מגיע יוליוס קיסר (לואיס קלהרן) ומתקבל בתשואות שמחה חוץ ממגיד עתידות שאומר לו כי ייזהר מאידו של מארס. הסנאטור קסיוס (ג'ון גילגוד) מדבר על ליבו של הסנאטור ברוטוס ( ג'יימס מייסון). יוליוס עומד להכתיר עצמו לקיסר ויש למנוע זאת. קסיוס מצליח לגייס גם את קסקה (אדמונד או'בראיין וסנאטורים נוספים אבל ברוטוס מלא ספקות עד שהוא מחליט "שזה חייב להסתיים במותו". אשתו פורשיה (דברה קר) מבחינה בהתנהגותו השונה של ברוטוס ומבקשת ממנו לגלות לה את סודו אך הוא מסרב. הסנאטורים מגיעים בליל סופה לברוטוס ומחליטים לרצוח ביחד את יוליוס קיסר.
גם שנתו של קיסר נודדת. אשתו קלפורניה (גריר גרסון) אומרת לו שלא ילך לסנאט כי חלמה חלום בו מופיע פסלו של קיסר טבול בדם. קיסר בתחילה שומע בקול אשתו אך כשהסנטורים ומרק אנטוני מגיעים הוא משנה את דעתו וצועד אתם לסנאט. בדרך הוא חולף על פני מגיד העתידות ואומר לו כי אידו של מרס הגיע וההוא משיב "אך עדיין לא חלף".
בסנאט עוומד קיסר מוקף בסנאטורים. קסקה שולף ראשון ודוקר אותו בגבו ואחריו שאר הסנטורים. קיסר מתקרב שטוף דם לעבר ברוטוס בתקווה לעזרה אך ברוטוס נועץ בו את חרבו. קיסר הנדהם קורא "הגם אתה, ברוטוס?" ונופל מת.
בניגוד לעצת קסיוס, מרשה ברוטוס לאנטוני לנאום בפני הקהל בתנאי שלא ידבר נגד הקושרים. בתחילה נואם ברוטוס ומסביר להמונים כי לא שנא את קיסר אבל הוא אוהב את רומא. הקהל שואג לכבוד ברוטוס. כעת מגיע אנטוני כשהוא נושא את גופת קיסר ומשכנע את ההמונים כי קיסר היה טוב להם ולא היו לו כל שאיפות פרט להיטיב עם העם וכי ציווה בצוואתו לחלק את רכושו לעם. ההמון מריע לאנטוני.
ברוטוס וקסיוס מתכוננים לקרב נגד הטריומווירט של מרק אנטוני, אוקטביוס ולפידוס. ברוטוס רואה את רוחו של קיסר שאומר לו כי ייפגשו בקרוב בפיליפי.
הקרב מסתיים בתבוסת ברוטוס וקסיוס שבוחרים להתאבד בחרב. לבסוף רואים את גופת ברוטוס שלידה אנטוני שאומר עליו כי הוא האדם הישר היחיד בכל חבורת הקושרים.
Happier Than Ever, The World Tour
The Happier Than Ever, The World Tour הוא סיבוב ההופעות השישי המתמשך של הזמרת האמריקאית בילי אייליש, לתמיכה באלבום האולפן השני שלה "Happier Than Ever" (2021). הסיור החל ב-3 בפברואר 2022, בניו אורלינס, לואיזיאנה ב- סמות'י קינג סנטר והוא אמור להסתיים ב-30 בספטמבר 2022, בפרת', אוסטרליה בארנה RAC.
רקע.
ב-21 במאי 2021 סיבוב ההופעות הוכרז דרך סרטון יוטיוב שפורסם בעמוד הרשמי של אייליש. בקליפ הקצר, אייליש ישבה לבד באודיטוריום, כשבסוף הופיע במסך האתר הרשמי של אייליש. בהמשך, אייליש הכריזה על סיבוב ההופעות בעוד רשתות חברתיות כמו טוויטר. סיבוב ההופעות משתמש בתוכנת המעריץ המאומת של ticketmaster בצפון אמריקה. סיבוב ההופעות כלל בהתחלה 50 תאריכים (32 בצפון אמריקה ו18 באירופה). אבל דווח שהכרטיסים נמכרו במהירות גבוהה, ולכן נוספו עוד תאריכים, כולל החלק השלישי שהוא באוסטרליה וניו זילנד.
רשימת השמעה.
רשימה זו מייצגת את המופע בניו אורלינס, לואיזיאנה ב-3 בפברואר 2022. זה לא מייצג את כל הקונצרטים במשך הסיור עצמו.
