שמו של האזור ניתן לו על ידי צ'ארלס וילקס.
וילקס קרא לאזור על שם הספינה הדו-תרנית סברינה ("Sabrina"), אחת מספינותיו של בלאני, אשר טבעה בסופה בשלהי מרץ 1839 (לאחר גילוי החוף).
מוסון, מתוך כבוד לוילקס ובלני - השאיר את השם.
לקריאה נוספת.
• Tolotti, Raffaella; Duffy, Meghan; Dove, Isabel; Kendall, Meaghan; Donda, Federica; Romeo, Roberto; Geletti, Riccardo; Caburlotto, Andrea; Armand, Leanne; O'Brien, Phil; Leventer, Amy; De Santis, Laura; Corradi, Nicola, Sabrina Coast (East Antarctica) depositional processes highlighted through stratigraphic and paleoenvironmental diatom analysis, 21st EGU General Assembly, EGU2019, Proceedings from the conference held 7-12 April, 2019 in Vienna, Austria, id.169702
• Aleksandr Montelli, Sean P.S. Gulick, Rodrigo Fernandez, Bruce C. Frederick, Amelia E. Shevenell, Amy Leventer, Donald D. Blankenship, Seismic stratigraphy of the Sabrina Coast shelf, East Antarctica: Early history of dynamic meltwater-rich glaciations, GSA Bulletin 2019;; 132 (3-4): 545–561. doi: https://doi.org/10.1130/B35100.1
• Donda, F., Leitchenkov, G., Brancolini, G., Romeo, R., De Santis, L., Escutia, C., Cotterle, D. (2020), The influence of Totten Glacier on the Late Cenozoic sedimentary record, Antarctic Science, 32(4), 288-300. doi: https:doi:10.1017/S0954102020000188
בנק סולידרנוסט
בנק סולידרנוסט הוא בנק מסחרי רוסי, שנוסד ב-3 באוקטובר 1990 ומטהו בעיר סמרה. מאז 2020 משמש הבנק כספונסר מועדון הכדורגל קריליה סובייטוב סמרה והיא גם נותנת החסות לאצטדיון סולידרנוסט ארנה בעיר.
פעילויות.
בשנים 1990–2014 נשלט הבנק על ידי המושל לשעבר של מחוז סמרה, סנאטור מועצת הפדרציה קונסטנטין טיטוב; משנת 2000 עד 2014 ראש הבנק היה בנו, אלכסיי טיטוב.
בשנת 2007 נבחר נשיא הבנק אולג סיניצין לרשימת מפלגת רוסיה המאוחדת כחבר הכינוס הרביעי של הדומא המחוזית. בשנת 2007 הקים יו"ר דירקטוריון הבנק, אלכסיי טיטוב, יחד עם חברת Projektmanagement GmbH הגרמנית את חברת פיתוח וולגה (VDK), איתה הוביל פרויקט להקמת מרכז הקניות וולגה בקניון טוליאטי. בקיץ 2010 הושעה הפרויקט.
ב-11 בינואר 2009 השלים הבנק רכישת 100% ממניות "בנק פוטנציאל". בפברואר 2011, חברת בת של הבנק, "סולידרנוסט אינווסט", הפכה לבעלים של מפעל החלב מהעיר טוליאטי, "טוליאטימולוקו". במרץ 2011 ניהל אלכסיי טיטוב משא ומתן עם קונצרן החלב הדני ארלה פודס על הקמה אפשרית של מיזם משותף או מכירת אחזקת החלב BiMolo שבשליטת הבנק, אך עקב פשיטת הרגל שלו הופסק המשא ומתן. בשנת 2009 קיבל הבנק נכסים בדמות שני בנייני דירות מגורים של חברת הבנייה לשעבר M-Holding, שמכרה דירות מוכנות בבניין מגורים בבלוקים 14A ו-20 ברובע אבטוזבודסקי בעיר טוליאטי.
ב-27 ביולי 2011 מכרה הנהלת הבנק את "בנק פוטנציאל" לסוכנות לביטוח פקדונות. טיטוב, בהיותו בעל המניות העיקרי בבנק, ניהל משא ומתן למכירת התאגיד הפיננסי שלו "אוטקריטיה", אך הצדדים לא הגיעו להסכמה.
סביל ווקופ
סביל ווקופ (מכונה גם משקית ווקופ או רהט ווקופ) הוא סַבִּיל, השוכן ברחוב דוד רמז בירושלים מול תחנת הרכבת הישנה, בסמוך לח'אן הירושלמי ולמרגלות גבעת התנ"ך.
