BDNF מתחבר לפחות לשני קולטנים על שטחם של התאים:
Track B ,TrkB,
low-affinity nerve growth factor receptor ,LNGFR, קולטן בעל זיקה חלשה לגורם הגדילה של העצבים, הידוע גם כ- p75. הוא יכול לבצע מודולציה בפעילותם של קולטנים רבים של מתווכים עצביים, ובמיוחד של הקולטן האלפא-7 ניקוטיני.
ה- TrkB הוא קולטן תירוזין קינז (כלומר פעילותו מתוּוכת על ידי הוספת מולקולות של פוספט לתירוזינים מסוימים של התא, מה שמשפעל את התקשורת בין-תאית. קיימים עוד קולטנים Trk נלווים - TrkA ו TrkC. קיימים גורמים נוירוטרופיים נוספים המקורבים ל-BDNF, דהינו:ה- NGF (גורם הגדילה העצבית), NT-3 (נוירוטרופין-3), ו- NT-4 (נוירוטרופין-4). בעוד TrkB הוא קולטן ראשוני של BDNF ושל NT-4, ה- TrkA הוא קולטן ראשוני עבור NT-3. NT-3 מתחבר ל TrkA ול TrkB גם יחד, אבל עם זיקה פחותה.
הקולטן השני ל-BDNF, ה p75, ממלא תפקיד פחות ברור.
מניפולציה (התנהגות)
סחיטה רגשית (נקראת גם מָנִיפּוּלַצְיָה רגשית), היא סוג של השפעה חברתית, בה אדם מנסה לשנות את תפיסתו או התנהגותו של אדם אחר, באמצעות טקטיקות הנקשרות עם ערמומיות (הצגה משכנעת של מידע מסולף), רמייה או ניצול.
במצב זה האדם מנסה להביא אדם אחר לחוש, לחשוב, או להתנהג באופן מסוים, על ידי הצבת טענה בפני מושא המניפולציה, אשר עשויה להישמע אמינה ואפילו מדויקת, אך ככלל אינה כזו, והיא משקפת סילוף מודע של המציאות, ומביאה להטעיית המאזין; זאת לצורך רווחתו או טובתו האישית של מבצע המניפולציה.
אדם המשתמש בטכניקה זו לעיתים תכופות מכונה מניפולטור, וקיימת נטייה להחשיב אנשים בעלי יכולת זו למתוחכמים קמעה, ולעיתים גם לבעלי יכולת התנסחות גבוהה יחסית.
בין השאר, הרצון להשיג ממון ומשאבים, או לקבל תחושת גמול נפשי, עשויים להביא אנשים להתנהג במניפולטיביות.
טכניקות רטוריות הנפוצות בעשיית מניפולציות הן למשל דמגוגיה, דחלול, סרקזם, ואף צורות מסוימות של הומור.
שימוש אתי במניפולציות.
מניפולציות שבין אדם לאדם ובין אדם לקבוצה יוצאות מאופיין השלילי בעיקר במסגרות חינוכיות, שם הן מקובלות כדי להעניק ידע בסיסי נדרש לילדים אשר כביכול אינם חפצים בידע זה. גם בטיפול הרפואי מניפולציה יכולה להיעשות על ידי מתן גלולות פלצבו לילדים בטענה כי אלו הן תרופות; כך עצם המחשבה של הילד שהוא נוטל תרופה, יכולה לסייע בהחלמתו מבעיה מסוימת (אשר אינה דורשת טיפול רפואי ממשי).
ייתכנו גם מצבים אחרים בהם מניפולציה אינה בעלת כל אופי בעייתי, והיא למעשה נתפסת כטובה או נעימה, כגון נתינת הרגשת ביטחון לאדם הזקוק לו.
מניפולציות הן חלק בלתי נפרד מתחומי מחקר שונים (ככלל, אלו במדעי החברה).
איציק ברוורמן
יצחק (איציק) ברוורמן (נולד ב-17 ביולי 1958) הוא ראש עיריית פתח תקווה לשעבר, עורך דין במקצועו.
ביוגרפיה.
יצחק ברוורמן למד בתיכון ברנר פתח תקווה. שירת בפרקליטות הצבאית בתור סגן היועץ המשפטי והממונה על התביעה, והשתחרר בדרגת רב-סרן. עורך דין, בוגר הפקולטה למשפטים באוניברסיטת תל אביב.
שימש בעבר כעוזר הקונסול לענייני עבודה בניו יורק, ארצות הברית.
