העלילה עוקבת אחרי שלישייה שנולדה במטוס לאם טייסת. לאורך כל חייהם הם נודדים בעולם בין מדינות. בכל פרק הם מגיעים לארץ אחרת ומתאכסנים בבית המלון המקומי. למרות שתמיד מבטיחים לאמם שיצאו לטייל בעולם, הם נשארים בחדר המלון וצופים בטלוויזיה. היוצא מן הכלל הוא הפרק האחרון (המתרחש באוסטרליה), שבו הם יוצאים לטייל. הסדרה מלווה בקטעי אנימציה המסבירים על המדינה אליה הגיעו האחים בליווי קריינות של השחקן אלון אבוטבול.
תפילה (איסלאם)
הדרך הלאומית מס' 40
תעלת הוולגה דון
STS-54
STS-54 הייתה המשימה ה-3 של אנדוור וה-53 בתוכנית מעבורות החלל של נאס"א ששוגרה ב-13 בינואר 1993 ונמשכה קרוב לשישה ימים.
צ'ייס קרופורד
כריסטופר צ'ייס קרופורד (באנגלית: Christopher Chace Crawford; נולד ב-18 ביולי 1985) הוא שחקן קולנוע וטלוויזיה אמריקאי, אשר מוכר בעיקר בשל גילום דמותו של נייט ארצ'יבלד בסדרת הנוער "אחת שיודעת" של רשת The CW, ובתור קווין מוסקוביץ' בסדרת גיבורי-העל "הבנים" מבית פריים וידאו.
ביוגרפיה.
קרופורד נולד בעיר לאבק, טקסס שבארצות הברית למשפחה מרקע נוצרי-בפטיסטי. אביו, כריס, הוא דרמטולוג, ואמו, דיינה, היא אשת חינוך. יש לו אחות צעירה ממנו, קנדיס קרופורד, שנבחרה למיס מיזורי לשנת 2008. הוא חי במשך ארבע שנים בעיר בלומינגטון, מינסוטה בזמן שאביו למד שם לימודי רפואה. לאחר סיום הלימודים של אביו, חזרה המשפחה להתגורר בטקסס בעיר פלאנו.
במהלך התיכון, הוא עבד בחנות של אברקרומבי אנד פיץ' ודגמן עבור חברת האופנה הוליסטר. הוא סיים את לימודיו בתיכון הנוצרי טריניטי בדאלאס, טקסס, בשנת 2003. לאחר סיום הלימודים, עבר קרופורד למליבו, קליפורניה והחל ללמוד באוניברסיטת פפרדיין, שם למד עיתונאות ושיווק. במהלך שנת לימודיו השנייה פרש מהלימודים, עקב עידודה של אמו לפתח קריירת משחק.
קריירה.
בשנת 2006, שיחק קרופורד לראשונה בקולנוע בתפקיד משנה בסרט "הברית".
כמו כן, הופיע בסרט טלוויזיה, ובסרט שיצא בשנת 2008, שנקרא "הרדיפה של מולי הארטלי". בסוף אותה שנה, הוא הצטלם לקליפ של הזמרת ליאונה לואיס, בשיר "I Will Be".
בשנת 2007 קיבל את תפקיד הטלוויזיה הראשון שלו, בסדרת הנעורים "אחת שיודעת" של רשת הטלוויזיה The CW, בו הוא שיחק את נייט ארצ'יבלד. הסדרה ירדה מהמרקע בשנת 2012. בשנת 2009, התארח בפרק בסדרה האנימציה "רובוט צ'יקן". באותה שנה הוכתר מגזין פיפל כ"רווק הנחשק ביותר".
בשנת 2010 שיחק כדמות הראשית בסרט "12", את דמות סוחר הסמים "מייק הלבן".
בשנת 2011 שיחק בסרט "על אהבה ואי הבנה". בשנת 2012 גילם את דמותו של מארקו בדרמה הרומנטית "למה לצפות כשאתם מצפים" לצד ג'ניפר לופז וקמרון דיאז.
בשנת 2014 התארח בפרק בסדרה המוזיקלית "Glee". בשנת 2016 שיחק בדרמה הרומנטית של וורן בייטי "ללא חוקים", ובסרט הספורט "Undrafted" בבימויו של ג'וזף מאזלו.
בשנת 2017 התארח בסדרה "קז'ואל", ושיחק בסרטה של לייק בל "נשואים פלוס מינוס". בשנת 2018 שיחק בסרט הדרמה "הכל אודות נינה" לצד מרי אליזבת' וינסטד.
