בשנת 2011 פרסם את רב המכר "" (הוצאת כתר), אשר עוסק במרכיבים של הזהות הישראלית. הספר מבוסס על עדויות שנאספו בשאלונים, תצפיות וראיונות עומק, ומנסה להסביר את התרבות הישראלית במונחים של המפגש בין יהדות וציונות וטראומות קולקטיביות שמהם סבלו היהודים, כמו השואה. הספר זכה לעיבוד חלקי בסרט התיעודי "מצב ישראלי" של הבמאית איילת דקל, שבו יאיר, הצלם אלכס ליבק ודקל בודקים את המרכיבים של המרחב הציבורי הישראלי.
ב-2015 פרסם את הספר "אהבה זה לא פרקטיש: המבט הישראלי על גרמניה" (הקיבוץ המאוחד, קו אדום). הספר מבוסס על ניתוח ראיונות ושאלונים, ומציג ניתוח סוציולוגי של התרבות הגרמנית באמצעות המבט והעדויות של ישראלים המתגוררים בגרמניה. בשנת 2017 פרסם את הספר "מסע ישראלי" (ידיעות ספרים), שסיכם שתי שנות מחקר במעקב אחר פרויקט חינוכי בשם זה.
בשנת 2020 פרסם את הספר "המוח הסורר: הזמנה לפגישה עם המדע הישראלי" (הקיבוץ המאוחד, קו אדום).
תחומי מחקר.
מחקריו של יאיר עוסקים בתחום הסוציולוגיה של החינוך וסוציולוגיה של בית ספר ולמידה. יאיר חקר את צורת ההוראה והפרודוקטיביות האקדמית במוסדות להשכלה גבוהה. לצד זאת הוא מתמקד בזיקה שבין תרבות, חשיבה - במיוחד בהקשר של מדע.
מחקריו עוסקים בפענוח הקודים התרבותיים המכוננים את ההגות הפילוסופית והחברתית ואת היצירה הספרותית והקולנועית בגרמניה, צרפת וארצות הברית.
משה בר סימן טוב
משה בר סימן טוב (נולד ב-21 באוקטובר 1976) הוא כלכלן ואיש ציבור ישראלי, משנה למנכ"ל כלל ביטוח. כיהן כמנכ"ל משרד הבריאות, כמשנה לממונה על התקציבים במשרד האוצר, וכציר כלכלי בשגרירות ישראל בוושינגטון.
ביוגרפיה.
בר סימן טוב (מכונה לעיתים בכינוי "ברסי") נולד ביהוד וגדל בחולון וביישוב חשמונאים, להורים ממוצא טורקי. הוא השני מבין שלושה בנים, נקרא על שם דודו, משה סרדס, חלל צה"ל שנפל בגיל 19 בשנת 1975. דודו מצד אביו היה יעקב בר סימן טוב, שנפל בפעילות "המוסד" בפריז ב-1982.
ביסודי למד בבי"ס "נאות שושנים" ולאחר מכן בבי"ס "ישורון". בתיכון למד בישיבת בני עקיבא "אדר"ת" בבת ים, ואחרי שנה עבר לתיכון "יבנה".
שירת בצה"ל בחיל התותחנים והשתחרר ב-1998. ב-2002 סיים תואר ראשון בכלכלה ובמנהל עסקים באוניברסיטה העברית בירושלים. ב-2004 סיים תואר שני במנהל עסקים בהתמחות במימון.
במהלך לימודי התואר הראשון החל לעבוד כרפרנט לענייני תעסוקה ורווחה באגף התקציבים של משרד האוצר. ב-2006 מונה לרכז תחום רווחה בביטוח לאומי, וב-2008 לרכז תחום הבריאות. בתקופה זו היה חבר בוועדת סל הבריאות. בפברואר 2010 מונה למשנה לממונה על התקציבים במשרד האוצר, והיה אחראי על תקציבי הבריאות, החינוך, התעסוקה והרווחה וביטוח לאומי. במהלך כהונתו עסק בפתרון שביתת הרופאים בישראל (2011) וניסוח הסכם קיבוצי לרופאים במגזר הציבורי. כמו כן עסק ביישום רפורמת "עוז לתמורה" במשרד החינוך.
בר סימן טוב גם כיהן כדירקטור במפעל הפיס וחבר הוועד המנהל של מכון מאיירס-ג'וינט-ברוקדייל.
באוגוסט 2014 מונה לציר כלכלי בשגרירות ישראל בוושינגטון.
מנכ"ל משרד הבריאות.