בשנת 1987 פתח משרד עצמאי לעריכת דין בפתח תקווה. שימש כיועץ המשפטי של האגודה לתרבות הדיור בפתח תקווה. כמו כן שימש כחבר דירקטוריון בחברת ח.ל.ד. (חברה ממשלתית עירונית לשיקום דיור ופיתוח בפתח תקווה). בשנת 2008 סגר את המשרד שברשותו.
בשנת 1997 נבחר לראשונה למועצת עיריית פתח תקווה, וכיהן בתור יו"ר וועדת שמות, סגן ראש מינהל הנדסה, חבר הוועדה לתכנון ובנייה, יו"ר וועדת מכרזים. בשנת 2008 נבחר לכהן כסגן ראש עיריית פתח תקווה, כאשר במשך שנתיים כיהן בתור ראש מינהל התרבות ולאחר מכן כיהן כראש מינהל הכספים וראש מינהלת מרכז העיר.
בשנת 2013 התמודד ברוורמן בבחירות המוניציפליות לראשות עיריית פתח תקווה בראשות סיעת אכפ"ת. בסיבוב הבחירות הראשון שנערך באוקטובר 2013 קיבל 25% מכלל הקולות, אולם מכיוון שאף מתמודד לא הגיע למכסת 40%, נערך סיבוב שני בינו לבין ראש העיר המכהן אורי אהד.
בסיבוב הבחירות השני שנערך בנובמבר 2013 נבחר לכהן כראש עיריית פתח תקווה ב-58% מקולות הבוחרים לעומת 42% שקיבל יריבו אורי אהד.
עם בחירתו החל ברוורמן בתנופת שיפור חזות נרחבת בעיר, כמו חידוש גינות ופארקים לילדי העיר בכלל השכונות בעיר, השלמה של פרויקטים שעוכבו שנים כמו פארקים בפרויקטי בנייה שהמתינו שנים, התקנת מפוחי אוויר בשוק העירוני, הקמת ספריות חדשות, פרויקט 'עיר ללא אלימות', מאבק משפטי וניצחון על ההסתדרות על מגרש הפועל מחנה יהודה, מאבק משפטי וניצחון על חדר האוכל של גבעת-השלושה והפיכתו למבנה לכלל הציבור בעתיד, תכנון והקמת מתחמי סקייטפארק, הקמת מיזם 'לקט לשבת' לאוכלוסייה נזקקת, הקמת מרכז מורשת לבני הקהילה האתיופית ביתא ישראל, הסדרת עניין הקס (איש הדת והמורה הרוחני של העדה) בעיר.
בפברואר 2017 הורה ברוורמן לנתק את זרם החשמל ל-25 דירות מפוצלות בעיר, בהן מתגוררים בשכירות מבקשי מקלט. בעקבות עתירת האגודה לזכויות האזרח, ציווה בית המשפט המחוזי בלוד על העירייה לחדש את זרם החשמל לדירות.
באוקטובר 2017 פסק בית הדין הארצי לעבודה כי מנהלת בעירייה פוטרה על מנת לפנות מקום למינויים פוליטיים. זאת בין היתר בהסתמך על עדות לפיה עוזרו של ראש העיר אמר כי "יש לי עוד מספיק, עשרות ואולי מאות אנשים שאני עוד צריך לדאוג להם ולהכניס אותם לעירייה".
באוקטובר 2018, התמודד בבחירות המוניציפליות בתמיכת מפלגת העבודה והפסיד לרמי גרינברג (43% מקולות הבוחרים לעומת 35%).
במאי 2021 חויב לשלם 40,000 ש"ח לחברה שסיפקה שירותי ניקיון לעיריית פתח תקווה, לאחר שבעת כהונתו כראש העירייה פרסם בדף פייסבוק שלו פוסט שפגע בשמה הטוב.
חיים אישיים.
ברוורמן נשוי ואב לשלושה ילדים.
ביל דה־בלאזיו
פלשתינה השנייה
המנדט על פלשתינה
כנען כפי שנשלטה הן בימי אברהם הן בתקופת ישראל עם התחנות והאומות הגובלות בה
"כנען כפי שנשלטה הן בימי אברהם הן בתקופת ישראל עם התחנות והאומות הגובלות בה" (באנגלית: Canaan as it was possessed both in Abraham and Israels dayes with the stations and bordering nations) היא מפה עתיקה של ארץ ישראל שהוכנה על ידי ההיסטוריון והכרטוגרף האנגלי ג'ון ספיד בשנת 1595. העותק היחיד של המפה נמצא כיום באוסף ערן לאור בספרייה הלאומית בירושלים.
