בסוף שנת 2003 הופק מחזמר ישראלי בבימוי גדי ענבר ובהשתתפות בוגרי בית הספר בית צבי בשם "מיקה שלי", על פי שיריו של יאיר רוזנבלום. ביולי 2018 עלה המחזמר "מיקה שלי" שוב, והפעם בתיאטרון הלאומי הבימה בעיבודו ובבימויו של משה קפטן ובהשתתפותם של יובל דיין, מיקי קם ועוד רבים.
חיים אישיים.
בשנת 1972 התחתן עם עדנה רמות (ויסברגר) אותה פגש כאשר שירתה כקצינת החינוך בפיקוד מרכז בעת שעבד על תוכניות הלהקה. עדנה תהיה שותפה לחייו של יאיר ב-17 שנות נישואיהם. לימים תנהל את משרד התיירות בלונדון, בניו יורק ולאחר מכן את בנייני האומה בירושלים. בשנת 1974 נולדה בתם היחידה קרן רוזנבלום פולק, שלימים תלמד בבית הספר הגבוה למוזיקה "רימון" ותופיע עם אביה בעשרות ההופעות של מופעו "שיר לשלום" בשנות ה-90. יאיר ועדנה התגרשו בשנת 1989.
רוזנבלום למד לתואר ראשון ושני בחוג לתיאטרון באוניברסיטת תל אביב, בהנחיית יעקב רז. בשנים 1981 עד 1985, בזמן שהותו באנגליה, הוא מכהן כקונסול התרבות של הפדרציה הספרדית העולמית בלונדון, ובמקביל השלים עבודת דוקטורט בהיסטוריה, בנושא "צבא-חברה-תרבות: יחסי-גומלין".
נפטר ממחלת סרטן הוושט בשנת 1996, בגיל 52, ונטמן בבית העלמין בקיבוץ עינת.
אל (אל כנעני)
במיתולוגיה הכנענית, אֵל הוא שמו של ראש האלים בפנתאון ואחד מהאלים החשובים של העיר אוגרית. נקרא גם אִל, אלו, תור (שור) - סמל הכוח והפיריון, ו"קדוש" במובן של נשגב ונעלה.
שמותיו, כוחותיו ופעולותיו.
אל מכונה באוגרית בכינויים "בני בנות" (=יוצר היצורים, בונה הבניות), "אב אדם" (=אבי האדם) ו"אב שנם" (=אבי השנים). "מלכ יכננה" (=מלך בוראה) ו"לטפן אל בעל הלב" (האל הלטפן בעל הלב, בשל רחמנותו וטוב ליבו), מתואר כאל השמים ואביהם של כל האלים שיושב במקום המרוחק מהיישוב, ב"אפיקי תהומותיים" ובמוצאי הנהרות.
בכתובות הארמיות מזינג'ירלי הויוק וסוג'ין הוא מופיע בשם אל-ועלין (=אל-ועליון). פילון איש גבל מרבה לתאר אותו ומזהה אותו עם קרונוס היווני. יש ביניהם נקודות דמיון רבות והמרכזית ששניהם נחשבו לאל הזמן. בכתובות של קארא-טפה ולפטיס-מגנה מיוחס לאל התואר "קן הארץ" (=קונה הארץ, בורא הארץ). החוקר דוד אמיר מניח כי מקור השם הוא השורש א-י/ו-ל במשמעות של חזק ועצום, או השורש א-ו-ל במשמעות של ראשון ולהיות קדימה (כמו ראשון בערבית אוואל-أَوَّل).
על פי המיתולוגיה הכנענית, אל התחתן עם אשרה והוליד שבעים בני-אלים, ביניהם בעל, עשתרת, ענת, ים, מות ועוד אלים נוספים. כמו כן, על פי מיתוס הולדת האלים הנעימים והיפים, הוליד מבנות האדם שני בנים-אלים, את שחר - אל הזריחה ואת שלם - אל השקיעה.
אף שהוא מתואר כמלך, בפועל משלו ופעלו בעולם בניו: בעל, מות, ים וענת, כל אחד בטריטוריה נפרדת (שבעים אומות, כמופיע גם במסורת היהודית), והוא היה בתפקיד של שליט עליון, שבשעת משבר בניו נוטלים ממנו עצה ורשות.
ארכאולוגיה.
בתבליט אבן מאוגרית שנמצא כיום במוזיאון הלאומי של חלב בסוריה, מתואר אל כמלך מזוקן בעל קרניים (סמל הפיריון), היושב על כיסאו ורגליו מונחות על שרפרף, כאשר מלך אוגרית מגיש לפניו מנחה. בצלמית אחרת שנמצאת במוזיאון דמשק, מתואר אל כמי שיושב על כיסא ללא משענת.
