מדינת ישראל היא המדינה הראשונה שהתחילה להשתמש בתעודות קימברלי בסחר ביהלומים. תל אביב היא אחד מהמרכזים הבולטים של סחר היהלומים בעולם, מפני שעבוד היהלומים בה נעשה באיכות מאוד גבוהה. במאי 2004 - ישראל הייתה המדינה השנייה שעברה את ביקורת קימברלי. הוועד של הפורום הקדיש שעות רבות לבדיקת התהליכים במשרדי הפיקוח על היהלומים ובנוסף ערך סיור במפעלי יהלומים, בבורסת היהלומים ואף נפגש עם ראשי הענף.
בשנת 2010 ישראל הייתה נשיאת תהליך קימברלי, ובאותה שנה הכנס השנתי התקיים בישראל (בירושלים ובתל אביב). לתפקיד יו"ר התהליך התמנה בועז הירש, ראש המינהל לסחר חוץ במשרד התמ"ת. הירש הוא הישראלי הראשון שכיהן בראשות תהליך בינלאומי. לתקופת כהונתו הציב הירש שלושה יעדים: אכיפה בשיתוף עם המכס העולמי, הקמת ועדה לפתרון בעיות סחר והקמת גוף ידע של התהליך. ישראל אירחה את כנס קבוצות העבודה של התהליך אשר התקיים על רקע דיווחים על אי עמידתה של זימבבואה בדרישות התהליך והמשך הפגיעה בזכויות האדם באזור המרנגה בזימבבואה.
לקריאה נוספת.
Global witnees
התאחדות תעשייני היהלומים בישראל
התאחדות תעשייני היהלומים בישראל בע"מ נוסדה ב-1940 על ידי עובד בן עמי, והיא ארגון יצרני היהלומים היחיד בישראל. ההתאחדות מייצגת כ-200 מעבדי יהלומים, האחראים על כ-95% מהיהלומים שמייצרת תעשייה בישראל, שהיא אחת משלושת מרכזי עיבוד היהלומים המובילים בעולם. בהתאחדות חברים כל מגזרי הייצור בענף ובעלי חברות ייצור של יהלומים.
המוסד העליון של ההתאחדות הוא האספה הכללית, ואת מדיניותה מתווים הנשיא ניסים זוארץ (שנבחר לתפקיד ב-2020), הוועד הפועל והוועדות השונות, הנבחרים אחת לשלוש שנים. את פעילותה השוטפת של ההתאחדות מנהל המנכ"ל.
התאחדות תעשייני היהלומים בישראל מייצגת יצרני יהלומים ואת ענף היהלומים כולו בפורומים בישראל ובעולם שבהם מתקבלות החלטות בעלות השלכות על פעילותם. בישראל דואגת ההתאחדות בין היתר להסדרת הסכמי העבודה ולטיפול בתנאי העובדים, להענקת ייעוץ משפטי, לייזום חקיקה שתקדם את התעשייה, לקידום המחקר והפיתוח הטכנולוגיים, לקידום שיווק היהלומים, ולייזום אירועים מיוחדים של התעשייה. בעולם היא דואגת למגעים מול ספקי יהלומי גלם, מייצגת את תעשיית היהלומים במפגשים עם ה-DTC , משמשת כנציגת ישראל בהתאחדות הבינלאומית של התאחדויות תעשייני היהלומים (IDMA - International Diamond Manufacturers Association), במועצת היהלומים העולמית (WDC - World Diamond Council) ובתהליך קימברלי, ועוסקת בשורת פעילויות נוספת שמטרתן לקדם את ענף היהלומים הישראלי.
מעבדה גמולוגית
מעבדה גמולוגית היא גוף עצמאי ואובייקטיבי המתמחה בזיהוי, דירוג וסיווג אבני חן, יהלומים ותכשיטים משובצים.
בכל מעבדה גמולוגית עצמאית ואובייקטיבית ישנם מספר אנשי מקצוע בעלי הכשרה מקצועית מדעית (גמולוגים), ביניהם לפחות שני גמולוגים מוסמכים, כאשר לבכיר שבהם חייב להיות ניסיון של 10 שנים ומעלה והשכלה מתאימה ממוסד בינלאומי מוכר וידוע. המעבדה הגמולוגית מחויבת לעמוד בתקן הבינלאומי, לפיו על המעבדות הגמולוגיות לפעול ללא משוא פנים תוך תיאור מלא ומדויק של כל אשר נמצא בבדיקתן, בכפוף לאיסורים החמורים החלים עליהן: לא לעסוק במסחר ובמתן הערכות כספיות לאבנים ולתכשיטים הנבדקים, זאת על מנת לשמור על אובייקטיביות מקצועית.
