ארובה מכונה לעיתים קרובות אחד האיים הידידותיים ביותר לאנשי להט"ב בקריביים, עם מקומות, בתי מלון ומסעדות שונות המספקים תוכן לקהל להט"ב או מפרסמים באופן אחר המוגדר ידידותי כלפי להט"ב בעיקר בעיר הבירה אורנייסטאד. ישנם ארגוני להט"ב רבים ברחבי האי בהם שוויון ארובה, זכויות שוות ארובה וסגנון חיים אלטרנטיבי ארובה (AFLA).
עם זאת, מספר זוגות חד מיניים החיים בארובה טענו כי פתיחות זו היא תופעה עדכנית יותר. שרלין ואסתר אודובר-לאמר, אשר הגישו תביעה לבית המשפט אשר אילץ את ארובה ושאר האיים ההולנדיים בקריביים להכיר בנישואים חד-מיניים, דיווחו על הטרדות תכופות ועל זריקת אבנים לעברן. ממשלת ארובה השמיעה את התנגדותה להכרה בנישואים חד מיניים במהלך האתגר בבית המשפט, שהתרחש בין 2004 ל-2007. הכנסייה הרומית-קתולית, בהיותה הדת הגדולה ביותר באי, תרמה גם כן להתנגדות חברתית מרכזית יותר לזכויות להט"ב ונישואים חד מיניים בהשוואה להולנד. אף על פי כן, בשנת 2016 הצביע הפרלמנט עבור הכשרת איגודים אזרחיים חד מיניים בעלי זכויות מרובות בהן נישואים, בפעם הראשונה שפרלמנט קריבי עשה זאת.
מטאברס
המונח מטאברס (באנגלית: Metaverse; בעברית: עולם על) הוא הלחם של המילים "מטא" ו"יוניברס", המשמש בדרך כלל לתיאור הרעיון של "השלב הבא" באבולוציה של רשת האינטרנט, שתהיה מורכבת ממרחבים וירטואליים משותפים ותלת-ממדיים שיהיו מקושרים ומרכיבים יקום וירטואלי כוללני, שיכלול בפועל את רשת האינטרנט כולה (כולל "האינטרנט של הדברים") וכל קשת המציאות הרבודה.
אלמנטים שמקובל להתייחס אליהם כרכיבים של מטאברס כוללים ועידות וידאו, מדיה חברתית לסוגיה, אמצעי תקשורת כמו דואר אלקטרוני והתכתבות טקסטואלית, כלים למציאות מדומה, מטבעות קריפטוגרפיים, ואף משחקים כגון "מיינקראפט".
המעבר מהאינטרנט ה"נוכחי" למטאברס מתאפשר בזכות הבשלתן של טכנולוגיות כמו מציאות מורחבת, אינטראקטיביות מלאה אדם-מחשב, בינה מלאכותית, בלוקצ'יין, מיחשוב ענן ואחרות.
כדי לאפשר את קיומה של מטאברס פעילה, האתגרים העומדים לפתחן של השחקניות העיקריות, ממשלות וענקיות הטכנולוגיה, הם בעיקר קביעת סטנדרטים לממשקים ופרוטוקולי תקשורת שיתמכו ביכולות ההדדיות. לשם כך הוקמו בעשורים הראשונים של המאה ה-21 קבוצות עבודה ושיתוף פעולה בתחום זה, וכן פרויקט קוד פתוח של מטאברס. קושי נוסף הוא בתחום החומרה.
היסטוריה של המונח.
המונח "מטאברס" נטבע בשנת 1992 ברומן המדע הבדיוני מאת ניל סטיבנסון לתיאור מרחב וירטואלי תלת-ממדי דמוי עולם אמיתי, כדי לתאר יורש לאינטרנט שיהיה מבוסס על מציאות מדומה. אך רעיונות דומים הופיעו כבר מראשית שנות ה-80 של המאה ה-20 כדי לתאר מרחבי סייבר באופן כללי.
במאה ה-21 היו שהגדירו את "פורטנייט" ו"רובלוקס", משחקים בהם המשתמשים יכולים לבנות עולמות ולייצר תוכן בעצמם, כ"חלוצים" של המטאברס.
קידוד (ביולוגיה)
שעת אפס (סדרת טלוויזיה)
שעת אפס היא סדרת טלוויזיה ישראלית מסוגת דרמה אשר נוצרה ונכתבה על ידי דקלה קידר, בוימה על ידי איתן צור ונערכה על ידי נועה מנהיים. הסדרה עלתה לשידור ב-10 בינואר 2022 בערוץ כאן 11. באפריל 2022 זכתה הסדרה בפרס הסדרה הטובה ביותר בפסטיבל הסדרות הבינלאומי Canneseries.