בפסל ברונזה שהתגלה בחצור ונמצא במוזיאון ישראל הוא נראה כמלך לא מזוקן שיושב על כסאו ונועל סנדלים וידו השמאלית קטועה. על המצנפת הגבוהה שלו תבליט של עץ החיים, כאשר משני צדדיו חיות בעלות קרניים.
ובפסל ברונזה מצופה בזהב שנתגלה אף הוא בחצור ונמצא במוזיאון אוניברסיטת שיקגו הוא נראה כאדם מבוגר ולא מזוקן שנועל נעליים, שמחזיק חפץ לא ברור בידו השמאלית וידו הימנית קטועה.
בכל הפסלונים הוא ישוב, לבוש בכותונת ארוכה שמגיעה כמעט עד נעליו, רגליו מונחות במקביל על הקרקע או ההדום, ידו הימנית מורמת לשלום, ולראשו מצנפת גבוהה.
בכתבי אוגרית.
על פי השירה האוגרית, מבקש האל בעל לאחר ניצחונו לבנות לו ארמון. הוא מבקש מאחותו ענת שתשכנע את אל להסכים לכך ולתת הוראה לאל האמנות כתר-וחסס לבנות לו ארמון. (לוח אב"ה עמודות ד'-ה'). בסופו של דבר, אשרה היא זו שמשכנעת אותו לבנות את ארמונו של בעל. באגדת אקהת הוא מברך את שופט הצדק דנאל ביורש אקהת, שמאוחר יותר האלה ענת מבקשת ממנו רשות להורגו. ואילו באגדת כרת הוא זה שנותן עצה למלך כרת הערירי, כיצד ליצור לעצמו שושלת חדשה, ואף דואג לריפויו ממחלה חשוכת מרפא באמצעות בריאת תרופה בשם "שעתקת". על פי המתואר בחג ראש היין, שהיה חג הכנת היין הכנעני שנחגג בחודש תשרי, הובאו לכבודו מנחות בציר ענבים. קורבן נוסף שהיה נעשה לכבודו היה של שה.
במקרא.
לדעתם של מספר חוקרי מקרא, היישוב הכנעני בית אל נקרא כך על שם אל.
לפי אחת ההבנות, ישנו מקום נוסף בתנ"ך שמוזכר בו "אל" הכנעני. לאחר מלחמת ארבעת המלכים, מסופר שמלכיצדק מלך העיר שלם (שמזוהה כמלך הכנעני של ירושלים), שגם מוזכר ככהן לאל עליון (אל ועלין שם כפול כפי שהם מופיעים בכתובת סוג'ין), מוציא לחם ויין לאברהם, ומברך את אברהם ואת אל לרגל ניצחונו של אברהם במלחמה (בראשית פרק י"ד י"ח-כ"ב). ראיה אפשרית לכך שאכן מדובר באל הכנעני עולה מהשוואת דברי מלכיצדק לדברי אברהם שם: מלכיצדק אומר "בָּרוּךְ אַבְרָם לְאֵל עֶלְיוֹן, קֹנֵה שָׁמַיִם וָאָרֶץ", ואילו אברהם אומר "הֲרִמֹתִי יָדִי אֶל ה' אֵל עֶלְיוֹן, קֹנֵה שָׁמַיִם וָאָרֶץ". בעוד אברהם משתמש במילים 'אל עליון' כתואר לה', מלכיצדק משתמש בהן כשם, ומכאן נראה שמדובר באל הכנעני. (לעומת זאת, המדרש מזכיר ש"מלכי צדק מלך שלם - זה היה שם בן נח" ועל פי זה מפרשים גם כאן "כהן לאל עליון" - הכוונה שעבד את ה'.)
על פי קאסוטו ישנה במקרא התייחסות לאל הכנעני בכמה פסוקים.
ב, בפי המלך הנכרי: "מִמַּעַל לְכוֹכְבֵי אֵל אָרִים כִּסְאִי, וְאֵשֵׁב בְּהַר מוֹעֵד בְּיַרְכְּתֵי צָפוֹן". וכן במשפט הסתום שב: "סְבָבֻנִי בְכַחַשׁ אֶפְרַיִם וּבְמִרְמָה בֵּית יִשְׂרָאֵל, וִיהוּדָה עֹד רָד עִם אֵל, וְעִם קְדוֹשִׁים נֶאֱמָן"; הפירוש המתקבל יותר על הדעת הוא, שבני יהודה תועים אחר האלים הכנענים, אֵל והקדושים חבריו. וב דברי הנגיד הכנעני של העיר צור: "וַתֹּאמֶר אֵל אָנִי, מוֹשַׁב אֱלֹהִים יָשַׁבְתִּי בְּלֵב יַמִּים", מתכוונים כנראה לאל הכנעני, או לכל הפחות יש בהם מעין רמז אל אֵל, היושב "בקרב אפיקי תהומותיים".