במעבדה הגמולוגית מנפיקים לאבנים תעודות לדירוג יהלומים לפי ארבעת הקריטריונים המקובלים בענף לדירוג והערכת אבני חן ויהלומים ה:4C'S - צבע=Color, ניקיון=Clarity, משקל=Carat, חיתוך=Cut. דרגת הניקיון במעבדה נקבעת בהתאם לסטנדרטים הבינלאומיים בציוד אופטי מתקדם ובהגדלה של פי 10, הבדיקה מתבצעת באמצעות ציוד מדעי הכולל שימוש במכשירים אופטיים ואלקטרו אופטיים מדעיים, המאפשרים לזהות את האבן הנבדקת להעריך את איכותה על פי הממצאים.
בהתאם לממצאי הבדיקות, נקבעות המסקנות הסופיות על ידי הצוותים הבודקים ומונפקת תעודה גמולוגית בה נרשמים כל הממצאים לפריט הנבדק.
מעבדה גמולוגית חייבת להחזיק בסט אבני בוחן ((master stones) לצורך השוואת צבעי היהלומים ודירוגם בהתאם לסטנדרטים הבינלאומיים, אבני בוחן הן אבנים בעלות קריטריונים מיוחדים המתאימים להיות אבני בוחן: דרגת צבע הגבוהה או הנמוכה ביותר באותו תחום, ללא זריחה, דרגת ניקיון של מעל SI1 ומעלה, בעלות פרופורציות סבירות ולא חריגות ומשקל של מינימום 0.25 קרט.
בישראל חייבת מעבדה גמולוגית רישיון מטעם המפקח על היהלומים ואבני החן במשרד המסחר והתעשייה של מדינת ישראל. המעבדות הגמולוגיות נועדו להגן על רוכשי יהלומים ולעודד נוהלי כתיבה ותיעוד בענף.
בישראל פועלות מספר מעבדות גמולוגיות. מקובל כי המעבדות הגמולוגיות המוכרות בעולם, יגיעו לתוצאות דירוג דומות מאוד.
תעודה גמולוגית.
התעודה הגמולוגית היא מסמך רשמי הנכתב על ידי גמולוג, המפרט באופן מדעי את מאפייני היהלום, אבן החן או התכשיט על פי ממצאי הבדיקות שנעשו, בכפוף לקריטריונים בינלאומיים ובהתאם לחובת הגילוי הנאות החלה על המעבדה הגמולוגית- לפיה יש לציין את כל ממצאי הבדיקות.
הבדיקה נעשית בתשומת לב מרבית על מנת להבטיח תוצאה מדויקת ככל הניתן. התעודה מכילה דו"ח מפורט של הניקיון, צבע, סימטריה, ברק ותכונות נוספות של היהלום.
ווקסהול
ווקסהול (באנגלית: Vauxhall) היא שכונה ברובע למבת' של העיר לונדון, בירת הממלכה המאוחדת. השכונה הייתה בעבר חלק ממחוז סארי.
היסטוריה.
מקור השם.
מניחים כי מקור השם של האזור בשמו של פולק דה ברט (Falkes de Breauté) מפקד צבא שכירי החבר של המלך ג'ון. לפולק היה באתר בית אחוזה שנקרא על שמו "Faulke's Hall" - "פוקס הול" - "אחוזת פוקס". שם זה התגלגל ל"פוקסהול" (Foxhall) ול"ווקסהול".
אזכורים קדומים.
אזור ווקסהול אינו מוזכר בספר יום הדין משנת 1086 דבר המעיד על כך שהאזור היה בלתי מיושב. בשנת 1317 העניק המלך אדוארד השני את האזור לסר רוג'ר ד'אמורי עבור שירותיו בקרב בנוקברן.
במהלך ימי הביניים עברו באזור דרך דרום למבת', דרם קלפהם ודרך וונדסוורת'.
פיתוח האזור.
האזור היה אזור ביצתי המיושב בדלילות עד אמצע המאה ה-18. כפרי האזור גידלו פירות וירקות עבור הסיטי של לונדון. בשנת 1816 הוקם גשר ווקסהול אשר קישר את האזור לחלקו הצפוני של הנהר וליתר שכונות לונדון. פיתוח האזור וגדילתו הביא להפיכתו לחלק מהעיר למבת' בשנת 1860.
