לשיטת DPN קיים פוטנציאל יישומי במספר תחומים, כאשר המשותף לכולם היא היכולת לשלוט בחומרים ברמה המולקולארית שלהם ובתגובתם עם סביבות שונות. באופן זה ניתן לתכנן את המבנה והצורה של ההדפסה כתלות בסביבה איתה המולקולות באות במגע. התחומים העיקריים שבהם ניתן ליישם את שיטת DPN:
תעלולי סקפן
תעלולי סקפן (בצרפתית: Les Fourberies de Scapin) הוא מחזה פארסי בן שלוש מערכות, פרי עטו של המחזאי הצרפתי מולייר. הגיבור הראשי, סקפן, דומה לדמות הארכיטיפית 'סקפינו'
זהו עיבוד של הקומדיה הרומית "פורמיו" מאת פובליוס טרנטיוס אפר.
הצגת הבכורה של המחזה הייתה ב-24 במאי 1671, בבימויו ובכיכובו של מולייר בתיאטרון פאלה רויאל בפריז. מולייר היה אז בשיא הצלחתו המקצועית, כמנהל להקת התיאטרון של לואי ה-14 ואיש תיאטרון בעל שם. הוא הספיק להעלות עד אז את מחזותיו הידועים "הקמצן", "דון ז'ואן" ו"טרטיף".
הנפשות.
מקום המעשה – נאפולי
תקציר העלילה.
סקפן נוהג לשקר ולהערים על אנשים כדי להשיג את מטרותיו. הוא אדם שחצן ויהיר שפועל כאילו הוא מסוגל להשיג הכול. אולם, הוא גם גאון דיפלומטי. הוא מצליח לתמרן את הדמויות השונות ולהפעיל אותן זו כנגד זו בקלות ועם זאת מצליח להשיג את מטרתו העיקרית – לעזור לזוגות הצעירים.
בהיעדרם של אבותיהם, אוקטב נושא בחשאי את היאסינט וליאנדר מתאהב בחשאי בזרבינט. אולם האבות שבים מטיול עם תוכניות נישואים לבניהם. לאחר שסקפן שומע מהבנים תחינות רבות לעזרה, הוא נעתר לכך לבסוף.
המחזה בתיאטרון הרפרטוארי הישראלי.
1. תעלולי סקאפאן, תיאטרון האהל, הצגת בכורה: אפריל 1950
2. תעלולי סקפן, תיאטרון לילדים ולנוער שליד משרד החינוך (כיום תיאטרון אורנה פורת), הוצג בשנים 1974-1973
3. סקאפינו, תיאטרון באר שבע, הצגת בכורה: 26 בינואר 1981
4. תעלולי סקפן (פארק הירקון), תיאטרון הקאמרי, הצגת בכורה: 19 ביולי 1983
5. תעלולי סקאפן, תיאטרון הבימה, הצגת בכורה: 28 בדצמבר 1994, מספר הצגות: 42
6. תעלולי סקפן, תיאטרון החאן, הצגת בכורה: 19 בדצמבר 2009
דאנגנון סוויפטס
דאנגנון סוויפטס (אנגלית: Dungannon Swifts F.C) הוא מועדון כדורגל צפון אירי, המשחק בעיר דאנגנון במחוז טיירון בצפון אירלנד. המועדון משחק בליגת העל הצפון אירית.
היסטוריה.
המועדון נוסד בשנת 1949, ושיחק בליגה אזורית עד שנת 1972. עת עלה לליגה השלישית של צפון אירלנד. בעונת 1976/1977 הגיע לשמינית גמר הגביע הצפון אירי והפסיד לקבוצת קרוסאדרס. בעונות 1977/1978, 1982/1983 הגיע לשמינית גמר הגביע והפסיד לקבוצת ארדס. בעונות 1985/1986, 1989/1990, 1991/1992 הגיע לשמינית גמר הגביע והפסיד לקבוצות צ'ימיני קורנר, ניורי טאון ופורטאדאון בהתאמה. בעונות 1988/1989, 1996/1997 הגיע לשמינית גמר גביע הליגה הצפון אירית והפסיד לקבוצות בנגור וגלנטורן בהתאמה.