בשנת 2019 החל לגלם את דמותו של The Deep/קווין מוסקוביץ', חבר ב"שביעייה" בסדרת גיבורי העל "הבנים" של פריים וידאו. שיחק גם בדרמה הביוגרפית של הבמאית מרי הארון "צ'ארלי אומר". בשנה זו שיחק גם בסרט המותחן "Nighthawks" בו קרופורד שיחק תפקיד ראשי.
בשנת 2020 שיחק במותחן "ירושה", בתפקיד וויליאם, אחיה של לורן (לילי קולינס). בשנת 2021 תרם את קולו בגרסה האנגלית לסרט האנימציה היפני "Belle" שביים האנימטורמאמורו הוסודה.
חיים אישיים.
בתחילת 2007 עד יולי 2009 קרופורד חלק דירה עם שותפו לסדרה "אחת שיודעת" אד וסטוויק בצ'לסי, מנהטן, עד שקרופורד עבר לשכור דירה לבדו באזור וול סטריט.
קרופורד יצא בעבר עם השחקניות אשלי גרין וקארי אנדרווד. גיסו של קרופורד הוא הקוורטרבק לשעבר של דאלאס קאובויס, טוני רומו, שנשוי לאחותו.
הסתבכות עם החוק.
ב-4 ביוני 2010 הוא נעצר על ידי המשטרה בשל החזקת מריחואנה. בפסק הדין ב-2011, נקבע כי קרופורד יבצע 24 שעות של עבודות שירות לקהילה ויתייצב בתחנת המשטרה אחת לחודש במשך שנה.
איל בוראנלו
היברנציה
אלעזר הקדוש
הסקריפט
קיבוץ יפתח
בנימין גרוס
בנימין (בנו) גרוס (19 בספטמבר 1925 - י"ח באב תשע"ה, 3 באוגוסט 2015) היה הוגה יהודי. פרופסור באוניברסיטת בר-אילן שם היה דיקן הפקולטה למדעי הרוח. נחשב למומחה למשנתו של המהר"ל מפראג.
קורות חיים.
נולד בשטרסבורג שבצרפת לאלימלך (אמיל) וחיה (אווה) גרוס. בצעירותו היה פעיל בתנועת הנוער ישורון.
למד פילוסופיה באוניברסיטת שטרסבורג אצל פרופ' אנדרה נהר, ועשה את הדוקטורט שלו על הספר "נצח ישראל" של המהר"ל מפראג. מאוחר יותר, השתלם באוניברסיטה העברית בירושלים, ולמד בישיבות.
ב-1948, בהיותו בן 23, ייסד את בית הספר היהודי "עקיבא" בשטרסבורג והיה מנהלו במשך 25 שנים. ב-1950 נישא למרים לבית מילר, לזוג נולדו חמישה ילדים. אחד מהם נפטר.
עלה לארץ ישראל בשנת 1969, והשתקע בירושלים. השתלב במערכת החינוך בתחום של פילוסופיה יהודית ומחשבת ישראל. לימד, בין היתר במכללה ירושלים. כיהן כמרצה בכיר באוניברסיטת בר-אילן, והגיע לדרגת דיקן בפקולטה למדעי הרוח שם. פרסם מאמרים רבים בענייני חינוך בכתבי עת.
לאחר יציאתו לגמלאות גרוס היה פעיל בענייני חינוך ומחשבת ישראל, והמשיך לכתוב ולתת הרצאות.
פרופ' בנימין בנו גרוס, נפטר בי"ח באב התשע"ה, 3 באוגוסט 2015.
פענוח ציורי ילדים
שמעון רבידוביץ
שמעון ראבידוביץ
טאלורגאן מק אואנגוס
ג'ובאני סימונה מייר
איציק נוי
איציק ויסוקר
חתונת האכרים
עדשת פרנל
עדשת פרנל היא עדשה אופטית דקה מאוד, שבה הפרשי הדרכים האופטיות בין הקרניים נוצרים על ידי יצירת חספוס מורכב ומדויק על פני השטח של העדשה. נקראת על שם ממציאה, הפיזיקאי אוגוסטן ז'אן פרנל.
העדשה פותחה במקור עבור שימוש במגדלורים, ומאפשרת מפתח אופטי (צוהר) גדול מאוד עם מרחק מיקוד קצר, בלי יתר המשקל והנפח הדרושים לכך בעדשות רגילות. בהשוואה לעדשות שהיו קיימות עד אז, עדשת פרנל הייתה דקה ביותר, ולפיכך העבירה יותר אור, ואפשרה למגדלור להיות נצפה ממרחק גדול יותר, ובתנאי ראות קשים יותר.