לאחר הקמת הממשלה ה-34 ב-2015 נתבקש בר סימן טוב על ידי סגן שר הבריאות יעקב ליצמן לחזור מוושינגטון על מנת לכהן כמנכ"ל המשרד, ונכנס לתפקידו ביולי 2015. מינויו עורר התנגדות בהסתדרות הרפואית הן מכיוון שהיה למנכ"ל הראשון שאינו רופא בהכשרתו והן בשל עמדותיו והתנהלותו במהלך כהונתו באגף התקציבים. לאחר אישור המינוי הגישה ההסתדרות הרפואית עתירה לבג"ץ נגד מינויו. העתירה נדחתה והשופט אליקים רובינשטיין ציין: "יש רק לקוות כי הניסוי יצליח, וחרף הבעייתיות תצמח תועלת למערכת הבריאות ולציבור מיכולותיו של המנכ"ל החדש בתחומי כלכלת הבריאות והרגולציה".
אחד מהדגשים ששם בר סימן טוב בתקופת כהונתו הוא תחום הרפואה המונעת וקידום בריאות הציבור. בין היתר, יחד עם השר ליצמן יושמה בינואר 2020 רפורמת סימון המזון שקידומה החל עוד ב-2017. במסגרת הרפורמה חברות המזון חויבו לסמן את מוצריהן כדי להזהיר את הציבור מפני רמות גבוהות של סוכר, שומן רווי ונתרן. בר סימן טוב, ציין כי הנוכחות השלילית של ישראל בדו"ח ה-OECD על נתוני ההשמנה בקרב ילדים, האיצה את הרפורמה. וכי "היו לא מעט פעמים שהרפורמה הייתה עם רגל וחצי בקבר - כולם התנגדו והטילו וטו, ובסוף בזכות נחישות פוליטית של השר הצלחנו להשלים את זה".
במהלך התמודדות עם התפרצות נגיף הקורונה בישראל, מילא בר סימן טוב תפקיד מרכזי בניהול והתמודדות עם המשבר. כבר ב-2 בפברואר חתם בר סימן טוב על צו להתמודדות עם הנגיף, וצו זה התעדכן ככל שההתפרצות הקיפה מדינות נוספות. החל ממרץ 2020 הרבה בר סימן טוב להופיע באמצעי התקשורת לשם מסירת מידע והנחיות לציבור.
ב-23 במרץ 2020 פרסמו עשרות מנהלי מחלקות ומרפאות דרישה להחליף את בר סימן טוב ברופא. בעקבות כתבה ביקורתית שפורסמה אודותיו בעיתון "ידיעות אחרונות"ב-23 באפריל 2020 וטענות כי הוא נוקט בצעדי סגר אגרסיביים מדי, פרסמו מנכ"ל משרד האוצר שי באב"ד ומנכ"ל המשרד לשוויון חברתי אבי כהן סקלי הודעות תמיכה בבר סימן טוב.
ב-12 במאי, לקראת השבעת הממשלה ה-35 והחלפת שר הבריאות ליצמן ביולי אדלשטיין, ולאחר ירידה משמעותית במספר הנדבקים החדשים מקורונה, הודיע בר סימן טוב על פרישה מתפקידו, ושיישאר בתפקיד עד "העברת מקל מסודרת", למחליפו בתפקיד פרופ' חזי לוי .
עם עזיבתו את תפקיד שר הבריאות, טען ליצמן כי בר סימן טוב יצר בהלת יתר מנגיף הקורונה, כאשר דיבר בישיבות ממשלה על חשש מ-10,000 מתים, וכי "ראש הממשלה קיבל את ההגזמה הזאת ונענה לפחדים של המנכ"ל, ולפי זה אני לא יכול לבוא בטענות אליו, כי בסך הכול המצב מצוין. כמעט על כל נפש שאבדה אנחנו בוכים, אבל בסך הכל מתו 250". בתגובה אמר בר סימן טוב "אני מכבד מאוד את השר ליצמן ..ומאמין שלאורך כל הדרך פעלנו בחוכמה וגם הצלנו חיים של אלפים רבים. אני חושב שכולנו כחברה צריכים להיות מאוד גאים בהישג הזה ולצד הגאווה להיזהר מאוד ממלכודת השאננות. זה לא חלף, הסכנה עוד כאן, ואם לא נקפיד על הכללים זה יחזור".
