בשנת 2017 הצטרף פייג' לקאסט של "עושות כותרות" בתפקיד ריצ'רד האנטר.
בשנת 2022 השתתף בסרט המותחן "ללא מורא" של נטפליקס; המבוסס על ספרה של נורה רוברטס.
חיים אישיים.
בשנת 2014, נישא לארוסתו קאסידי בוש בווילה מחוץ לסנטה ברברה, קליפורניה. בין השושבינים של פייג' היה הכוכב ילדות רעות ו"לרקוד עם כוכבים", ג'ונתן בנט. לבני הזוג נולדו שתי בנות.
גייל טלשיר
גייל טלשיר (נולדה ב-22 במרץ 1968) היא חוקרת מדע המדינה ומרצה בכירה בחוג למדע המדינה באוניברסיטה העברית בירושלים, המתמחה בחקר אידאולוגיות פוליטיות ומשבר הדמוקרטיה.
ביוגרפיה.
טלשיר נולדה ב-22 במרץ 1968 בירושלים לפרופסור דוד טלשיר ולפרופסור צפורה טלשיר ולמדה בבית הספר התיכון על שם מיי בויאר. שירתה בצה"ל כמורה חיילת בבית ספר שדה מעגן מיכאל.
למדה לתואר ראשון בפילוסופיה ובמדע המדינה באוניברסיטה העברית בירושלים, ומשם המשיכה למסלול ישיר לדוקטורט באוניברסיטת אוקספורד, שם למדה בשנים 1993–1997. עבודת הדוקטורט שלה עסקה בצמיחת תנועות ירוקות.
בשנת 1998 התקבלה לתפקיד מרצה בחוג למדע המדינה באוניברסיטה העברית בירושלים. בשנת 2001 נבחרה לתפקיד ראש מגמת חינוך אזרחי ודמוקרטיה בחוג. בשנת 2004 מונתה למרצה בכירה. בשנת 2007 מונתה לראש תוכנית המנהלים בבית הספר פדרמן למדיניות ציבורית. במסגרת תפקיד זה הקימה את המרכז להכשרת בכירים, שכלל תוכנית לתואר שני במדיניות ציבורית לבכירים בשירות המדינה שהוכנה בשיתוף עם נציבות שירות המדינה. בשנת 2013 הובילה תוכנית להכשרת ראשי ערים שנבחרו לקדנציה ראשונה. בשנת 2016 עמדה בראש "תוכנית הנשיא למובילות אקדמית" שיזם נשיא האוניברסיטה העברית, פרופסור מנחם בן-ששון.
לטלשיר בן אחד, והיא חיה בזוגיות עם העיתונאי דני זקן.
מחקר אקדמי.
מחקרה האקדמי של טלשיר מתמקד באידאולוגיות פוליטיות, במתח בין תיאוריה ומעשה פוליטי, בין המערכת המפלגתית והחברה האזרחית, בין הדרג הנבחר והדרג המקצועי. מחקריה מתבוננים על הזירה הפוליטית כמאבקים על ערכים והשקפות עולם. בעשור השני של המאה ה-21 עסק מחקרה העיקרי באידאולוגיה של ממשלת ישראל בתקופת בנימין נתניהו.
עבודת הדוקטורט של טלשיר עסקה בהתפתחות תנועות סביבתניות, ובחנה האם מדובר באידאולוגיה חדשה או בהסתעפות של אידאולוגיות קיימות, וספציפית של השמאל החדש. בשנת 2002 פרסמה את הספר "The Political Ideology of Green Parties", העוסק במפלגה הירוקה בגרמניה ובמפלגה הירוקה בממלכה המאוחדת.
במסגרת "תוכנית הנשיא למובילות אקדמית" ערכה, יחד עם פרופסור ישראל כ"ץ, את קובץ המאמרים "מגדלור או מגדל שן?", העוסק בתהליכים בעולם האקדמיה בישראל.
בשנת 2017 הקימה קבוצת מחקר בנושא "הון אנושי בדמוקרטיה" במסגרת תוכנית 2048 של מרכז שאשא למחקרים אסטרטגיים, וב-2018 הקימה את קבוצת מחקר בנושא "משילות ודמוקרטיה" באותה המסגרת.
אליפות אירופה באתלטיקה באולם 2021
אליפות אירופה באתלטיקה באולם ה-36 נערכה בטורון, פולין בין ה-5 במרץ ל-7 במרץ 2021.