פקודת הראיות
פקודת הראיות [נוסח חדש], תשל"א-1971 היא החוק המסדיר את קבלתן של ראיות במערכת המשפט בישראל (בית משפט לענייני משפחה, בית משפט לעניינים מינהליים, בית משפט לתביעות קטנות, בית הדין לענייני מים ובית הדין לעבודה הוסמכו לדון בדיון אזרחי גם שלא לפי דיני הראיות הרגילים; בתי דין דתיים דנים לפי דיני ראיות שבדין הדתי.).
בראש הדרכים להבאת ראיות נמצאת עדות של עד המעיד במהלך המשפט, והפקודה מונה דרכים נוספות להבאת ראיות.
הוראות הפקודה.
בפקודה חמישה פרקים:
פרק א׳: עדות שבעל־פה.
סימן א׳ בפרק זה עוסק בהזמנת עדים וכשרותם, ואלה הוראותיו:
סימן ב׳ עוסק בעדות על אמרות, ואלה הוראותיו:
סימן ג׳ עוסק בעדות שניתנה מחוץ לישראל, ואלה הוראותיו:
פרק ה׳: שונות.
שר המשפטים רשאי להתקין תקנות לעניין פקודה זו.
היסטוריה חקיקתית.
ראשיתם של דיני הראיות בישראל בחקיקה עות'מאנית שקובצה בספר החמישה עשר של המג'לה, על עדות והשבעה. ב-15 באפריל 1924 נכנסה לתוקף פקודת העדות המנדטורית, שהחליפה את הוראות החקיקה העות'מאנית בעניין עדות, וב-15 באוגוסט 1936 נכנסה לתוקף פקודת השבועות המנדטורית, שהחליפה את הוראות החקיקה העות'מאנית בעניין שבועות. בדומה למרבית החקיקה המנדטוריות, גם פקודות אלה הוכנסו לספר החוקים הישראלי סמוך להקמת המדינה, במסגרת פקודת סדרי השלטון והמשפט - דבר החקיקה הראשון של מועצת המדינה הזמנית.
ב-25 במרץ 1971 קבעה ועדת החוקה, חוק ומשפט של הכנסת נוסח חדש, בשם "פקודת הראיות [נוסח חדש], תשל"א-1971", שמיזג את פקודת העדות ופקודת השבועות, כפי שתוקנו עד לקביעת הנוסח החדש.
מאז קביעת הנוסח החדש תוקנה פקודת הראיות 18 פעמים.
בתיקון הראשון לפקודה נוסף לה סעיף 57א, הקובע חזקה לפיה שמו של יצרן או שם עסקו או סימן המסחר שלו, הנמצא על מצרך או על אריזתו או על מה שמחובר או נספח אליו, יהיה ראיה לכאורה שהוא היצרן שייצר את המצרך. דברי ההסבר להצעת החוק מנצקים את הצורך בחזקה זו: "שמו של יצרן הנמצא על מצרך או על אריזתו אינו מהווה הוכחה לכאורה כי אותו יצרן אמנם ייצר את המצרך נושא האישום. העדתם של הקמעונאי, המוביל והסיטונאי כדי להגיע אל היצרן אשר ייצר ומכר את המצרך, היא דרך ממושכת המכבידה מאוד על התובע. לכן מוצע לקבוע חזקה שתהיה זו ראיה לכאורה כי היצרן אשר נמצא על המצרך או על האריזה הוא שייצר
את המצרך."
בתיקון 2 לפקודה נוסף לה סימן ז' לפרק ב', הקובע שפסק-דין מרשיע במשפט פלילי יתקבל כראיה במשפט אזרחי, כאשר המורשע הוא בעל דין במשפט האזרחי. התיקון נעשה בעקבות המלצותיה של ועדה מייעצת, בראשותו של ממלא מקום נשיא בית המשפט העליון, ד"ר יואל זוסמן, שמינה שר המשפטים לבירור שאלת השימוש בפסק דין פלילי לצורך הליכים אזרחיים. הוועדה הוקמה בעקבות הביקורת שהשמיע בית המשפט העליון על המצב שלפיו ייתכן שבעניין אחד יהיו מסקנותיו של פסק דין אזרחי שונות ממסקנותיו של פסק דין פלילי שניתן לפניו.
ככלל, עדות מפי השמועה אינה קבילה. חריג לכלל זה ניתן בתיקון 4 לפקודה, שבו נוספו לה סעיפים 10א ו-10ב, העוסקים בתנאים לקבלתה של אמרה בכתב שנתן עד מחוץ לבית המשפט.
