הירחון מהווה כיום מקור היסטורי להבנת ההתפתחות הכלכלית-החקלאית במשק היהודי בתקופת המנדט ולאחר הקמת המדינה. יצחק הל-אור פרסם בכתב עת מאמרים רבים בתחום הנוי וגידול צמחים.
הפיגוע באוטובוס בנמל התעופה בורגס
הפיגוע באוטובוס בנמל התעופה בורגס אירע ב-18 ביולי 2012, בשעה 17:30, כאשר מחבל מתאבד ששמו מוחמד חסן אל-חוסייני התפוצץ באוטובוס במגרש החנייה של נמל התעופה בורגס שבבולגריה ובו 42 תיירים ישראלים, רובם בני נוער, בדרכם מנמל התעופה למלונות שלהם, לאחר שהם הגיעו לבולגריה בטיסה של אייר ויאה מתל אביב שנחתה בשעה 16:50. בפיגוע נרצחו חמישה ישראלים ואזרח בולגרי אחד, ונפצעו יותר מ-30.
רקע.
בחודשים שקדמו להתקפה, נעשו מספר פיגועים וניסיונות לביצוע פיגועים או התקפות נגד אזרחים ישראלים בחו"ל ונגד דיפלומטים ישראלים בהודו, בגאורגיה, בתאילנד ובקפריסין. ארגון חזבאללה ואיראן נמצאו מעורבים בחלק גדול מההתקפות הללו. בניסיון פיגוע בקפריסין, שנערך ימים ספורים לפני ההתקפה בבולגריה, היה מעורב אדם שעבד עבור ארגון חזבאללה. בינואר 2012 נמצאה חבילה חשודה באוטובוס שהסיע תיירים ישראלים מטורקיה לבולגריה.
הפיגוע.
ב-18 ביולי 2012, בשעה 17:30 בערב, מחבל מתאבד התפוצץ באוטובוס במגרש החנייה של נמל התעופה בורגס שבבולגריה ובו תיירים ישראלים.
האוטובוס ובו 42 ישראלים, רובם בני נוער, המתין להסעה משדה התעופה למלונות שלהם, לאחר שהגיעו לבולגריה בטיסה של אייר ויאה מתל אביב שנחתה בשעה 16:50. אל-חוסייני השתמש ברישיון נהיגה מזויף על שם ג'ק פיליפ מרטין. בפיגוע נרצחו שישה בני אדם - נהג האוטובוס מבולגריה וחמישה תיירים מישראל, ואושפזו 32 פצועים. שני אוטובוסים נוספים ניזוקו בפיצוץ ועלו באש, בנוסף למספר כלי רכב סמוכים אחרים.
לפי השלטונות הבולגריים, נגרם הפיצוץ על ידי מחבל מתאבד אשר תועד על ידי מצלמות האבטחה של שדה התעופה בעת שהוא חיכה במגרש החניה כשעה שלמה.
בעקבות הפיגוע שדה התעופה בורגס נסגר לתנועה. יורדנקה פנדקובה, ראש עיריית סופיה, בירת בולגריה, הורתה להגביר את הנוכחות המשטרתית בכל המקומות הציבוריים הקשורים לקהילה היהודית בעיר.
למחרת הפיגוע הועברו מרבית הפצועים הישראלים לבתי חולים בישראל, לאחר שהוטסו מבולגריה במטוס של חיל האוויר הישראלי. שלושה פצועים קשה נותרו בבולגריה.
חקירת הפיגוע.
אף גורם לא נטל אחריות לפיגוע, אך ראש ממשלת ישראל, בנימין נתניהו, הצהיר כי "כל הסימנים מצביעים על איראן" כגורם האחראי לפיגוע. על פי עיתון "הארץ" טענה זו מגובה במידע מודיעיני מפורט, לפיו הגנרל קאסם סולימאני, ראש כוח קודס של משמרות המהפכה האסלאמית האיראניים, עמד מאחורי הפיגוע וכי משמרות המהפכה האסלאמית האיראניים, המשרד למודיעין ולביטחון לאומי של איראן, וארגון חזבאללה סייעו להוציא לפועל את הפיגוע. הפיגוע התרחש ביום השנה ה-18 של הפיגוע בבניין הקהילה היהודית בארגנטינה שכוון גם הוא נגד מטרות ישראליות ויהודיות, ויוחס אף הוא לאיראן ולחזבאללה.
יום למחרת הפיגוע פורסם כי המחבל מבורגס היה אזרח שוודי, מהדי מוחמד רזאלי, איש "הג'יהאד האיסלאמי העולמי", שאומן בפקיסטן ובאפגניסטן, ונכלא במשך שנתיים בגואנטנמו.
