בצלאל נחשב למקורב וידיד אישי של נשיא רואנדה, פול קגאמה. בכתבה שפורסמה בעיתון מעריב נכתב כי "...בצלאל נחשב כל יכול ברואנדה... [הוא] משמש שער כניסה לחברות ישראליות למדינה ולממשל..."
תקשורת וסלולר.
בצלאל מחזיק גם בחברת סלולר בלונדון, וכן הוא אחד ממייסדי חברת הסלולר טיגו מרואנדה, שבה החזיק ביותר מ–25%. טיגו חולשת על שליש משוק הסלולר במדינה ופועלת גם במדינות נוספות באפריקה ובדרום אמריקה. בצלאל היה שותף בחברה זו יחד עם חברת הסלולר הבינלאומית מיליקום.
בשנת 2010 רכש בצלאל את חברת התקשורת אקספון הישראלית. בשנת 2011 התמודדה החברה על מכרז להפעלת רשת טלפונים סלולריים נוספת בישראל, אולם לאחר שלא הצליחה החברה להעמיד את הערבויות הכספיות, על סך 700 מיליון ש"ח בוטלה זכייתה. בשנת 2014 זכתה החברה במכרז להפעלת תדרי דור רביעי בשוק הסלולר בישראל. במהלך שנת 2016 חתמה חברת אקספון על הסכם שיתוף רשתות עם רשת סלקום, והחברה בשליטתו של בצלאל שנקראת אקספון we4g הפכה לספקית השירותים הסלולריים השישית בישראל.
חברת הפקות הסרטים Mountaintop Productions.
בשבע השנים האחרונות מחזיק בצלאל גם בחברת הפקות בשם Mountaintop Productions, הפועלת בישראל ובארצות הברית ומנוהלת על ידי בנו. החברה הייתה אחראית על הפקה של סרטים, רובם ישראליים, ובהם "סיפור על אהבה וחושך" שביימה נטלי פורטמן ו"מפריח היונים", המבוסס על ספרו של אלי עמיר. וכן הסרט "ימים נוראים" על הימים שקדמו לרצח רבין. חלקם האחר אמריקאיים, בהם לוהקו כוכבים כמו דמי מור, פיליפ סימור הופמן וג'סיקה לאנג.
בצלאל הקים יחד עם יצחק ניסן את חברת "מטאור אירוספייס" - חברת טכנולוגיה של סנסורים ושליטה מרחוק בכלים בלתי מאוישים.
בצלאל מכהן כקונסול הכבוד של רואנדה בישראל החל משנת 2009. בין השנים 1996 - 2008 כיהן כקונסול הכבוד של אוגנדה בישראל, והחל משנת 2004 מכהן כיו"ר הארגון לידידות אתיופיה-ישראל.
גמר חתימה טובה
חתימה טובה
דדי יאנקי
רמון לואיז איילה רודריגז (נולד ב-3 בפברואר 1976), הידוע בכינויו "דדי יאנקי" (לעיתים דאדי יאנקי), המכונה גם כ״מלך הרגאטון״ הוא זמר מפוארטו ריקו המזוהה עם סגנון הרגאטון.
ביוגרפיה.
בין שיריו הידועים השיר "Despacito" של לואיס פונסי, שבו התארח, "Limbo" שזכה להצלחה עולמית, שיתוף הפעולה "We Wanna" שהיה ביחד עם אלכסנדרה סטאן, הלהיט "Andas en Mi Cabeza", השירים "Otra Cosa", ו-"Buena Vida" עם נאטי נטשה, וכולי. בין היתר, כתב את "Justicia" ביחד עם נטשה וסילבסטרה דנגונד. הוא אף היה לאחד מכותבי הלהיט "Sin Pijama". בתאריך 21 במרץ 2022, יאנקי פרסם כי פורש מתעשיית המוזיקה אחרי 32 שנות פעילות בתעשייה באומרו "במירוץ הזה, שהיה מרתון, אני רואה סוף סוף את קו הסיום. עכשיו, אני הולך להנות ממה שכולכם נתתם"
דאדי יאנקי
עוד נגיע
עוד נגיע הוא שיר של הזמרת ירדנה ארזי שהשתתף בתחרות קדם אירוויזיון 1985 והגיע למקום השלישי. לימים חודש בגרסת רמיקס בשנת 2007 וזכה להצלחה.
כתיבת השיר.