מדובר ברהט כפול עם שתי ברזיות, שניתן לתושבי ירושלים המנדטורית בשנת 1938, כמתנת פרידה לכבוד סיום כהונתו של הנציב העליון סֶר ארתור גרנפל ווקופ. סביל זה ייחודי בכך שהוא סביל מודרני, מהתקופה הבריטית, בעוד שרוב הסבילים בארץ ובירושלים בפרט, נבנו בתקופה הממלוכית והעות'מאנית. סבילים מתקופות אלו קיבלו מים שהגיעו מאזורים גבוהים, מאחר שהמים הגיעו בכח הכבידה, בעיקר מאזור הר חברון, והובאו לירושלים באמות מים. לעומת הסבילים העתיקים, סביל זה קיבל את מימיו ממשאבות מים מרוחקות ולא בהכרח גבוהות גאוגרפית ובמובן זה מדובר היה במתקן מודרני וייחודי לתקופתו.
מיקום הסביל.
הסביל הוצב במקום בעל חשיבות רבה, מול תחנת הרכבת. מיקום זה איפשר לנוסעים להרוות את צמאונם בתום הנסיעה או להצטייד במים טרם הנסיעה ברכבת. כמו כן הסביל ממוקם על אם הדרך בין ירושלים לחברון ובית לחם, מקומות שאליהם יש תנועה ערה של אנשים לצורכי מסחר ותנועה רבה של צליינים בני כל הדתות למערת המכפלה, לקבר רחל ולכנסיית המולד. מאחורי הסביל ניתן לראות את המסלע המרכיב את הרי ירושלים - סלע חבורת יהודה המורכב מגיר, מדולומיט ומקרטון.
מצב הסביל.
הסביל עמד מוזנח במשך מספר שנים. בשנת 2013 נוקה ושוקם על ידי חברת המים של ירושלים, חברת הגיחון. כיום זורמים בו מים.
ההקדשה על הסביל.
על הסביל כתובת באנגלית:
"The gift of general sir Arthur Grenfell Wauchope GCB GCMG CIE DSO high commissioner for Palestine 1931-1938"
להלן הסבר לכתוב בהקדשה כולל תאריו של ווקופ:
צרות טובות (סדרת טלוויזיה)
צרות טובות (באנגלית: Good Trouble) היא סדרת דרמה אמריקאית. זהו ספין-אוף של רשת הטלוויזיה Freeform לסדרת הטלוויזיה משפחת פוסטר. בישראל משודרת הסדרה בערוץ Yes TV Drama.
עלילה.
הסדרה המתרחשת כמה שנים לאחר אירועי סדרת המקור, משפחת פוסטר"," האחיות אדמס פוסטר, קאלי ומריאנה עוברות להתגורר בלוס אנג'לס כדי להתחיל בשלב הבא בחייהן. כשהן עוברות לבניין מגורים משותף בשם "הקוטרי", קאלי עובדת בתור פקידה המשפטית העובדת אצל השופט וילסון ואילו מריאנה עובדת בתור מהנדסת תוכנה. שתיהן מנווטות את חייהן הבוגרים תוך כדי אינטראקציה עם שכניהן ועם האנשים שהן מתיידדות איתם.
שחקנים.
כוכבי אורח בולטים.
כל השחקנים חוזרים על תפקידם ממשפחת פוסטר.
סקירת סדרה.
כמה פרקים בוימו על ידי שחקנים ואנשי תעשייה מוכרים, ביניהם ג'ון מ. צ'ו, אשר ביים את פרק הפיילוט של הסדרה, טרויאן בליסאריו, קלי ויליאמס, פיטר פייג' וצ'נדרה וילסון.
רמי אבו לבן
רמי אבו לבן (בערבית: رامي أبو لبن; נולד ב-5 באוקטובר 1977) הוא כדורגלן עבר ערבי-ישראלי, ששיחק בעמדת הקשר האחורי.
אחיינו של רמי, יוסף, היה אף הוא כדורגלן.
קריירה.
אבו לבן התחיל את הקריירה שלו בצעירי יפו ממנה עבר לבית"ר רמלה.
בקיץ , אבו לבן חתם בהפועל כפר סבא מליגת העל. ב-29 באוגוסט 1999, אבו לבן ערך את הופעת הבכורה שלו בקבוצה בהפסד 1–5 להפועל תל אביב. ב-3 בדצמבר, הבקיע את שער הבכורה שלו בקבוצה בניצחון 4–1 נגד בני יהודה. אבו לבן, המשיך לשחק במדי כפר סבא ג'.