בעקבות העלייה בתחלואה בסוף חודש מאי הציג בר סימן טוב את הדילמה שבפניה ניצבו מקבלי ההחלטות: "אנחנו רוצים לשמור על שגרה כלכלית, אבל חשוב ממנה לשמור על התחלואה. אנחנו בחשיבה מאומצת עם משרדי הממשלה כדי לשמור על האיזון הזה." בר סימן טוב סיים את תפקידו רשמית ב-14 ביוני, והוחלף על ידי פרופ' חזי לוי. בטקס הפרידה, אמר עליו ראש הממשלה בנימין נתניהו: "הבעת את דעתך ועמדת על דעתך מול גלי ביקורת לפעמים אכזרית מאוד. עשית זאת בשקט בביטחון באחריות. התרומה שלך כאן היא חשובה מאוד. מראה את המסירות שלך והאחריות שלך לחיי הציבור". בר סימן טוב הודה כי בניהול המשבר היו גם טעויות. "יכולנו לשלב יותר גורמים בקבלת ההחלטות. אך לטעות זה אנושי ובמגפה כזו זה בלתי נמנע. אנחנו יכולים להיות גאים בהישגים שמותם של אנשים רבים נמנע. הדרך הטובה ביותר להתמודד עם הנגיף היא ענווה. אנחנו צריכים לזכור שלמרות שלמדנו המון על הקורונה אנחנו עדיין לא יודעים כלום."
לאחר פרישתו ממשרד הבריאות.
ב-15 ביולי 2020 פורסם כי ראש הממשלה נתניהו הציע לבר סימן טוב לחזור למערכת הציבורית על מנת להיות "פרויקטור הקורונה", הממונה על המאבק בנגיף, אך האחרון סירב. לתפקיד מונה לבסוף פרופ' רוני גמזו.
באוקטובר 2020 הצטרף כחוקר בכיר אורח למכון למחקרי ביטחון לאומי. ביולי 2021 מונה לדירקטור בחברת "נופר אנרגיה" ובחברת UpHealth.
בפברואר 2022 מונה למשנה למנכ"ל חברת כלל ביטוח.
חיים אישיים.
בר סימן טוב נשוי ואב לארבעה, מתגורר בירושלים. גדל במשפחה דתית ויצא בשאלה יחד עם אחיו. רעייתו דתייה.
מהרטה ברוך-רון
מהרטה ברוך-רון (נולדה ב-3 בדצמבר 1974) היא פוליטיקאית ישראלית, שחקנית ומנחת טלוויזיה. כיהנה כסגנית ראש עיריית תל אביב-יפו מטעם מרצ. ברוך-רון היא יוצאת אתיופיה הראשונה שנבחרה לכהן במועצת עיריית תל אביב-יפו, והראשונה לכהן בתפקיד סגנית ראש העיר.
ביוגרפיה.
נולדה בשם מהרטה ברוך באתיופיה. בשנת 1984, בגיל 10, עלתה לישראל דרך סודאן במסגרת מבצע משה ונקלטה בפנימיות במסגרת עליית הנוער. אמה עלתה לארץ שש שנים לאחר מכן.
היא בוגרת תואר ראשון בפסיכולוגיה ושירותי אנוש ותואר שני בסוציולוגיה ארגונית מאוניברסיטת חיפה.
נשואה לאיש העסקים ערן רון, טייס קרב בעברו וסופר, ולהם שלושה ילדים.
קריירה.
בטלוויזיה ובתיאטרון.
ב-1997 הנחתה בערוץ הילדים במשך מספר חודשים.
ברוך-רון פרצה לתודעה הציבורית בשנת 2005 כשהשתתפה בעונה הראשונה של תוכנית המציאות "השגריר" בערוץ 2, בה זכתה במקום השני (אחרי איתן שוורץ).
לאחר מכן השתתפה בסדרות טלוויזיה, סרטים והצגות תיאטרון ובין היתר בטלנובלה "מיכאלה", בסדרה "האי", בהצגה "אורי מורי" (הקאמרי) לצדם של אילן דר וחנה רוט, בסרט "קמטים חדשים" לצד צופית גרנט, מיכל ינאי, אלון נוימן וסנדרה שדה, בהצגה "החתונה של אדיס" בתיאטרון אורנה פורת, בהצגה "אהבה וזעם" בתיאטרון הרצליה, בהצגה "נשים זרות" בתיאטרון הערבי עברי ביפו ועוד.
ב-2017 נבחרה לקריין בשתי סדרות תיעודיות ששודרו בערוץ הראשון: "ירוסלם", סדרה בת חמישה פרקים, תיעוד עמוק ראשוני היסטורי ועכשווי של תולדות קהילת יהודי אתיופיה ובסדרה "".
פעילות ציבורית.
בשנת 2001 הייתה ברוך-רון ממייסדי עמותת "היווט" לסיוע סוציאלי, חינוכי וכלכלי ליוצאי אתיופיה ושימשה כיושבת הראש הראשונה שלה, בהמשך הייתה ממייסדי עמותת "עולים ביחד" המקדמת מנהיגות ומצוינות בקרב אקדמאים יוצאי אתיופיה, בה שימשה כחברת הנהלה.