קללת עץ התאנה
קללת עץ התאנה היא אירוע שתואר בבשורות מרקוס ומתי, כאחד מהנסים שחולל ישו לפני כניסתו לירושלים, ובבשורת לוקס הוא מסופר כמשל. בשורת יוחנן משמיטה את האירוע לחלוטין ומצמידה אותו לאירוע שאליו הוא קשור, אירוע טיהור המקדש, מסיומה של שרות הבשורה של ישו - לראשיתה. לדימוי עץ התאנה יש שורשים הנעוצים בתנ"ך, כאשר התאנה מסמלת ומייצגת את עם ישראל, וקללת התאנה. בבשורות מרקוס ומתי והסיפור המקביל בלוקס מכוונים אפוא באופן סמלי, כלפי אותם בני עם ישראל, במיוחד הללו מבין מבין כת צדוקים וכת הפרושים, שחיו בתקופתו, דחו את ישו ולא קיבלו אותו כמלך המשיח.
בשורת מרקוס.
ציטוט.
בבשורת מרקוס ישנה התייחסות לקללת עץ התאנה בהקשר למה שישו אמר על בית המקדש: ישו ותלמידיו היו בדרך לירושלים כאשר בדרך ישו מקלל עץ תאנה, משום שחיפש ולא מצא בה פרי. בירושלים הוא מגרש את החלפנים מהמקדש, כיוון שלדבריו הם הפכו את המקדש ל"מערת פריצים". למחרת בבוקר מגלים התלמידים שאותה תאנה שקוללה קמלה ומתה. ישנו כאן אולי מסר מרומז על כך שבית המקדש בירושלים עתיד להיחרב, ועבודת המקדש תתבטל, בדיוק כפי שעץ התאנה חרב (יבש ומת), כל זאת משום שעבודת המקדש בימיו של ישו לא הניבה פרי של צדקה, חסד, טוהר ושמירת הקדושה והציות למצוות הקדוש ברוך, וכן על כך שהעם לא הכיר בשליחותו של ישו כמלך המשיח שנשלח על די אלוהים.
הקטע הזה מסתיים בשיח על "כוחה של התפילה", מה שהוביל מספר מלומדים לפרש את הנס דווקא בנושא זה, תוך התעלמות מן ההיבט הנבואי כמניע העיקרי שלו. לעומת זאת בבשורת מרקוס, בפרק י"ג פסוקים 1–2 יחד עם פסוק 28, משתמש ישו שוב בדימוי עץ התאנה על מנת להבהיר שירושלים תיפול, המקדש יחרב ועם ישראל יאלץ לגלות תקופה ארוכה עד סמוך לשובו לארץ באחרית הימים.
בשורת מתי.
ציטוט.
בשורת מתי דוחסת את תיאור הנס המחולק בבשורת מרקוס לשניים, לסיפור אחד. כאן התאנה נובלת מיד לאחר שישו מבטא בשפתיו את הקללה. לאחר הקטע הזה מגיע סיפור המפגש של ישו עם כוהני המקדש ולתוכחה שלו כנגדם וכנגד אופן הנהגתם את העם היהודי והתייחסותם המבזה את המקדש.
תגובתו של ישו לתמיהה שהביעו התלמידים על כך שעץ התאנה קמל ויבש, היא בלימוד קצר של ישו לתלמידים על אמונה ותפילה, ועל אף שיש בכך משום עמעום המסר (שיש קשר בין מות עץ התאנה לבין גורל המקדש), הרי במתי כ"ד : 32–35 (משל לבלוב התאנה בקיץ), הבשורה עוקבת בצמוד יותר לבשורת מרקוס כשהיא מייצגת את "הלקח" שניתן ללמוד מן הניצנים הפורחים על העץ, כסימן לבואו הוודאי של ישו, "בן האדם".
בשורת לוקס.
ציטוט.
בשורת לוקס מחליפה את סיפור נס קללת התאנה, במשל עץ התאנה ללא פרי, שבמקורו ככל הנראה מגיע מאותה מסורת שעומדת מאחורי בשורת מרקוס. ישו והתלמידים עוברים לירושלים כאשר הם שומעים על מותם של הגלילים, וישו מעניק לאירועים פרשנות נבואית באמצעות משל: "בעל כרם נטע עץ תאנה ומצפה שתישא פרי, אך בכל ביקוריו בכרם התאנה נותרה ללא פרי. סבלנותו של בעל הכרם פקעה, אך הכורם שעבד אצלו התחנן לקבל ארכת זמן; בעל הכרם מסכים, אך השאלה האם העץ יישא בסופו של דבר פרי, נותרה תלויה ועומדת. כל זאת בהמשלה למעשים המגלים את מלכות האלוהים. לפי בשורת לוקס, ישו קושר את סיפור המשל באזהרה שאם השומעים לא ישובו בתשובה, כולם יאבדו.
