חייה של רוזליה התאפיינו בעוני ובעצב, למרות זאת, הייתה לה תחושת מחויבות עזה לעניים ולחסרי ישע. היא התנגדה בתוקף לניצול לרעה של כוח השררה והגנה באופן נלהב על זכויות נשים. רוזליה סבלה מסרטן הרחם ומתה בעיר פדרון, במחוז לה קורוניה, ב-15 ביולי 1885.
היא קבורה בפנאון האישים הגליסי, במנזר סן דומינגוס דה בונבל, בסנטיאגו דה קומפוסטלה, ספרד.
מורשתה.
רוזליה דה קסטרו היא היום אחת המשוררות הבולטות בתרבות הגליסית. כאשה משכילה מאוד, היה עליה לדעת לדבר ולכתוב בספרדית ובגליסית כשפת אם, אולם היא נקטה בצעד הנועז והבלתי שגרתי בכך שבחרה לכתוב את שיריה המוקדמים בשפה הגליסית. עמדתה המתריסה זכתה לזלזול בעיני רבים מן המעמד המשכיל אשר ראו בגליסית ניב נחות של השפה הספרדית המתאים "רק לאנאלפביתים ולגסי רוח". אולם עמדתה הנחרצת של רוזליה זיכתה אותה באהבתו ובהערצתו של הציבור הרחב במולדתה, אלה אשר גליסית הייתה השפה השגורה בפיהם בביתם ובחיי היום-יום. שמה של רוזליה דה קסטרו הונצח בבתי ספר בגליסיה, בספרד, ברוסיה ובאורוגוואי. על שמה נקראו ספריות, אגודות תרבות, פרסים, פארקים, קבוצות פולקלור, ומקהלות. שיריה הולחנו, שיר בוקר מסורתי גליסיאני מכיל במילים של אחד משיריה. קבוצת כדורסל מקצועי, פסלונים ופסלים, תיאטרון, מסעדות, יין לבן, מלון, שטר כסף שהיה במחזור בעבר בספרד, בול דואר, מטוס איירבוס A340 של חברת איבריה ומטוס בואינג 737 של חברת נורוויג'ן אייר שאטל, מטוס הצלה ימי, ורחובות רבים כולם נושאים את שמה.
תרגומים בינלאומיים.
ספרה "שירים גליסיאנים" תורגם לאנגלית בשנת 2013 וספרה "עלים חדשים" ראה אור באנגלית בספטמבר 2016. בשנת 2010 פורסם באנגלית אוסף שיריה מן השנים 1837–1885. בשנת 1991, אוניברסיטת מדינת ניו יורק פרסה אנתולוגיה אנגלית של שירי רוזליה דה קסטרו.
בשנת 2009 ראה אור תרגום יפני ראשון לשיריה. אנתולוגיה של שיריה בפורטוגזית ראתה אור בשנת 2008.
בשנת 2003 ראתה אור אנתולוגיה צרפתית של שירים גליסיאנים.
שלף (דמות מקראית)
שָׁלֶף הוא דמות מקראית. הוא בנו של יקטן ואחיהם של 12 אחיו: אַלְמוֹדָד, חֲצַרְמָוֶת, אֲבִימָאֵל, יֶרַח, הֲדוֹרָם, אוּזָל, דִּקְלָה, עוֹבָל, שְׁבָא, אוֹפִר (אופיר), חֲוִילָה ויוֹבָב.
שלף ככל הנראה היה שבט שהתגורר בדרום ערב.
אלבריה
&lt;ns&gt;0&lt;/ns&gt;
&lt;revision&gt;
&lt;timestamp&gt;2021-02-25T13:10:04Z&lt;/timestamp&gt;
&lt;contributor&gt;
&lt;username&gt;Eldad&lt;/username&gt;
&lt;/contributor&gt;
&lt;comment&gt;Eldad העביר את הדף אלבריה לשם אל-בריה: מקף, כמקובל לאחר אל- היידוע בערבית &lt;/comment&gt;
&lt;model&gt;wikitext&lt;/model&gt;
&lt;format&gt;text/x-wiki&lt;/format&gt;
ירח (דמות מקראית)
יֶרַח הוא דמות מקראית. הוא בנו של יקטן ואחיהם של 12 אחיו: אַלְמוֹדָד, חֲצַרְמָוֶת, שָׁלֶף, אֲבִימָאֵל, הֲדוֹרָם, אוּזָל, דִּקְלָה, עוֹבָל, שְׁבָא, אוֹפִר (אופיר), חֲוִילָה ויוֹבָב.