המועדון שיחק בליגה השלישית של צפון אירלנד עד עונת 1996/1997. בסוף העונה עלה מהליגה השלישית בצפון אירלנד לליגה השנייה. המועדון שיחק בליגה השנייה של צפון אירלנד מעונת 1997/1998 ועד עונת 2002/2003. בעונות 1997/1998, 1998/1999 הגיע לשמינית גמר גביע הליגה והפסיד לקבוצת גלנטורן. בעונת 1997/1998 הגיע לשמינית גמר הגביע והפסיד לקבוצת אינסטיטיוט. בעונות 1999/2000, 2001/2002 הגיע לרבע גמר הגביע והפסיד לקבוצות לינפילד וקולריין בהתאמה. בעונת 2002/2003 הגיע לשמינית גמר הגביע והפסיד לקבוצת אומה טאון. בסוף העונה סיים במקום הראשון בליגה השנייה ועלה בפעם הראשונה לליגת העל הצפון אירית.
המועדון משחק ברציפות בליגת העל הצפון אירית מעונת 2003/2004. בעונות 2004/2005, 2005/2006, 2006/2007 הגיע לרבע גמר גביע הליגה והפסיד לקבוצת לינפילד. בעונת 2006/2007 הגיע בפעם הראשונה לגמר הגביע הצפון אירי והפסיד לקבוצת לינפילד. בעונת 2007/2008 הגיע לרבע גמר גביע הליגה והפסיד לקבוצת גלנטורן. בעונת 2008/2009 הגיע לשמינית גמר גביע הליגה והפסיד לקבוצת לינפילד. בעונת 2009/2010 הגיע לחצי גמר גביע הליגה והפסיד לקבוצת קולריין. בעונות 2010/2011, 2011/2012 הגיע לשמינית גמר גביע הליגה והפסיד לקבוצות גלנטורן וקליפטונוויל בהתאמה. בעונת 2011/2012 הגיע לחצי גמר הגביע הצפון אירי והפסיד לקבוצת קרוסאדרס. בעונת 2013/2014 הגיע לרבע גמר הגביע הצפון אירי ולשמינית גמר גביע הליגה והפסיד לקבוצות באלמינה יונייטד וארדס בהתאמה.
בויד
אביתר מנור
אביתר מנור (נולד ב-1949) הוא דיפלומט ישראלי בדימוס. כיהן כשגריר ישראל לארגונים הבינלאומיים של האו"ם בז'נבה וקודם לכן כשגריר ישראל בשוודיה.
מנור נולד בתל אביב. בשנת 1967 התגייס לצה"ל ושירת בחיל התותחנים עד שנת 1970. לאחר שחרורו מצה"ל נרשם ללימודי כלכלה ויחסים בינלאומיים באוניברסיטה העברית בירושלים. למד בהצטיינות בתוכנית לכלכלת האינטגרציה האירופית במכללת אירופה בברוז' שבבלגיה.
בשנת 1973 הצטרף למשרד החוץ כשבין היתר שירת בנציגויות ישראל בבריטניה ובארצות הברית, ובאו"ם בניו יורק. בין השנים 2004–2008 כיהן כשגריר ישראל בשוודיה ולאחר מכן שב לישראל והיה ראש האגף לארגונים בינלאומיים במשרד. באוגוסט 2012 מונה לשגריר קבוע לארגונים הבינלאומיים של האו"ם בז'נבה שבשווייץ, תפקיד בו כיהן עד פרישתו משירות המדינה ב-2016.
בפברואר 2015 פורסם כי העביר למועצת האומות המאוחדות לזכויות אדם מידע על ויליאם שייבס שהביא להתפטרותו.
מנור נשוי לפרופסור אורלי מנור מהאוניברסיטה העברית, מומחית בכלכלה ובסטטיסטיקה ובמדיניות בריאות הציבור, ואב לשניים.
זאב רודניק
פרופ' זאב רודניק (נולד ב-1961) הוא מתמטיקאי ישראלי, מומחה בתורת המספרים ובפיזיקה מתמטית, ובפרט בכאוס קוונטי.
קורות חיים.
נולד ב-1961 בחיפה. סיים תואר ראשון באוניברסיטת בר-אילן ב-1984, ותואר שני באוניברסיטה העברית בירושלים ב-1985. ב-1990 קיבל דוקטורט באוניברסיטת ייל שבארצות הברית. שימש מרצה באוניברסיטאות פרינסטון וסטנפורד בארצות הברית. ב-1995 הצטרף לסגל אוניברסיטת תל אביב. משמש שם כיום כפרופסור בבית הספר למדעי המתמטיקה ובעל קתדרה לתורת המספרים על שם סיסי ואהרן בר.
בשנים 2008 - 2010 היה רודניק חבר במכון למחקר מתקדם בפרינסטון והחל מ-2012 הוא נמנה עם עמיתי האגודה האמריקאית למתמטיקה.
מחקר.