תיקון 11 לפקודה נעשה כתיקון עקיף במסגרת חקיקתו של חוק המחשבים, ונקבעו בו התנאים לקבילותו של פלט מחשב כראיה. דברי ההסבר להצעת החוק מציינים כי "הצעת החוק מרחיבה את הוראות הרין הקיים, שחל היום רק לגבי רשומות של תאגיד בנקאי, תוך פישוט התנאים הדרושים לקבילות ראיה מסוג זה."
בפסיקה.
נושאים שונים עלו בפסיקה:
מאסדר
מדינה מאחדית
ישיבת תומכי תמימים ליובאוויטש - 770
ישיבת אוהלי תורה
בריונות בבתי ספר
בריונות בבתי ספר היא תופעה של בריונות אשר מתרחשת במסגרת בית ספר. בריונות בבתי ספר מתבטאת בהתנהגות אגרסיבית בלתי-רצויה בקרב התלמידים, שכוללת הפגנה של כוח כלפי קורבן אשר נחשב חלש יותר וכרוכה בחוסר איזון של כוח אמיתי או מדומה. בריונות בבית הספר מתבטאת באלימות פיזית, חברתית או מילולית כלפי האחר. לתלמידים להט"בים, תלמידים בעלי הורים ברמת השכלה נמוכות יותר, תלמידים אשר נחשבים כפרובוקטיביים או תלמידים אשר נתפסים כפגיעים, יש יותר סיכוי לחוות בריונות.
חוסר איזון כוחות.
בריונות נחשבת על ידי חלק מהאנשים כקשורה לחוסר איזון כוחות בין הבריון לקורבן. לבריון יש סמכות וכוחניות יתר על פני האחר בשל גורמים כמו גודל, מין או גיל. בנים נוטים להציק לבני גילם עקב חולשה פיזית אשר נתפסת אצלם, מזג קצר, הצורך להתאים את עצמם לקבוצת עמיתים או עקב הלבוש של הקורבן. בריונות בקרב בנות שונה, היא מתמקדת יותר במראה פיזי, בגורמים רגשיים או בגורמים לימודיים.
בריונים נוטים להציק לאנשים בעלי ליקויים פיזיים, כגון ליקויים בדיבור (למשל גמגום). רוב המגמגמים חווים מידה מסוימת של בריונות, הטרדה או לעג במהלך שנות הלימודים שלהם הן מצד עמיתים והן מצד מורים שאינם מסוגלים להכיל את מצבם.
סטטיסטיקות.
על פי סטטיסטיקות של הרשות הממשלתית NCES, אחד מתוך חמישה ילדים בבתי ספר חווים בריונות (20.2%). בנוסף נטען שיש מעט יותר תלמידות מאשר תלמידים אשר מדווחת על הצקות ובריונות בבית הספר (24% נשים נגד 17% גברים).
ב-2005, אחוזי הבריונות היו כ-28% שעל פי הסטטיסטיקות כיום הן 20.2%, מה שמעיד על הפחתה בכמות הבריונות בבתי הספר.
49.8% מצעירים בגילאי 9 עד 12 אמרו כי חוו בריונות בבית הספר, ו-14.5% מהם שיתפו כי חוו בריונות באינטרנט.
הממלכה המאוחדת.
על פי סטטיסטיקות שונות אשר נערכו בתחילת שנות ה-2000, נראה כי בממלכה המאוחדת 10 עד 12 ילדים מתאבדים בשנה עקב חרם קבוצתי בבית ספרם, והסיבה העיקרית להתאבדות היא עקב חוסר במענה מצד המורים וחברי הצוות של מסגרות חינוכם.
משנת 2000 עד שנת 2008, היו 176 מקרים של התאבדויות של ילדים בגילאי 10 עד 14 עקב חרם בוודאות, עם זאת, ככל הנראה שיש יותר, אך לא ידוע בוודאות אם יש קשר בין התאבדותם לחרם אשר עברו.
ארצות הברית.
על פי נתונים, התאבדויות עקב חרם בארצות הברית היא אחד מחמשת המניעים העיקריים מהם ילדים ונערים מתאבדים. צוין בנוסף כי לאינדיאנים אמריקאים יש סיכוי של פי שתיים להתאבד עקב חרמות. מ-1999 עד 2005, כמות ההתאבדויות של ילידי אלסקה הייתה פי 3 וחצי משל כל שאר אוכלוסיות ארצות הברית.