ירח ככל הנראה היה שבט שהתגורר בדרום ערב, וכן יש טירה בתימן בשם יראח' ואחד האזורים בתימן נקרא וארח'. יש הסוברים שהוא התגורר באזור עומאן.
Alexa.com
נפת אבשה
הדורם
הֲדוֹרָם הוא דמות מקראית. הוא בנו של יקטן ואחיהם של 12 אחיו: אַלְמוֹדָד, חֲצַרְמָוֶת, שָׁלֶף, יֶרַח, אֲבִימָאֵל, אוּזָל, דִּקְלָה, עוֹבָל, שְׁבָא, אוֹפִר (אופיר), חֲוִילָה ויוֹבָב.
הדורם כנראה התגורר באזור תימן, וחוקרים מסוימים וגם רב סעדיה גאון השוו אותו לאזור בתימן הנקרא צ'מאר. יש חוקרים הסוברים שהדורם התגורר בתימן, איפה שנמצא כיום אהל אל-הדר.
פירוש השם הדורם הוא האל הדד רם.
השכלה גבוהה בחברה החרדית בישראל
השכלה גבוהה בחברה החרדית בישראל היא סוגיה כלכלית וחברתית, הנמצאת על סדר היום הציבורי בישראל. שיעור בעלי התואר האקדמי בקרב החרדים הוא מהנמוכים בישראל.
נתונים - תחומי לימוד ומספר הסטודנטים.
נכון לראשית שנות ה-20 של המאה ה-21, החברה החרדית בישראל מהווה כ-12% מכלל האוכלוסייה. על פי תחזיות הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה, עד שנת 2040 יהיה שיעור האוכלוסייה 20% ובשנת 2065 שיעור זה יגיע ל-32%.
בשנת 2000 אישרה המועצה להשכלה גבוהה להקים שתי מכללות חרדיות אשר יענו לצורך של המגזר החרדי. בבני ברק הוקמה מכללת מבח"ר, ובירושלים קמה המכללה החרדית. לבוגרות ולבוגרים מוענקים תארים מטעם מוסדות אקדמיים שונים ברחבי הארץ, אך הלימודים מתקיימים במכללות עצמן, בליווי רבני ולצד מערך של שיעורי קודש. הגב האקדמי למכללות הגיע ממוסדות אקדמיים מוכרים כגון אוניברסיטת בר-אילן ואוניברסיטת חיפה אשר העניקו תארים דרך פלטפורמות אלו במגוון מסלולים. בנוסף קמו באישור המל"ג קמפוסים אשר ייועדו לבני המגזר החרדי ולאורחות חייו כגון מכללת אונו שהחלה בהענקת תארים במנהל עסקים ובמשפטים החל משנת 2001. יתר על כן, נפתחו עשרה מסגרות אקדמיות ייחודיות לחרדים באוניברסיטה העברית, במכללת רופין, בבצלאל, בטכניון, ועוד. במסגרות אלו לומדים יותר מ-1500 חרדים.
חוקרים רבים מסבירים את הגידול במספר הלומדות במוסדות אקדמיים בחדירת נורמות מודרניות אל תוך הקהילה החרדית, במצוקה הכלכלית ההולכת ומחמירה, בירידה ניכרת בתרומות של נדבנים מחו"ל, בתרבות השפע ובעלייה ברמת החיים, וכל זאת לצד הגידול במספר משקי הבית החרדיים ושיעור התעסוקה הנמוך בקרב החרדים.
על גורמים אלה נוסף השינוי במעמדו של מקצוע ההוראה: בעבר היה עיסוק זה פרנסתה העיקרית של האישה החרדית, אך כיום אין זה כך מכמה סיבות האחת היא הצורך בהכנסה גבוהה יותר; השנייה נובעת מכך שמשרד החינוך הגביל בשנים האחרונות את מספר רישיונות ההוראה בסמינרים; השלישית היא חוסר משרות בתחום זה ופתיחתם של מסלולים אקדמיים במקצועות מגוונים. כל אלה הביאו לעלייה במספר הנשים החרדיות הלומדות במוסדות אקדמיים ולהשתלבותן במשק הישראלי. שיעור הבחירה של נשים בלימודים הכלליים, במוסדות שאינם של 'בית יעקב', צומח משנה לשנה.
