בשנת 2009 זכתה בפרס ACM fellows על תרומתה לתחום החישוב המקבילי והמבוזר.
בשנת 1992 זכתה בפרס הנרי טאוב להצטיינות אקדמית.
בשנת 1991 זכתה במלגת Annenberg.
בשנת 1987 השתתפה בתוכנית Leibnitz center doctoral fellowship באוניברסיטה העברית בירושלים.
בשנת 2009 זכתה בפרס המאמר הטוב ביותר מטעם OPODIS על מאמר שכתבה. בשנים 2000 ו-2004 זכו מאמרים שנכתבו תחת הנחייתה בפרס המאמר הטוב ביותר לסטודנט מטעם DISC. בשנת 2013 זכה מאמר שנכתב תחת הנחייתה בפרס המאמר הטוב ביותר לסטודנט מטעם PODC.
רונן שמחי
רונן שמחי הוא קצין צה"ל בדרגת תת-אלוף. שירת כטייס קרב בחיל האוויר הישראלי, פיקד על בסיס רמת דוד ועל בסיס נבטים. כיהן כנספח צבאי בסינגפור.
ביוגרפיה.
רונן שמחי נולד וגדל במושב משען. למד בפנימייה ובבית הספר התיכון על שם מיי בויאר.
התגייס לקורס טיס ב-1983 וסיים במגמת קרב. שירת כטייס סקייהוק, F-4 פנטום ו-F-16. בשנים 2003–2005 פיקד על טייסת 109. לאחר מכן שירת במטה החיל, ויצא ללימודים. ב-2009 מונה למפקד בסיס רמת דוד, ובאוקטובר 2011 מונה למפקד בסיס נבטים בדרגת תת-אלוף, שירת בתפקיד עד מאי 2013 ועבר לכהן כנספח צה"ל בסינגפור.
שמחי בוגר תואר ראשון בחשבונאות וניהול מאוניברסיטת חיפה; בוגר המכללה לביטחון לאומי; ובעל תואר שני במדע המדינה ולימודי ביטחון מאוניברסיטת חיפה.
ההתכווצות הגדולה
בתחום הקוסמולוגיה הפיזיקלית, ההתכווצות הגדולה או הקריסה הגדולה הוא אחד מהתרחישים האפשריים לגורל היקום. בתרחיש זה, תהליך התפשטות היקום יעצר ובסופו של דבר ינוע בכיוון ההפוך, יקרוס ולבסוף יסתיים כסינגולריות חור שחור או כנקודת התחלה חדשה ליקום עם התרחשות מפץ גדול נוסף. תאוריה זו נזנחה לאחר שהוכח שקצב התפשטות היקום רק מאיץ ולא מאט.
סקירה כללית.
אם גודל היקום סופי ומהירות התפשטות היקום לא עולה על מהירות המילוט, המשיכה הכבידתית ההדדית של כל החומר בסופו של דבר יגרמו ליקום להתכווץ. אם האנטרופיה תמשיך לגדול בשלב ההתכווצות, ההתכווצות ה מהיפוך הזמן של ההתרחבות. בעוד שבתחילתו, היקום היה אחיד מאוד, יקום מתכווץ עשוי להפוך ליותר ויותר כבד. בסופו של דבר כל החומר יקרוס לחורים שחורים, ומאוחר יותר יתגבש ליצור חור שחור אחיד או נקודת סינגולריות של ההתכווצות הגדולה.
חוק האבל מודד את המצב הנוכחי של התרחבות היקום ואת חוזק כוח הכבידה התלוי בצפיפות ובלחץ של החומר ביקום, במילים אחרות מה שנקרא הצפיפות הקריטית של היקום. אם צפיפות היקום גדולה יותר מהצפיפות הקריטית, החוזק של כוח הכבידה יעצור את היקום מלהתרחב והיקום יקרוס בחזרה לתוך עצמו-בהנחה שאין חומר הדוחה אותו כמו הקבוע הקוסמולוגי. לחלופין, אם צפיפות היקום פחותה מהצפיפות הקריטית, היקום ימשיך להתרחב וכוח משיכה לא יספיק כדי לעצור את היקום מלהתרחב. תרחיש זה נקרא 'הקפיאה הגדולה', במצב זה היקום מתקרר ככל שהוא מתרחב ומגיע למצב של אנטרופיה. תאוריה נוספת מציעה שהיקום יקרוס למצב שבו התחיל ומשם לעוד מפץ גדול, כך שבתרחיש זה היקום ימשיך להתקיים לנצח, אך יעבור דרך שלבי ההתפשטות (המפץ הגדול) וההתכווצות (ההתכווצות הגדולה).
תצפיות בסופרנובות רחוקות ומיפוי עדכני של קרינת הרקע הקוסמית הביאו את הקוסמולוגים להבנה שהתפשטות היקום לא מואטת על ידי כוח המשיכה אלא מואצת על ידי מה שמכונה אנרגיה אפלה. משכך, הגיעו למסקנה שההתכווצות הגדולה לא תקרה.