נקודת דמיון נוספת בין אל הכנעני לה' היא בתיאורם המשותף כמלכים היושבים על כסאם: . כמו כן, בחזונו של יחזקאל הנביא מתואר שהוא ראה דמות אדם על דמות הכיסא (). למרות העובדה שאל מתואר כמלך, למעשה לא שלט כמלך בפועל, וקאסוטו משער על פי ניתוח השירה האוגריתית ובדומה לסיפורי המיתולוגיה על קרונוס, שבתחילה לתפיסת הכנענים, אל שלט על כל העולם ולאחר מכן בניו (בעל, מות וים) הדיחו אותו משלטונו וחילקו ביניהם את השליטה על העולם.
טקסטים נוספים.
חוקר המקרא ומצרים העתיקה, דוד שפירא, קיבץ בספרו, "יכין ובועז", מספר ראיות לשמות תאופורים בעלי סיומת "אל" במצרים העתיקה של סביבות המאה ה־13 והמאה ה־14 לפני הספירה, באופן המצביע לדעתו על אמונה מקומית באל אל. שפירא נסמך על ראיות נוספות ומסיק כי הפיכתו של אל לחשוב בפנטאון המקומי הגיעה בהשפעה של קבוצות שהגיעו למצרים מאסיה, כמו החיקסוס.
כלי נשק מודרניים
בגאוגרפיה, אִי הוא שטח אדמה אשר מוקף מים מכל קצוותיו אשר קטן מיבשת וגדול מסלע. קיימים איים שנוצרו בתהליכים גאולוגים טבעיים וקיימים איים מעשה ידי אדם שנקראים איים מלאכותיים.
הגדרה.
אי הוא יבשה מוקפת מים. ההבחנה בין אי ליבשת אינה קבועה. ההבחנה המקובלת היא שאוסטרליה אינה אי אלא יבשת ומכאן שאי אינו יכול להיות גדול מאוסטרליה.
ההגדרה אם אי צריך להיות מוקף מים כל הזמן, כלומר, האם יבשה, שבזמן השפל מחוברת ליבשה אחרת, אך בזמן הגאות היא מוקפת במים, היא אי, נמצאת במחלוקת.
קבוצה של איים הקרובים זה לזה מבחינה גאוגרפית או גאולוגית נקראים ארכיפלג.
אפשר עדיין לקרוא לאי שחובר באופן מלאכותי ליבשת בעבר כאי, לעומת זאת יבשה שמופרדת מהיבשת על ידי תעלה מלאכותית בדרך כלל לא תחשב כאי.
אי המחובר ליבשה באמצעות רצועת חוף צרה, טבעית (טומבולו) נקרא "אי לכוד".
היווצרות איים.
אי יכול להיווצר ממספר אופנים:
היות שלאי אין גבולות עם מדינות אחרות הוא עשוי להיות מרוחק ומבודד. לדוגמה האי פיטקרן הוא מהאיים המיושבים המבודדים ביותר בעולם. האיים המיושבים הקרובים אליו ביותר הם איי מנגרבה, מרחק של 529 ק"מ, אי הפסחא, מרחק של 2,075 ק"מ וטהיטי במרחק של 2,325 ק"מ. ניו זילנד מרוחקת כ-5,000 ק"מ מהאי, וצ'ילה מרוחקת 5,333 ק"מ מהאי.
נדידת בעלי חיים
נדידת בעלי חיים היא תנועה של אוכלוסיות בעלי חיים על פני מרחקים גדולים מבית גידול אחד למשנהו. הנדידה מתרחשת בזמנים קבועים בשנה, וכוללת תנועות דו כיווניות בלבד. בעלי החיים יוצאים ממקום מסוים, עוברים לתקופה מסוימת למקום אחר, וחוזרים לאחר זמן מה לנקודת המוצא. הנדידה נערכת לשם חיפוש אחר מזון, חיפוש אחר אזורי מחיה עדיפים, חיפוש אחר אספקה של מזון זמין או מחיפוש אחר אתרי רבייה. ישנם דפוסי תנועה נוספים, כגון תפוצה או הגירה שבהם גם בעלי החיים עוברים מרחקים ארוכים, אך לא חוזרים לנקודת המוצא.
בעלי חיים נודדים.