המפה היא מפת קיר והיא המפה הראשונה שצוירה על ידי ספיד.
תיאור המפה.
המפה מורכבת מארבעה גיליונות, שגודלם 957 על 745 מ"מ.
המפה מבוססת על מפת בנדיקטוס אריאס מונטנוס (שבתורה התבססה על מפת סאנטו וסקונטה). מפתו של ספיד גדולה ממפות אלה וכוללת אזורים אשר אינם מופיעם בהם כגון: אזור הסהר הפורה (מסופוטמיה), חצי האי ערב, חופי טורקיה והאי קפריסין, ודלתת הנילוס.
המפה מכילה פרטים היסטוריים, ובהם גבולות נחלות השבטים (בקווים מקווקווים), ומסלול יציאת מצריים שלאורכו דמויות מיניאטוריות המתארות אירועים לאורך המסלול.
ברביעים הימני והשמאלי התחתונים טבלה של מראי מקומות, על פי קווי רוחב וקווי אורך של אתרים המצויים במפה.
ייחודה של המפה באיורי הכרטושים (מסגרות מאוירות) המצויים בצידיה, כרטושים גדולים ברביעים העליונים, וקטנים ברביעים התחתונים, כאשר ברביע השמאלי התחתון של המפה מופיע כרטוש המעוטר בנשר הרלדי ובו כתובת הקדשה לסר רוברט קוטון שעודד את ספיד להתחיל בציור מפות.
ברביע הימני העליון מופיע במסגרת איור המתאר את 'אדם וחוה', המבוסס על תחריט של אלברכט דירר בשם זה משנת 1504 (בשינויים קלים - בעיקר בבעלי החיים המתוארים ברקע הדמויות, כך לדוגמה, בתחריט של דירר מופיעה דמות שור שוכב מימין לחוה, ואילו במפה הוא מופיע משמאל לאדם; בתחריט חוה מתבוננת באדם ופניה בפרופיל, ואילו במפה פניה פונים לחזית). בראש המסגרת מופיע הכיתוב "אלוהים" במסגרת נוספת.
ברביע השמאלי העליון מופיעים בתוך המסגרת משה ואהרון האוחזים בלוחות הברית. מעל מסגרת זו מופיע השם המפורש במסגרת מעוטרת. מעל משה ואהרון מופיעים איורים המתארים את המזבח במשכן, שולחן לחם הפנים, המנורה וארון הברית, וכן בין אהרון ומשה מופיע תיאור של מגדל בבל.
מפת ג'והן ספיד
תשישות חום
תשישות חום היא תגובה חריפה של הגוף לחשיפה לחום. מציגה את העובדה שעלייה בחום הגוף אינה חייבת להיות תוצאה של איבוד נוזלים (התייבשות).
הסכנה העיקרית לגוף האדם בתשישות החום היא ההידרדרות למצב מסכן חיים שהוא מכת חום. אדם הסובל מתשישות חום, אם לא יורחק מהגורם המסכן, מצבו ידרדר עד כדי מוות.
טיפול בתשישות חום.
הטיפול בתשישות החום הוא בעיקרו הורדת טמפרטורת הגוף בהקדם האפשרי לפני התפתחות של מכת חום.
מתאם השתלות
מתאם השתלות הוא אח מוסמך המרכז את כל נושא תרומת האיברים בבתי החולים.
המתאם אחראי לניהול תהליכי תרומה במקביל להגברת המודעות לנושא בקרב הצוותים המטפלים בבית החולים. הוא מלווה את החולה מרגע קבלת ההודעה שנמצאה לו תורם מתאים, ומלווה אותו לאורך כל תהליך הבירור, הבדיקות, ניתוח ההשתלה והמעבר לשיקום. כמו כן הוא מטפל במשפחות של נפטר השרוי במוות מוחי, כדי לשכנען לתרום את איבריו.
כמו כן, הוא פועל בקהילה באמצעות פעולות הסברה בבתי ספר ובקרב הציבור הרחב וכן באמצעות החתמה על כרטיס אדי.
מתאם השתלות הוא לרוב אח ותיק עם ניסיון בתחום הרפואה הפנימית, רפואה דחופה וטיפול נמרץ, אשר עבר הכשרה מקצועית מיוחדת נוספת לשם התאמה לתפקיד.
תפקידו של מתאם השתלות.