חברת "ווקסהול" (שהפכה ל-ווקסהול מוטורס) נוסדה ב-1857 בידי אלכסנדר וילסון, בשכונת "ווקסהול", ולכן קרויה על שם השכונה.
החברה פעלה כחברה לייצור מערכות הנעה ימיות. החברה נרכשה בשנת 1863 על ידי אנדרו בטס בראון, וב-1903 החלה בייצור מכוניות. מ-1925 הייתה החברה בבעלות ג'נרל מוטורס.
בעת הקמת מסילות הברזל המובילות אל תחנת ווטרלו נהרסו מבנים רבים באזור. מבנים עתיקים רבים נהרסו במהלך הבליץ במלחמת העולם השנייה.
כלכלה.
עיקר כלכלת השכונה מתבססת על תעשייה זעירה ומבני משרדים הממוקמים בו. עלויות השכירות באזור נמוכות באופן משמעותי ביחס לוסטמינסטר שמעברו השני של נהר התמזה, ולכן האזור הוא אזור מועדף לבעלי משרדים הרוצים להיות סמוכים למרכז השלטון.
"ווהו".
החל משנות ה-90 של המאה ה-20 הפך אזור ווקסהול למרכז בילויים עבור הקהילה ההומוסקסואלית של לונדון. באזור נפתחו מועדונים גאים רבים (בייחוד מתחת לקשתות מסילות הברזל המובילות לתחנת ווטרלו). הצלחתם של אלה הביאו לכינוי הניתן לאזור - "ווהו" על משקל אזור הסוהו (המשמש אף הוא מרכז לקהילה ההומוסקסואלית).
אתרים בעלי חשיבות.
בסמוך לגשר ווקסהול המקשר את השכונה לסיטי של ווסטמינסטר ממוקם בניין SIS, מפקדת ה-MI6 (השירות החשאי הבריטי). המבנה נבנה בין השנים 1989–1992. בסמוך לגשר נבנה מתחם גדול של מבני משרדים המכונה רציף סנט ג'ורג', בשל סמיכותו לווסטמינסטר. במסגרת המתחם מתוכנן להיבנות מגדל רציף סנט ג'ורג' הצפוי להיות מגדל המגורים הגבוה ביותר באנגליה.
פלשתינה ארץ-ישראל
פלשתינה (א&quot;י)
כריסטיאן פאולסן
כריסטיאן באגר פאולסן (בדנית: Christian Bager Poulsen; נולד ב-28 בפברואר 1980) הוא כדורגלן עבר דני ששיחק בעמדת הקשר ההגנתי. פעמיים זכה בפרס כדורגלן השנה בדנמרק.
ביוגרפיה.
פאולסן החל את קריירת הנוער שלו במועדון הכדורגל המקומי של אסנייס, מקום הולדתו. הוא עבר למועדון החובבני הולבייק B&amp;I, בו ערך את הופעת הבכורה בגיל 17 וענד את סרט הקפטן מספר פעמים. הוא זומן לסגל הנבחרת הדנית עד גיל 19 בספטמבר 1998, ורשם במדיה ארבע הופעות.
בספטמבר 2000 נבחן פאולסן בפ.צ. קופנהגן מליגת העל הדנית, וכעבור שבוע חתם על חוזה לשחקנים מקצוענים לראשונה בקריירה שלו. תוך זמן קצר הוא החל למלא תפקיד מרכזי בחלק ההתקפי של חוליית הקישור במערך המשחק של הקבוצה, בעקבות הבעיות שהתגלו בלב של הנורווגי סאטלה סולבאקן במרץ 2001. הוא סייע לקבוצתו לזכות באליפות הליגה בעונת , כולל הבקעת שער בניצחון 3 - 1 על ברונדבי, שבזכותו הבטיחה קופנהגן את הזכייה.
בעקבות יכולתו הטובה גם בעונת הוא זומן לסגל של נבחרת דנמרק על ידי המאמן מורטן אולסן, וערך את הופעת הבכורה כשפתח בהרכב בתיקו 1 - 1 מול נבחרת הולנד ב-10 בנובמבר 2001. קופנהגן סיימה במקום השני באותה עונה, ופאולסן זכה בתואר כדורגלן השנה של המועדון. הוא זומן לסגל הנבחרת לקראת מונדיאל 2002, בו שותף בכל שלושת משחקי שלב הבתים, וצבר דקות רבות יותר עם התקדמות הטורניר. כיוון שספג שני כרטיסים צהובים הוא נעדר מההפסד 0 - 3 לנבחרת אנגליה בשמינית הגמר.