בשנת 1983 השתתפה ירדנה ארזי בתחרות קדם אירוויזיון והגיעה למקום השני על חודה של נקודה. את השיר הזוכה, "חי", כתבו אהוד מנור ואבי טולדנו והציעו אותו לארזי, אך היא העדיפה על פניו את שירם של שמרית אור והנרי ברטר "שירו שיר אמן".
בשנת 1985 חברו מנור וטולדנו פעם נוספת לכתיבת שיר לירדנה ארזי אשר ישתתף בתחרות הקדם אירוויזיון. השיר סומן כמועמד מוביל לניצחון, בעיקר לאור העובדה שרשות השידור הציעה לארזי להשתתף באירוויזיון ללא תחרות שנה קודם לכן, והשתתפותה בוטלה כיוון שהתחרות עצמה נערכה ביום הזיכרון לחללי מערכות ישראל.
עם זמרי הליווי בשיר נמנים אורנה דץ, אהרון פררה ודרור משולם.
בסיום התחרות זכה השיר ב-61 נקודות, לעומת 69 נקודות בהן זכה השיר "עולה עולה" בביצוע יזהר כהן ו-62 נקודות בהן זכה השיר "כמו צועני" בביצוע יגאל בשן.
מצעד הפזמונים השנתי.
12 שבועות שהה השיר במצעדי הפזמונים ומהם שבוע אחד בראש המצעד. במצעד הפזמונים העברי השנתי 1985 הגיע השיר למקום הרביעי והיה השיר הגבוה ביותר של ארזי במצעד. ארזי נבחרה כזמרת השנה בפעם השנייה ברציפות.
רמיקס 2007.
מצעד הגאווה 2006 בירושלים עורר סערה ציבורית והצועדים נדרשו להישאר במתחם סגור. אמן הדראג טל קלאי (טלולה בונט) ביצע את השיר "עוד נגיע" בפני הקהל הרב והביצוע שודר במהדורות החדשות השונות.
באותה תקופה החלה ארזי ועמה יועצה האמנותי גברי מזור ואיש יחסי הציבור אורן בראל לבחון אפשרות להוציא גרסת רמיקס לאחד משיריה. ארזי צפתה באותו הערב באירוע בטלוויזיה, ובעקבותיו החליטה לבחור ב"עוד נגיע" ועל גרסת הרמיקס הופקד המוזיקאי ואיש הרדיו דור דקל.
ב-25 ביולי 2007 יצא השיר לתחנות הרדיו וזכה להצלחה גדולה מן היום הראשון. למשך חודשיים עמד בראש מצעד השירים המושמעים ברדיו של מדיה פורסט ושהה בפלייליסט גלגלצ וארבעה שבועות במצעד הפזמונים של רשת ג'. בעקבות הצלחתו הפיק דקל גרסת רמיקס גם לשיר "שוב בתמונה" שיצאה לרדיו בשנת 2011.
גרסאות כיסוי.
שלוש פעמים בוצע השיר במסגרת התוכנית "כוכב נולד". בעונה השלישית ביצע אותו רועי חיים זינר, בעונה השביעית ביצע אותו לירן דנינו בשלב חצי הגמר ובעונה העשירית ביצעה אותו אניטה גסין בתוכנית הגמר.
גרסאות כיסוי נוספות לשיר הקליטו אבי טולדנו, מסקי שיברו, בנות פסיה ואחרים.
שיר היחוד
יעקב ברנובסקי
המכון לתכנון מדיניות העם היהודי
ג'ייקוב ברונובסקי
אנוסי קוואלה
אנוסי קלטוספריסיס קוואלה (ביוונית: Ένωση Καλαθοσφαίρισης Καβάλας) היא קבוצת כדורסל יוונית מהעיר קוואלה, המתמודדה בעבר בליגת העל היוונית וכיום (2021) משחקת בליגת משנה.
היסטוריה.
הקבוצה הוקמה בשנת 2003 ובשנת 2008 התאחדה עם הקולגה העירונית "פנורמה קוואלה". בסיום עונת 2007/08 העפילה הקבוצה המאוחדת לראשונה בתולדותיה לליגה הבכירה.
בעונת 2011/12 סיימה הקבוצה במקום השישי בטבלה והפסידה לקבוצת קולוסוס רודוס ברבע גמר הפלייאוף. בנוסף הגיעה הקבוצה עד לחצי גמר הגביע. בעונת 2012/13 השתתפה הקבוצה בליגה הבלקנית.