בשנים האחרונות חקר רודניק את ההיבטים השונים של תורת המספרים ושל הכאוס הקוונטי. הוא תרם לאחת התגליות המפתיעות ביותר בנוגע להשערת רימן, והיא שהאפסים של פונקציית זטא של רימן מפגינים את אותו דפוס סטטיסטי כמו זה שמופיע ברמות האנרגיה של מערכות קוונטיות ומתואר באמצעות תורת המטריצות האקראיות. יחד עם פיטר סרנק הוא ניסח את השערת הארגודיות היחידה (Quantum Unique Ergodicity conjecture) עבור פונקציות עצמיות של הלפלסיאן על יריעות בעלות עקמומיות שלילית, וחקר בעיות מכאוס קוונטי במודלים אריתמטיים שונים. תחום מחקר נוסף הוא הממשק בין האריתמטיקה בשדות פונקציות ושדות מספרים.
אי, כרמלה
"אי, כרמלה" (בספרדית: ¡Ay Carmela!) הוא כינויו של שיר ספרדי בשם "El paso del Ebro" (תרגום מילולי: צליחת (נהר) האברו). גרסה נוספת לשיר נקראת "Viva la XV Brigada" (תרגום מילולי: תחי הבריגדה ה-15) ולעיתים מושר הפזמון של גרסה זו במילים" "אי, מנואלה". השיר שמקורו שיר עם מתחילת המאה ה-19, כנראה במלחמת חצי האי, התפרסם במאה ה-20 כאחד משירי הבריגדות הבינלאומיות במלחמת האזרחים בספרד בשנים 1936–1939. השיר הספרדי זכה לנוסחים עבריים; חלקם ששימרו את רוחם של שירי הלוחמים וחלקם שפנו לכיוונים אחרים.
רקע היסטורי.
מילות השיר "Viva la Quince Brigada" מזכירות את קרב חרמה שנערך בפברואר 1937. כמו כן מוזכרים בשיר ה-Moros. הכוונה היא למורים שהיה כינויים של חיילי היחידות ממרוקו הספרדית שהיו נאמנים לפרנקו.
השיר "El paso del Ebro" נכתב בהקשר של הקרב על האברו (1938), קרב רחב היקף ועקוב מדם שהתרחש בחודשים יולי-נובמבר 1938 על גדות נהר האברו. נראה שהשיר האופטימי נכתב בעת שידו של הצבא הרפובליקני הייתה על העליונה לאחר שיזם מתקפת נגד מול הכוחות הלאומנים בפיקוד פרנסיסקו פרנקו. הרפובליקנים הצליחו לצלוח את האברו ולהשתלט על שטחים נרחבים שהיו בשליטה מוקדמת של הלאומנים. עם התמשכות הקרב, התהפכה המגמה והכוחות הלאומניים דחקו חזרה את הרפובליקנים. הניצחון בקרב על האברו הביא להשתלטות הלאומנים על קטלוניה והכריע סופית את מלחמת האזרחים.
נוסחי השיר בעברית.
בישראל זכה הלחן למספר נוסחים עבריים. נוסח עממי הומוריסטי נקרא "יש לי דודה".
נוסח נוסף הוא של חיים חפר שכתב ללהקת פיקוד מרכז את שיר הנושא לתוכניתה "רד אלינו לבקעה" ב-1969. מילות השיר לא היו קשורות לשיר המקורי ונותרה ממנו רק השורה "הי כרמלה".
נוסח עברי לגרסת "Viva la Quince Brigada" בוצע על ידי הפרברים בטלוויזיה הישראלית ב-1975, בתוכנית על מוזיקה ספרדית במסגרת הסדרה "משירי ארץ אחרת", בהנחיית שמעון ברק. נוסח זה שמר על הרוח המקורית של השיר כשיר תהילה לבריגדה וללוחמיה ונפתח במילים: "שירו זמר לבריגדה, רומבלה רומבלה רומבלה, ממדריד ועד גרנדה מי ידמה לה, מי ידמה לה".
נוסח נוסף הוא של עמוס קינן שבוצע ב-1987 על ידי פאקו איבנז והדודאים בערב שהוקדש לשירי לורקה, "חמש אחרי הצהריים". אף נוסח זה שמר על המשמעות המקורית של השיר כשיר עידוד ללוחמים.
התייחסות בתרבות.
ב-1990 יצא למסכים סרטו של קרלוס סאורה, "אי, כרמלה!" , בכיכובה של כרמן מאורה. הסרט העוסק במלחמת האזרחים בספרד, מתחיל ומסתיים בשיר שאת שמו הוא נושא. הסרט מבוסס על מחזה בעל שם זהה מאת המחזאי הספרדי חוסה סנצ'יס סיניסטרה , שהוצג לראשונה בספרד ב-1986.