מנתוני הוועדה לתכנון ותקצוב עולה כי ב-2014 כ-2% מקרב הגברים החרדים בגילאי 25 עד 35 החזיקו בתואר אקדמי. המצב אצל הנשים החרדיות עמד על 8%. לעומת זאת, ל-28% מהגברים בני המגזר החילוני, היה תואר אקדמי מוכר ובקרב הנשים החילוניות 43% הן בעלות תואר אקדמי. תוכניות שונות אותן מקדמות ממשלות ישראל, מוסדות אקדמיה וארגונים חברתיים נועדו לצמצם פער זה בין המגזר החרדי והמגזר החילוני.
תחומי הלימוד שרבים מהסטודנטים החרדים בוחרים ללמוד באקדמיה מאופיינים ב-2 ערכים עיקריים: שהלימודים יהיו מוכווני מקצוע מבוקש בשוק התעסוקה, ושלא יפגעו בערכי היהדות החרדית.
משנת 2010, המקצועות הנלמדים ביותר בקרב הנשים החרדיות הם מנהל עסקים, מדעי החברה, חינוך, מדעי המחשב, מקצועות רפואיים, משפטים והנדסה. בקרב הגברים החרדים המקצועות הנלמדים ביותר הם: מדעי החברה, משפטים, מנהל עסקים, הנדסה, אדריכלות, מדעי המחשב, מדעי הרוח וחינוך.
בשנת 2020 עמד מספרם של הסטודנטים והסטודנטיות בני המגזר החרדי על 15,353.
קשיים.
הסיבות לקשיים הן מגוונות:
הכנה ללימודים.
מוסדות הלימוד להשכלה גבוהה במגזר הכללי מסתמכים בעיקר על ממוצע תעודת הבגרות והבחינה הפסיכומטרית, ואילו במגזר החרדי מתמקדים במכינה קדם אקדמית אשר סוללת את הדרך ללימודי התואר הראשון. מכינות אלו מכשירות את הלומדים בלימודי הליבה ומתמקדות גם בתחומי התואר הספציפי אותו מעוניין הסטודנט ללמוד. מכינות קדם אקדמיות פועלות היום כמעט בכל המכללות ובחלק גדול מהאוניברסיטאות, המכינות מאפשרות לבני המגזר החרדי המגיעים ללא לימודי ליבה, לקבל את הידע הנדרש תוך פרק זמן קצר על מנת להשתלב במוסד האקדמי.
שיעור הנשירה בקרב הגברים עומד על 47% אחוז, ואצל הנשים החרדיות שיעור הנשירה עומד על 45%. בקרב המגזר החרדי, הגברים נושרים יותר ממכינות קדם-אקדמיות לעומת הנשים.
פעילות למען ההשכלה הגבוהה במגזר החרדי.
גורמים שונים בחברה זיהו את הקשיים הללו ושמו למטרה להגדיל את מספר הסטודנטים החרדים במוסדות השונים להשכלה גבוהה, זאת כחלק מחשיבות השתלבותם בשוק העבודה. על פי נתוני בנק ישראל לימודים אקדמיים עשויים להשפיע על השכר באופן ניכר, ומשכך יש לאתגר זה השפעה נרחבת על כלכלת ישראל.
אחד מהארגונים הבולטים בניסיון לשלב את המגזר החרדי בתחום זה הוא קרן קמח. מטרת הקרן היא לשלב את האוכלוסייה החרדית בשוק התעסוקה, בין היתר על ידי יצירת תוכניות שונות במוסדות להשכלה גבוהה אשר יעודדו תלמידים רבים להיכנס בשער האקדמיה. בנוסף פועלת הקרן על מנת לסייע כלכלית לסטודנטים וסטודנטיות אלו על ידי מלגות המחולקות באופן דיפרנציאלי ונגזרות מאיכות וביקוש התחום הנלמד.
יחס ההנהגה הרבנית להשכלה.