הקבוצה מארחת באולם הספורט קלאמיטזס בעיר, המכיל 1,700 מקומות ישיבה.
ארמיית המשמר הרביעית
ארמיית המשמר הרביעית הייתה ארמיית שדה של הצבא האדום בתקופת מלחמת העולם השנייה.
היסטוריה.
ב-16 באפריל 1943 קיבלה הארמייה ה-24 את תואר ה"משמר" (גווארדיה) על הצטיינותה בקרב סטלינגרד, ושמה שונה לארמיית המשמר הרביעית.
בקיץ 1943 לחמה הארמייה בקרב קורסק, ולאחר מכן השתתפה בשחרור אוקראינה המזרחית (במסגרת קרב דנייפר), ובקרב קורסון-צ'רקאסי (ינואר-פברואר 1944) . בקיץ 1944 השתתפה הארמייה בכיבוש רומניה (מבצע יאשי-קישינב), ולאחר מכן השתתפה בלחימה בהונגריה, כולל הקרב על בודפשט. במרץ 1945 השתתפה הארמייה בהדיפת המתקפה הגרמנית האחרונה במלחמה, באזור אגם בלטון, ובמתקפת הנגד הסובייטית שבאה בעקבותיה, ובאפריל 1945 היא נטלה חלק במתקפת וינה ובכיבוש אוסטריה. במרץ 1947 פורקה הארמייה.
דמוקטטורה
מלחמת המים של קוצ'במבה
מלחמת המים של קוצ'במבה (2000) הייתה סדרה של פעולות מחאה בקוצ'במבה, העיר השלישית בגודלה בבוליביה, בין דצמבר 1999 לאפריל 2000. המחאה החלה בתגובה לתוכנית העירייה להפריט את חברת המים הממשלתית SEMAPA. הבעלים החדשים התכוונו להעלות במידה דרמטית את מחיר המים. בעקבות המחאה בוטלה התוכנית.
רקע כלכלי.
בשנת 1982 הסתיים משטר צבאי בבוליביה, אך הדמוקרטיה לא הביאה איתה רווחה כלכלית. בשנת 1985 פנתה ממשלת בוליביה לבנק העולמי, ובמשך 20 השנים הבאות ביצעו ממשלות בוליביה המתחלפות את הוראות הבנק. הוראות אלה כללו הפרטה של התחבורה, הטלפון, חברת התעופה הלאומית, ותעשיית הפחמימן.
תוכנית Aguas del Tunari.
תוכנית ההפרטה של מערכת המים כללה את מכירת החברה הממשלתית SEMAPA לשותפות של שש חברות, EDISON מאיטליה, BECHTEL מארצות הברית, ABENGOA מספרד, INTERNATIONAL WATER LIMITED מבריטניה ושתי חברות פרטיות מבוליביה. כמו כן תוכנן להרחיב ולשפר את רשת המים ולהפיק גם חשמל מהפקת המים. נשיא בוליביה, הוגו בנזר, הסכים למכור את SEMAPA בעבור 2 מיליארד וחצי דולר אמריקאי.
חוק 2029.
חוק 2029 עוסק בהפרטת משק המים. מבקרי התוכנית טענו שהחוק מאפשר ל- Aguas del Tunari להשתלט על מקורות מים שאיכרים ניצלו באופן פרטי, בלי שליטה של החברה הממשלתית. בין ראשי המקטרגים היה ארגון FEDECORE) Federación Departamental Cochabambina de Regantes), שהיה מורכב מפעילים סביבתיים, מהנדסים ואיכרים. אחד המנהיגים הבולטים הוא אוסקר אוליוורה.
העלאת מחיר המים.
שש החברות השותפות ב-Aguas del Tunari התחייבו בעת קניית החברה להשקיע בשיפור התשתית. הם ניסו להתחמק מחובה זו, אך ראש העיר של קוצ'במבה לא וויתר. המהנדסים שביצעו את הפרויקט וניהלו את החברה בקוצ'במבה לא היו מבוליביה. הם העלו את מחיר המים ב-35 אחוזים לכדי 20 דולר לחודש, כשרוב התושבים משתכרים כ-100 דולר לחודש. כשהכעס התחיל לבעור, ראש העיר רייס וילה (Reyes Villa), שגם התמודד על משרת הנשיאות נגד מול אוו מוראלס, לא תמך יותר ב- Aguas del Tunari.
מחאה.