בפברואר , אבו לבן חתם בהפועל באר שבע, בה כבש עוד 4 שערי ליגה וסייע לקבוצה לחזור לליגה הבכירה אחרי 3 עונות בליגה השנייה.
ב-10 ביולי 2003, אבו לבן חתם בהפועל תל אביב. אבו לבן, שיחק 18 משחקים בליגה במדי הפועל בעונתו הראשונה במועדון. בעונה שלאחר מכן, לא רשם ולו דקת משחק אחת והושאל למכבי הרצליה בפברואר . אבו לבן, היה שותף לעלייה של הרצליה לגמר הגביע, בו בישל את שני השערים ואף כבש את אחד השערים בדו-קרב בעיטת ההכרעה, בו הרצליה הפסידה 3–5. אבו לבן, המשיך לשחק בהרצליה גם בעונה שלאחר מכן והיה שותף לחזרה של המועדון לליגה הבכירה בעונה זו.
בקיץ , אבו לבן חתם בהפועל ראשון לציון ובסיום העונה פרש מכדורגל.
מבצע שומר החומות
מבצע שומר החומות (ארגוני טרור פלסטינים כינו את האירוע בערבית: معركة سيف القدس; בתעתיק: מַעְרַכַּת סָיְף אלְקֻדְס, "קרב חֶרֶב ירושלים") היה מבצע צבאי רחב-היקף של צה"ל ברצועת עזה, שהחל ביום ירושלים, כ"ח באייר ה'תשפ"א, 10 במאי 2021, לאחר שארגוני הטרור הפלסטיניים בהובלת חמאס החלו בירי רקטות מסיבי לעבר ירושלים במהלך מצעד הדגלים ובהמשך גם לגוש דן, השפלה, הנגב והשרון. המבצע נמשך עד להפסקת האש שנכנסה לתוקפה ב-21 במאי (י' בסיוון ה'תשפ"א), בשעה 02:00 בלילה, בתיווך מצרים.
במהלך המבצע ארגוני הטרור ברצועת עזה שיגרו לעבר ישראל כ-4,360 רקטות ופצצות מרגמה, מתוכן 1,661 יורטו בידי מערכת כיפת ברזל, 176 לא יורטו ונפלו בשטחים בנויים, ו-1,843 נפלו בשטחים פתוחים. כ-680 רקטות שנורו לכיוון ישראל נפלו בשטח רצועת עזה וגרמו, על פי הערכות ישראליות, למותם של יותר מ-20 מתושבי הרצועה. 9 אזרחים ישראלים, 3 אזרחים זרים וחייל אחד נהרגו מירי הפלסטינים מרצועת עזה.
מנגד, צה"ל תקף למעלה מ-16,500 מטרות טרור, בהן: רבי-קומות ששימשו כמטות של חמאס וג'יהאד האסלאמי הפלסטיני (גא"פ), עשרות עד מאות בתים ומשרדים של פעילי טרור, מעל כ-100 קילומטרים של מנהרות תת-קרקעיות, מתוך רשת המנהרות שנחפרה מתחת לרצועת עזה (וקיבלה בישראל את הכינוי ה"מטרו" של עזה), מחסני אמל"ח ומאגרי רקטות, אתרים לייצור רקטות, משגרי רקטות ובורות שיגור תת-קרקעיים, משגרי נ"ט, כלי טיס בלתי מאוישים, מוצבים, נכסי מודיעין וטכנולוגיה, מטרות של הכוח הימי של חמאס ועשרות חוליות שיגור. לפי מקורות ישראליים, בתקיפות צה"ל נהרגו ברצועת עזה כ-225 פעילי טרור, מהם 25 בכירים, ובין 51 ל-128 אזרחים.
רקע.
המבצע החל בעקבות הסלמת המהומות בישראל (2021) ביום ירושלים (10 במאי), שבהן נפצעו עשרות מפגינים ומספר שוטרים. לקראת השעה 17:00 הציב חמאס אולטימטום לממשלת ישראל שלפיו יפתח בהתקפה אם לא ייסוגו כוחות משטרת ישראל מהר הבית ומשכונת שייח' ג'ראח שבירושלים עד השעה 18:00.
בשעה 18:02, לאחר שהדרישה לא נענתה, חמאס שיגר 7 רקטות לכיוון ירושלים וסביבתה ומאוחר יותר גם לעבר יישובי עוטף עזה. כבר ביממה הראשונה לעימות נורו יותר מ-200 רקטות לעבר אזור ירושלים, יישובי הדרום ועוטף עזה. בתגובה לכך תקף צה״ל ברצועה, תקיפות אלו היו אות תחילתו של המבצע.