חקירה של המועצה לביטחון לאומי בבולגריה מצאה כי חזבאללה היה אחראי לפיגוע. ביולי 2013 פרסמה בולגריה מידע על שני חשודים בפיגוע. כשלושה חודשים לאחר מכן, אמר גורם ביטחוני אמריקני למגזין ניו יורקר כי את הפיגוע ביצע ארגון חזבאללה לבדו, ללא ידיעה מוקדמת של סולימאני ואנשיו. באפריל 2014 פורסם שהמחבל המתאבד הוא אלג'יראי שאומן בלבנון.
ב-18 ביולי 2014, מלאת שנתיים לפיגוע, פורסם כי סוכנות הביון הבולגרית מצאה בבדיקת DNA שאזרח לבנוני בשם מוחמד חסן אל-חוסייני הוא שביצע את פיגוע ההתאבדות. אל-חוסייני שיתף פעולה עם חסן אל חאג'-חסן בעל אזרחות קנדית ומליאד פרח המחזיק באזרחות אוסטרלית.
ההליך המשפטי.
בחודש יולי 2016, כארבע שנים לאחר קרות הפיגוע, נפתח הליך פלילי בבית המשפט המיוחד לפשעים בסופיה בירת בולגריה, במסגרתו הוגש כתב אישום כנגד שני המחבלים אשר היו שותפים בביצוע הפיגוע. הואיל והמחבלים לא נתפסו, נפתח המשפט בהיעדרם ומונו להם עורכי דין בולגרים מטעם הסניגוריה הציבורית הבולגרית. בחודש מרץ 2017, הגישו קורבנות הפיגוע הישראליים, הן המשפחות השכולות והן פצועי הפיגוע, בקשה להצטרף להליך הפלילי כתובעים אזרחיים, אליה כרכו תביעת פיצויים.
בספטמבר 2020 בית המשפט הבולגרי הטיל מאסר עולם על שני המחבלים הלבנוניים שהיו שותפים לפיגוע, השניים נשפטו כשהם עצמם נעדרו מהדיון.
יוריק ואן ווגנינגן
יוריק ואן ווחנינגן (בהולנדית: Yorick van Wageningen; נולד ב-28 במאי 1964) הוא שחקן קולנוע הולנדי. התפרסם ברחבי העולם בזכות הופעותיו בסרטים "נערה עם קעקוע דרקון", "" ו"העולם החדש"
ביוגרפיה.
ווגניגן נולד וגדל בעיירה באארן שבמחוז אוטרכט, הולנד.
קריירה.
לאחר קריירת משחק בסרטים ובטלוויזיה ההולנדית קיבל ווגניגן הצעה בשנת 2001 לשחק בסרטו של סטיבן ספילברג "דו"ח מיוחד", אולם בשל בעיות בקבלת הוויזה נאלץ לוותר על התפקיד.
החל להתפרסם בזכות הופעות משניות שעשה בשובר הקופות "" ובדרמות "העולם החדש" בתפקיד ההרפתקן סמואל ארגל, "הצלה מעבר לגבול" לצידם של אנג'לינה ג'ולי וקלייב אואן ו"המזוודות של טולס לופר".
ב-2008 שיחק בתפקיד ראשי בדרמת המלחמה ההולנדית שהייתה למצליחה ושוברת קופות בהולנד "חורף בזמן מלחמה".
ב-2010 הופיע בסרטו של אמיליו אסטבז "הדרך חזרה" בתור הבחור המלא ההולנדי ג'וסט שרוצה להוריד במשקל.
ווגניגן נבחר בשנת 2011 במיוחד על ידי דייוויד פינצ'ר לתפקיד משמעותי בעיבוד האמריקאי הקולנועי לרב המכר השוודי "נערה עם קעקוע דרקון".
בסרט שיחק בתור נילס ביורמן עורך הדין המקבל אחריות על ענייניה וכספייה של התחקירנית ליסבת' סליינדר (רוני מארה). בסצנה קשה לצפייה מהסרט הוא סוחט ליסבת' ומבצע בה אונס בברוטליות .
הפיגוע בבולגריה
מגילת מקצת מעשי התורה
מגילת מקצת מעשי התורה (או MMT, 4Q394-4Q397), היא מגילה שנמצאה בין מגילות מדבר יהודה . המגילה מכילה עשרים ושנים עניינים, בהם חלוקות שתי קבוצות בדעותיהן. אף על פי שהמגילה מתארת חילוקי דעות, היא נכתבה באופן של כבוד כלפי הקבוצה החולקת.
תיאור המגילה.