פרשנות.
רוב המלומדים הנוצריים מאמינים שבשורת מרקוס הייתה הבשורה הראשונה ושהיא שימשה כמקור לחיבור הבשורות של מתי ולוקס. עם ישראל מיוצג בכתבים יהודיים לעיתים קרובות, כפירות עץ תאנה (התאנים), כמו למשל בהושע ט', 10, ירמיהו כ"ד 4-3, או כתאנה שאינה נושאת פר בירמיהו ח', 13.
העידן המשיחי ל אחרית הימים, מתואר בכתבי הקודש בין השאר כעידן שבו כל אדם ישב תחת גפנו ותאנתו ללא חשש (מיכה ד': 4). גם הגפן וגם התאנה הם פרות שמסמלים במקומות רבים בתנ"ך ובברית החדשה את עם ישראל.
קללת עץ התאנה בבשורת מרקוס ובבשורת מתי והסיפור המקביל בבשורת לוקס מופנים אפוא באופן סמלי כלפי עם ישראל, שלא קיבל, ולמעשה דחה את ישו כמלך המשיח.
לכאורה זה נראה כי שהקללה שישו הטיל על עץ התאנה אשר כתוצאה מכך קמל, התייבש ומת, אינו תואם לאופיו וטבעו (המלא חסד, אהבה ורחמים) של ישו, כפי שמתואר לאורך הברית החדשה. אך יש לזכור כי מדובר בקללה שהוטלה על עץ ולא על בני אדם. יש לראות את האירוע כנבואה, למעשה מעין "משפט נבואי" לעתיד לבוא על עם ישראל.
במסה שכתב הפילוסוף ברטראנד ראסל "מדוע אינני נוצרי", הוא משתמש בסיפור הנס הזה כאחד הנימוקים שמערער לכאורה את תפארתו וגדולתו של ישו.
מקבילות בטקסטים אחרים.
סיפור שונה מאוד מופיע ב"בשורת הילדות" של "בשורת תומא" הלא קנונית, אולם מצוי שם ציטוט דומה מפיו של ישו: ".מֵעַתָּה אִישׁ אַל־יֹאכַל פְּרִי מִמֵּךְ עַד־עוֹלָם" (III: 2).
הר מרטין (אלסקה)
הר מרטין (באנגלית: Mount Martin) הוא הר געש שכבתי רדום, הממוקם ברכס האלאוטי בחצי האי אלסקה, במדינת אלסקה שבארצות הברית.
ההר ממוקם בשטח הפארק הלאומי קטמיי.
גובהו של ההר 1,863 מטרים מעל פני הים.
ההר מתנשא לגובה של 420 מטרים מעל הרכס שסביבו.
בראש ההר מכתש געשי (קלדרה), שקוטרו 300 מטרים. המכתש אינו מלא בקרח, בשל חום גיאותרמי, ומצוי בו אגם מכתש חומצי.
בדופנו הדרום-מזרחי של המכתש מצויה פרצה.
היסטוריה.
מקור השם.
ההר נקרא על שמו של ג'ורג' סי. מרטין (George C. Martin), שהיה הראשון לחקור את "עמק עשרת אלפי תימרות העשן" (Valley of Ten Thousand Smokes), לאחר התפרצות הר הגעש נוברפטה שאירעה בשנת 1912.
פעילות געשית.
בין השנים 1911–1913 נצפו מעל ההר ענני עשן או אדים.
בשנת 1995 נצפו תמרות עשן מעל ההר.
בינואר 2006 אירעו מספר רעידות אדמה בסמוך להר, וענן עשן התנשא לגובה של קילומטר מעל ההר.
לקריאה נוספת.
• edited by Karen D. Kelley, L. P. Gough, Geologic Studies in Alaska by the U.S. Geological Survey, 1998, Issue 1615, P 37
• T. Lopez, F. Tassi, A. Aiuppa, B. Galle, A.L. Rizzo, J. Fiebig, F. Capecchiacci, G. Giudice, S. Caliro, G. Tamburello, Geochemical constraints on volatile sources and subsurface conditions at Mount Martin, Mount Mageik, and Trident Volcanoes, Katmai Volcanic Cluster, Alaska, Journal of Volcanology and Geothermal Research, Volume 347, 2017, Pages 64-81, ISSN 0377-0273, https://doi.org/10.1016/j.jvolgeores.2017.09.001
מסגרת דובאי