עלילה.
פרק 1.
ליאן זרחי (מיה לנדסמן) היא תלמידה בבית הספר "אופקי חינוך" בניהולו של זאב (דביר בנדק). היא איננה מצליחה להתבטא כהלכה בשיעור לשון ומתחצפת למורה. אמיר (דורון בן-דוד), המורה לאזרחות, מציע לה להציג בכיתה מטלה בשיעור אזרחות על מנת לבטל את העונש שלה. ליאן מתלבטת האם לפתוח דיון על מקרה שבו היא וחברותיה הוטרדו בבריכה העירונית על ידי ערבים, ובסופו של דבר בוחרת להעלות את הסוגיה ומציעה לאסור כניסת ערבים לבריכות בישראל. אמיר מנסה להסביר לאן החלטה שכזו עשויה להתדרדר ומשווה את דעותיה להחלטות שנקבעו בימי גרמניה הנאצית. בתגובה מתעוררת סערה בכיתה, ואמיר נותן לליאן אפס על המטלה. לאחר שהיא מתווכחת עמו בתום השיעור, פולט אמיר בכעסו הערה פוגענית לגבי עודף משקלה של ליאן. ליאן מתחילה להתחבר עם אסי, בן כיתתה אשר מחזיק בדעות דומות לשלה.
פרק 2.
ליאן מעלה סרטון לאפליקציית טיקטוק המציגה את הנעשה בכיתה מנקודת מבטה. ליאן איננה מוכנה למחוק את הסרטון ובהתאם לכך נענשת ומושעית מהלימודים. באותו יום, מתרחש אירוע הכנה לצה"ל בו ליאן משחקת בנשק, אמיר מגיע בזעם ודורש ממנה להוריד את הנשק תוך אזכורים גרפיים קשים והתייחסות לאלאור אזריה. המקרה מצולם ומופץ ברשתות החברתיות, מה שמציג את אמיר כבלתי כשיר להוראה.
אמיר נדרש לכתוב התנצלות להורים ולקחת אחריות על מעשיו, אך הוא רואה עצמו כצודק ומפרסם מכתב תגובה צדקני שמציג את האירועים מראות עיניו. בתגובה לכך הוא נענש על ידי זאב בכך שייאלץ לעבור שיעורים תחת פיקוח. אמיר בוחר במקום זאת לעמוד לשימוע.
פרק 3.
ליאן ואמיר מוזמנים כל אחד בנפרד לתוכנית בוקר בטלוויזיה על מנת שיתנהל דיון ביניהם. ליאן לא מקבלת את תמיכת אמה בהופעה בטלוויזיה, ונעזרת באסי אשר תומך בה. האירוע מקרב ביניהם. אמיר אינו רוצה בתחילה להשתתף בתוכנית, אך רואה שאמירותיה של ליאן גרמו לכך שמישהו כתב שלט "אין כניסה לערבים" בכניסה לבריכה, מה שמעודד אותו להגיע לתוכנית ולהציג זאת כראייה.
פרק 4.
בתוכנית הבוקר אמיר חושף כי הוא נושא טראומה מיום ההכנה לצה"ל משום שכחייל קרבי הוא עודד אם של בן יחיד לאפשר לו להתגייס ליחידה קרבית, בה מצא הנער את מותו. ליאן בתגובה טוענת שזו אשמתה של האם שחתמה, ומבינה שאמירתה למעשה פוגעת ללא כוונה בהורים שכולים.
ליאן מתחברת בינתיים למשפחתו של אסי, כולל לאחיו אלון, שנפגע בצבא על ידי ערבים שזרקו על הכוח שלו אבנים, והוא סובל מפגיעה מנטלית. היא מעודדת את אלון לעבור טיפול הידרותרפיה בבריכה ובמקביל מתחילה לקיים קשר רומנטי עם אסי, אשר נמשך אליה בעקבות עמדותיה הנחרצות וחוסר הפחד שלה לבטא אותן. ליאן מתקשה בתחילה להיפתח ולהתמסר לקשר בעקבות חוסר הביטחון שלה.
פרק 5.