עשרות קטעים של המגילה נמצאו במערה 4 במערות קומראן בה נמצאו 15,000 חלקי מגילות ממגילות רבות. הקטעים חוברו יחד לכדי שש מגילות חלקיות: 4Q394, 4Q395, 4Q396, 4Q397 4Q398, 4Q399, אשר יחדיו כוללות כ-130 שורות, אשר על פי ההערכה מהוות שני שלישים מהטקסט של המגילה המקורית.
תיארוך המגילה.
זוהי מגילה קדומה יחסית מבין המגילות שנמצאו בקומראן. המגילה מתארת בעצם את ייסוד כת קומראן, שנבע כתוצאה מכך שמנהיג הממלכה החשמונאית קיבל מסורת הלכתית שונה מהם. חוקרי המגילה מתארכים אותה למחצית המאה ה-2 לפנה"ס - סמוך לפיצול הכיתתי שהתרחש בזמן ההוא, כשהמלך החשמונאי ככל הנראה קיבל את ההלכה הפרושית.
שם המגילה.
בסוף המגילה, הכותב משבח את הנמען, וכותב: "ואף אנחנו כתבנו אליך מקצת מעשי התורה שחשבנו לטוב לך ולעמך ש[ראינו] עמך ערמה ומדע תורה הבן בכל אלה ובקש מלפניו [מהאל] שיתקן את עצתך והרחיק ממך מחשבת רשעה ועצת בליעל בשל שתשמח באחרית העת במצאך מקצת דברנו כן ונחשבה לך לצדקה בעשותך הישר והטוב לפניו לטוב לך ולישראל".
כותבי המגילה.
ככל הנראה את המגילה כתב מייסד הכת, שמכונה בכמה מגילות בשם "מורה הצדק".
בסוף המגילה, הכת כותבת את מוצאה: "ואתם יודעים שפרשנו מרוב העם ומכל טמאתם ומהתערב בדברים האלה ומלבוא עמהם לגב אלה, ואתם יודעים שלא ימצא בידנו מעל ושקר ורעה, כי על אלה אנחנו נותנים את נפשנו" (ג:7-9) - משמע שהכת הייתה שייכת לזרם המרכזי של ההמון, אך לאחר שלטענתה רוב העם חטא והלך בדרך הלכתית אחרת, הם נאלצו לפרוש ולהיפרד ממנו, וכנראה זה גרם להתבדלותם.
בעבר זיהו רוב החוקרים את כת קומראן (כותבי מגילות מדבר יהודה) עם כת האיסיים, המוזכרת בספרי ההיסטוריונים של בית שני. זאת בשל הדמיון הרב בין התיאורים של כת זו אצל יוסף בן מתתיהו ואצל פילון האלכסנדרוני, לבין הממצאים הייחודיים שנמצאו באזור. עם זאת, מגילת מקצת מעשי התורה מחזקת את העמדה המזהה את אנשי קומראן עם הצדוקים או פלג שלהם, בגלל מספר הלכות במגילה התואמות את ההלכה הצדוקית כפי שהיא מופיעה בספרות חז"ל.
חנן אשל משער שהנמען של המגילה היה יונתן הוופסי שכונה מאוחר יותר על ידי כת קומראן "הכהן הרשע", אך שהמגילה נכתבה בתקופה טרם יצא המנהיג החשמונאי נגד מורה הצדק של הכת ועל כן עוד ייחסו לו אנשי הכת כבוד וקיוו שיאמץ את גישתם ההלכתית.
תוכן המגילה.
המגילה נכתבת כמכתב בו מוצגים הלכות בהם הכותב חולק על עמדה אחרת ומבקש מהנמען לקבל את הפרשנות של הכותב במקום את הפרשנות האחרת. המגילה הייתה מורכבת מ-4 חלקים: הקדמה שלא נמצאה, תיאור הלוח, רשימת נקודות מחלוקת בהלכה וסיום בו מוסבר מדוע אנשי הכת עברו למדבר ופרשו מעל ההמון ובקשה מהנמען לקבל את עמדת הכת בהלכה.
נקודות המחלוקת במגילה כוללות:
קבלת קורבנות מגוים.
הכת אסרה לקבל בהמות (לצורך קורבנות) ותרומות של נוכרים. לעומת זאת, הפרושים אמנם הגבילו את הדבר, אך התירו במצבים מסוימים.
מי אינו ראוי להיכנס למקדש.
הכת אסרה על כמה אנשים פגומים בגופם או במוצאם להיכנס למקדש - עמוני, מואבי, ממזר, פצוע דכה, כרות שפכה, חירש וסומא. בניגוד לפרושים, שאמנם אסרו על ישראל-כשר להתחתן איתם (חוץ מחירש וסומא), אך לא אסרו עליהם להיכנס למקדש.
פרסום המגילה.