.
התופעה תוארה לראשונה על ידי המדען פרנסיס גלטון בספרו על מזג האוויר מ-1863.
הסבר התופעה.
בהיעדר סיבוב, הרוח נוטה לנוע מאזורים של לחץ אוויר גבוה לאזורים של לחץ אוויר נמוך. ככל שההפרש בין הלחץ הגבוה לנמוך גדול יותר כך מהירות הרוח גדלה. בשל הסיבוב העצמי של כדור הארץ סביב צירו על הרוח פועל כח קוריוליס, מה שמסיט את הרוח ונותן לה את הנטייה האופיינית. במקרה של רוח אנטי-ציקלונית, היא תנוע עם כיוון השעון בהמיספרה הצפונית ונגד כיוון השעון בהמיספרה הדרומית, בניגוד לרוח הציקלונית שתנוע בכיוון ההפוך.
כח החיכוך שנוצר כתוצאה מהקרבה של הרוח לפני השטח מאט את הרוח ובכך גורם לה לזרום עם נטייה קלה לכיוון החוצה ממרכז הרמה (כלומר יוצר זרימה א-גאוסטרופית). אינטראקציה זו גורמת לתופעת ההתבדרות סביב מערכות לחץ גבוה.
השפעות.
לעיתים קרובות, מערכות לחץ גבוה (רמות) קשורות לרוחות במהירות נמוכה בפני הקרקע ולשקיעה של אוויר מאזורים גבוהים בטרופוספירה. כתוצאה משקיעת האוויר, עמודת האוויר שמתחת נדחסת, ועל ידי כך מתרחש חימום. לכן מערכות לחץ גבוה מביאות איתם שמיים בהירים נטולי עננות. בהיעדר עננים, אחוז גדול יותר מהקרינה הנכנסת מהשמש מגיע לפני הקרקע, ומתרחש תהליך של חימום קרינתי קרוב לקרקע. כמו כן התופעה יכולה להתרחש גם בלילות, כאשר במצב זה היעדר העננים מאפשר לקרינה הנפלטת מכדור הארץ להיפלט לחלל מה שיוצר קירור קרינתי מואץ יותר.
כאשר הרוחות בפני השטח הופכות איטיות יותר, השקיעה של אוויר תחת מערכות בלחץ גבוה עלולה להוביל להצטברות של אירוסולים שאינם מתפזרים ע״י הרוח, מה שיוצר אובך נרחב. מאותה סיבה, בלילה כאשר אחוז הלחות היחסית עולה לכיוון 100 אחוזים, עלול להיווצר ערפל.
מחוץ לכדור הארץ.
ככלל, רוחות אנטי-ציקלוניות יכולות להתקיים גם בכוכבי לכת אחרים. בכוכב הלכת צדק לדוגמה מתקיימת סופה אנטי-ציקלונית הזוכה לכינוי הכתם האדום הגדול. סופה זו מתרחשת בהמיספרה הדרומית של כוכב הלכת, ונעה נגד כיוון השעון.
ברכת המזון
בִּרְכַּת הַמָּזוֹן היא ברכה אחרונה הנאמרת על פי ההלכה בסיום כל סעודה בה נאכל לחם בכמות משביעה (ומדברי חכמים, אפילו בכמות של כזית). ברכה זו היא מצווה מן התורה, הנלמדת מן הפסוק .
ביסוד ברכת המזון עומדת חובת האדם להודות לבוראו על המזון שממנו הוא מתקיים, ולהכיר בכך שהמזון, גוף האדם והקרקע ניתנים מידי הבורא ובהשגחתו.
המאכלים המחייבים ברכה.
במשנה ישנה מחלוקת בין התנאים על אילו מאכלים מברכים ברכת המזון. לדעת רבן גמליאל יש לברך ברכת המזון על כל מאכל משבעת המינים, שהם המופיעים בתורה בפרשה של ברכת המזון. לדעת רבי עקיבא מברכים ברכת המזון על כל מה שאדם אוכל ממנו כדי לשבוע ועושה אותו עיקר סעודתו, ואפילו יהיה זה ירק. לדעת חכמים, מברכים ברכת המזון על לחם בלבד, וכך נפסק להלכה.
הכמות המחייבת בברכה.