תוכנית הבוקר מעוררת הדים ומתארגנת הפגנת אזרחים בכפר סבא נגד כניסת ערבים לבריכה. ליאן נואמת בהפגנה ומתנצלת על דבריה הפוגעניים כלפי האם השכולה. היא זוכה לתמיכה רבה ומועמד לראשות העיר מייצר רווח פוליטי על ידי תמיכה בה. במהלך ההפגנה מנסה אגם בנו של אמיר להפריע להפגנה, ונכנס לעימות מול אסי וליאן, אשר נופלת עליו בטעות ושוברת את ידו. ליאן, שגם נפצעה קל, פוגשת בבית החולים את אמה, וכשהיא שואלת מדוע לא באה לתמוך בה בהפגנה, מסבירה לה האם כי היא עובדת תחת ראש מחלקה ערבי, עם חברי צוות ערבים, והיא לא יכולה לתמוך במסרים הללו מחשש לפגיעה בפרנסתה.
בהמשך, מתגלה כי קשת, בתו של אמיר, היא זו שכתבה את השלט על מנת לספק רוח גבית לאביה. היא מורחקת מלימודיה לצורך אבחונים פסיכיאטריים, בעקבות תגובה אובדנית שלה ברשת חברתית לאחר התדרדרות המצב.
פרק 6.
אמיר עומד לשימוע אך מחליט שלא לומר את דבריו ועוזב את החדר, מה שמוביל לפיטוריו. במקביל אסי וליאן רבים בכביש עם שני בחורים ערבים אשר עוקבים אחריהם ופוגעים בהם. בתגובה, אסי מכין בקבוקי תבערה. ליאן שמבינה מה הולך לקרות מפצירה באסי שלא לבצע פיגוע נקמה. אסי כועס על ליאן שרק מדברת, אבל לא מוכנה לעשות שום דבר. אמיר שומע על המקרה מבנו שהיה עד למתרחש, ואוסף את ליאן על מנת לעצור את אסי. בנסיעה אמיר מתנצל בפני ליאן, וכך גם היא.
הסדרה מסתיימת עם הגיעם של אמיר וליאן למחסום משטרתי ליד כפר קאסם, כשאמבולנסים חוצים את המחסום לכיוון היישוב. נראה כי אסי הצליח להיכנס לכפר קאסם אך לא ברור האם הצליח בפעולתו או נפגע במהלך האירוע.
רקע.
העלילה שואבת השראה מפרשת פיטורי אדם ורטה, מורה בקריית טבעון שפוטר מעבודתו בבית הספר התיכון ע"ש חיים גרינברג, לאחר שתלמידתו ספיר סבח התלוננה על שהביע דעות פוליטיות במהלך השיעור.
סקירת סדרה.
הסדרה עלתה לשידור שבועי ב-10 בינואר 2022 בכאן 11, והיא בת 6 פרקים.
ילדים ביער
ילדים ביער היא סדרת טלוויזיה ישראלית מסוגה דרמת מתח, אשר נוצרה על ידי דלית קהן. הסדרה עוסקת במלחמה בסחר בינלאומי בתינוקות, ותסריטה נבחר לאחד מ-15 הסדרות המבטיחות בעולם בפסטיבל MIA ברומא בשנת 2018.
הסדרה עלתה לשידור ב-10 בפברואר 2022 ביס.
עלילה.
חיה (דלית קהן) היא חסרת בית בהיריון המגויסת בניגוד לרצונה לשמש כסוכנת סמויה בחקירת פשע בינלאומית. עמי (יפתח קליין), שמגייס אותה, הוא חוקר משטרה העוסק בתיק במרכזו עומד ארגון פשע וחטיפה של תינוקות. הארגון מוצא נשים מסכנות בהיריון, מציע להן כסף בתנאי שימכרו את תינוקן למשפחות עשירות, אבל בפועל מוכרים אותם בדארקנט.
כלא 400 (סדרת טלוויזיה)
כלא 400 (באנגלית: Out of Service) היא סדרת טלוויזיה ישראלית מסוגה דרמה קומית, שכתבה ויצרה עומר גולדמן, ושעתידה לעלות לשידור בשנת 2022 בהוט.
הסדרה היא פיתוח משותף של אולפני ויאקום והוט.
עלילה.
עלילת הסדרה מתרחשת בין כותלי כלא 400, מתקן הכליאה לנשים של צה"ל. בשעה שבני גילה מגויסים לצה"ל לשירות חובה בצה"ל, אלי בת ה-18, פציפיסטית מושבעת, נחושה להשתחרר מהצבא על סעיף מצפוני, אך נכשלת בוועדת המצפון ונשלחת לכלא הצבאי. אביה, יואל, הלוחם המהולל ואלוף פיקוד מרכז הנוכחי, מתייחס כלפיה בדחייה. אלי, שמתמודדת עם מקומה החדש בכלא, מסומנת כ"בוגדת" על ידי "מלכת הכלא", לירון, לוחמת מג"ב המחכה למשפט בעקבות תקרית בעייתית בשטחים, ונמצאת תחת סמכותו של אביה.
כלא 400