כיום משמשת עדשות פרנל בתעשיית אביזרי הרכב, כעדשה פנורמית המוצמדת לזגוגית האחורית של כלי רכב מסחריים, וכן בכיסויי פנסים על מנת למקד או לפזר את האור (לדוגמה ברמזורים או בפנסי החזית של כלי רכב, על מנת לכוון את האור בין מצבי התאורה הרצויים). עדשות פרנל מצויות גם כזכוכית מגדלת במקרים בהם אין חשיבות גדולה לבהירות.
עדשות פרנל משמשות גם כממקדות או מפזרות את האור היוצא מפנסים המשמשים בתעשיית הקולנוע והטלוויזיה. בתיאטרון נדיר למצוא פנסים עם עדשות פרנל ויותר נפוץ השימוש בפנסי תומאס.
פיתוח העדשה.
את פיתוח העדשה מייחסים למהנדס והפיזיקאי הצרפתי אוגוסטן ז'אן פרנל, שפיתח אותה עבור שימוש במגדלורים. לראשונה השתמשו בעדשה זו במגדלור קרדובאן (Cardovan) בפתח דלתת נחל ז'ירונד (Gironde), בשנת 1822, וניתן היה לראות את אורו ליותר מ-30 ק"מ.
הפיזיקאי הסקוטי דייוויד ברוסטר שכנע את הממלכה המאוחדת להשתמש בעדשות אלו במגדלורים שבחופיה.
פירוט טכני.
עדשת הפרנל מקטינה את כמות החומר הנדרשת ליצירת עדשה, על ידי חלוקת העדשה לאזורים מעגליים להם מרכז משותף, הנקראים 'אזורי פרנל'.
ביישומיה הראשונים (והגדולים ביותר), כל אזור למעשה נוצר מעדשה אחרת. למרות שעדשת פרנל נראית מרחוק כעשויה מקשה אחת, בחינה מדוקדקת מקרוב, חושפת את חלקיה הקטנים המרובים. רק עם פיתוח טכנולוגיית העיבוד השבבי הממוחשב (CNC) והתפתחות החומרים הפלסטיים בתבניות יציקה מדויקות, התאפשרה בניית עדשת פרנל במקשה אחת, בדרך כלל מפוליקרבונאט שקוף.
לכל אחד מאזורי הפרנל יש את צורת פני העדשה, והזווית שלה, אילו הייתה באזור רחבי זה של העדשה, אך ללא עוביה. בגלל האופי הבדיד והחלוקתי של פיזור העדשות באזורי פרנל, עדשה זו היא בעלת איכות אופטית קטנה יותר מעדשה רגילה בעלת הגדלה דומה.
שימושים.
כאמור, עדשות פרנל שימשו בתאורת מגדלורים, בפנסי רכב (תחילה מזכוכית ולאחר מכן מפוליקרבונט), וכמגדלת.
בנושאות מטוסים העדשה משמשת להכוונת טייסים לקראת נחיתה, על ידי צמצום הפיזור, והכוונת האור כך שמנחיתי המטוס רואים צבע שונה בגובה ובזווית שונה (אדום נמוך מדי, כחול גבוה מדי). מערכת כזו הותקנה לראשונה בנושאת המטוסים אייזנהאור, ומאז משמשת באופן נרחב במערכות הטסה ימית.
העדשה משמשת גם בתאורה בתעשיית הסרטים, הודות לאחידות התאורה המתקבלת. ניתן להסיט את האזור המואר בקלות, על ידי הזזת מקור האור לעומת העדשה, או לשנות את המיקוד, על ידי הזזת המקור למרחק שונה מן העדשה.
עדשות פרנל משמשות במקרן תצוגת גביש נוזלי (LCD). באופן טיפוסי במקרנים אלו שתי עדשות פרנל מופעלות בהתאמה: האחת ליד מקור האור מרכזת את האור אל המסך הצבעוני השקוף, והשנייה מפזרת את האור באופן אחיד אל עבר היעד. לעיתים קרובות עדשות אלו עשויות זכוכית חרוטה, כדי להגדיל את איכותן.
בגלל עלותן הנמוכה, ומשקלן ונפחן הקטנים, ישנם שימושים חדשים לעדשות פרנל עשויות פוליקרבונט, ביישומים סולאריים המנצלים את אנרגיית השמש, לדוגמה הצמדת עדשה כזו לתאים פוטו-וולטאיים, או שימוש בעדשת פרנל גדולה, להשגת חום רב עבור יישומים כמו מערכות אגירת אנרגיה במלח מותך, או ביישומי התפלה.
עדשות פרנל משמשות גם במערכות זיהוי ביומטריות לזיהוי עינית, על ידי צילום רב מיקודי, שבעקבותיו לפחות חלק מהצילומים יהיו ממוקדים ברשתית העין.