מהתורה חייב אדם לברך ברכת המזון כאשר אכל ושבע, שנאמר: "וְאָכַלְתָּ וְשָׂבָעְתָּ וּבֵרַכְתָּ". וחכמים הוסיפו ותקנו, שגם אדם שאכל כ'זית', כיוון שנהנה, יברך את כל ברכת המזון. ואמרו חכמים, שטענו המלאכים לפני הקב"ה: "רבונו של עולם, כתוב בתורתך: "אֲשֶׁר לֹא יִשָּׂא פָנִים וְלֹא יִקַּח שֹׁחַד", והלא אתה נושא פנים לישראל, שנאמר (במדבר ו, כו): יִשָּׂא ה' פָּנָיו אֵלֶיךָ. אמר להם: וכי לא אשא פנים לישראל? שכתבתי להם בתורה: "וְאָכַלְתָּ וְשָׂבָעְתָּ וּבֵרַכְתָּ אֶת ה' אֱלֹוהֶיךָ", והם מדקדקים על עצמם ומברכים עד כזית".
כאשר התעורר לאדם ספק אם בירך ברכת המזון על מה שאכל, אם שבע, כיוון שהספק הוא במצווה מהתורה עליו להחמיר ולברך את ברכת המזון. ואם לא שבע, כיוון שהספק במצווה מדברי חכמים, לא יברך.
ואם חבירו זוכר שראה אותו מברך, יכול לסמוך עליו. וכן אם הוא יודע בעצמו שהוא רגיל לברך מיד לאחר אכילתו, אף על פי שאינו זוכר זאת במדויק, יכול לסמוך על החזקה שמן הסתם בירך.
לדעת רוב הפוסקים, גם אם אכל מהלחם שיעור כ'זית' בלבד, אם אכל עוד מאכלים, ומכולם יחד נעשה שבע, הרי שהוא חייב לברך ברכת המזון מהתורה.
גם נשים חייבות בברכת המזון, אלא שהתעורר ספק ביחס לחיובן. אמנם כל הספק הוא רק לגבי השאלה האם נשים חייבות בברכת המזון מהתורה, אבל מדברי חכמים ברור שנשים חייבות כגברים.
כמות האכילה המחייבת מן התורה בברכת המזון היא כדי שביעה, דהיינו אכילת לחם בכמות משביעה שהיא כזית לכל הפחות, אומנם עדיף לאכול כביצה. שיעור זה נלמד מהפסוק "ואכלת ושבעת וברכת את ה' אלוהיך". מדרבנן, כל האוכל לחם בשיעור כזית, מתחייב בברכת המזון.
לפי דעה אחרת בגמרא, "ואכלת" מתייחס לאכילה, ו"ושבעת" מתייחס לשתייה. לפי זה, פסק הרמ"א (או"ח קצז:ד) שמי שלא שתה לא יזמן להוציא אחרים ששתו.
תוכן הברכה.
ברכת המזון מורכבת מארבעה חלקים שנקבעו במהלך הדורות. בתורה לא נקבע נוסח מדויק לברכה, אלא הוזכר באופן כללי שתוכן הברכה יהיה הודיה לה' על האוכל ועל נתינת ארץ ישראל לעם ישראל. המקור החשוב ביותר למקורן של הברכות מצוי בתלמוד הבבלי במסכת ברכות:
ברכת הזן.
תוכנה הוא הודאה לה' שמזין את העולם, ונותן לחם לכל חי, וכל השפע שאנו מקבלים הוא רק מה', ולא ממעשה האדם. ועם ישראל התנסה בזה, בניסיון המן- שנאמר: . החיים במדבר קשים, אפשר מרוב קשיים להתריס כלפי מעלה, ומנגד, אפשר להתחזק באמונה, ולהתבונן בניסים שעל ידם הקדוש ברוך הוא מקיים את ישראל. הניסיון הקשה ביותר היה קשור לאכילת המן. אדם רגיל לדאוג ליום המחר, לשם כך הוא מכין לעצמו את מזונותיו על ידי מלאכתו בשדה, בחרושת ובמסחר. אולם כל זה לא היה אפשרי במדבר. אפילו לשמור מן מיום אחד למחרתו היה אסור, ואפילו לאכול יותר ממה שאדם נצרך לא היה ניתן, כי כמות המן הייתה מוגבלת למה שאדם זקוק לאכול ביום אחד ולא יותר. והיה כל יהודי צריך להאמין בה' שגם מחר יוריד לו מן מהשמיים. מי שלא היה חזק באמונתו, חש תמיד רעב, וכפי שנאמר (שם ג-ד): . ועיקר המצווה לברך את ה' כאשר אדם אכל ושבע, שנאמר: . מפני שכאשר אדם שבע הוא עלול להתגאות ולשכוח שהכל מאת ה'.
ברכת הארץ.
תוכנה הוא הודאה על הארץ, על מצוות ברית המילה ועל התורה ומצוותיה, שנתפסות גם הן כמתנת הבורא. על פי המסורת, ברכת הארץ נתקנה על ידי יהושע בן נון עם כיבוש ארץ ישראל.
ברכת בונה ירושלים.