תרחישים אפשריים נוספים לגורל היקום הם מות החום של היקום והקריעה הגדולה.
סלמן שינה
סלמן ציון מאיר שינה (בערבית: سلمان شينا; סלמאן שינא; 1898–1978) היה עורך דין, עיתונאי ופעיל ציוני יהודי-עיראקי. המייסד והעורך של השבועון הספרותי היהודי-עיראקי החשוב אל–מצבאח ("המנורה").
כיהן כחבר בפרלמנט העיראקי בשנים 1947-1951.
קורות חיים.
סלמן מאיר שינה נולד בבגדאד בשנת 1898 בן לציון ופראח שינה (מבית חרדון). קיבל בילדותו חינוך מסורתי במדרש בית זלכה ולאחר מכן למד בבית ספר כל ישראל חברים ע"ש אלברט ששון בבגדאד, שם הצטיין בשפות. בזמן מלחמת העולם הראשונה גויס לצבא העות'מאני ושירת כמתורגמן עבור גנרל גרמני (פון בקר) במפקדה העות'מאנית לצד הגנרל חליל כות. לאחר כניעת העות'מאנים בחזית הפלאחייה בקרב כות השני בעיראק, הוא נלקח בשבי על ידי הצבא הבריטי, ושהה כשנה במעצר בתחילה במחנה שבויים בבצרה ולאחר מכן בהודו. בשבי הוא שימש כמתורגמן של השבויים עבור הבריטים. הוא היה פטריוט של האימפריה העות'מאנית ושמר לה נאמנות עד 1918 וזכר אותה באהדה גם לאחר מכן. ביולי 1918 לאחר ששמע על הצהרת בלפור התנדב לשרת בצבא הוד מלכותו.
בשנת 1919 חזר לעיראק, וכשנה לאחר מכן החל ללמוד בקולג' למשפטים של בגדאד עד הסמכתו כעורך דין בשנת 1925ובמקביל עבד כמנהל חשבונות ראשי בבנק ציון עבודי. הוא עבד כעורך דין וכמשפטן והתבלט בהנהגת קהילת יהודי בגדאד. בין היתר כיהן כחבר בוועדה שניסחה את "חוק העדה היהודית מס' 77 לשנת 1931", החוק שעיצב מחדש ועיגן את מוסדות הקהילה היהודית וההיררכיה בקהילה. בשנת 1921 שינה היה מהמייסדים של שתי אגודות ציוניות שפעלו במקביל; "ההסתדרות הציונית לארם הנהריים" ו"האגודה הספרותית היהודית". השנייה שבהן הפעילה מועדון וספרייה עבריים וכן הוציאה לאור את כתב-עת ספרותי עברי קצר הימים בשם "ישורון". שינה גם כיהן בתור המזכיר ומנהל החשבונות של שתי האגודות והתכתב בקביעות עם מוסדות ההסתדרות הציונית העולמית.
בשנות ה-30 המשיך שינה למלא תפקיד בכיר בקהילה היהודית בעיראק וכן עשה שימוש בהכשרתו המקצועית כעורך דין כדי להגן על הקהילה בבתי משפט מול הסתה גוברת מצד גרמניה הנאצית וגולים ערבים מפלשתינה. בשנת 1947 נבחר סלמן שינה כנציג יהודי בגדאד לפרלמנט העיראקי, וכיהן בתפקיד זה עד שנת 1951. לאחר שחלק ניכר מיהודי עיראק כבר עזבו את המדינה במבצע עזרא ונחמיה, התפטר שינה מתפקידו בפרלמנט ועלה לישראל. הוא פתח משרד עורכי דין בתל אביב וכן היה פעיל בקרב יוצאי עיראק בישראל.
בשנת 1955 הוא רץ בבחירות לכנסת השלישית במקום השני ברשימת "ספרדים ועדות המזרח", אך מפלגתו לא עברה את אחוז החסימה. הוא המשיך בעבודתו כעורך דין ואיש ציבור עד פטירתו ברמת גן בכ"ו תמוז התשל"ה (31 יולי, 1978). נקבר בבית העלמין קריית שאול תל אביב.
כתביו.
אפריל 1924- יולי 1929 אחד ממפעליו החשובים ביותר של שינה היה הקמת השבועון הספרותי החשוב אל–מצבאח ("המנורה"), שבועון בערבית ספרותית שהיה הבמה המרכזית ליצירה הספרותית בערבית של סופרים ומשוררים יהודים בעיראק. העיתון היה ציוני באוריינטציה שלו ובדיווחיו האוהדים המרובים על בניין היישוב היהודי בארץ ישראל ובקריאתו לחיזוק לימודי השפה העברית בקרב יהודי עיראק. שינה ציין כי יעודו העיקרי של העיתון היה להפיץ את הרעיון הציוני, במגבלות הצנזורה העיראקית. במקביל, כמו מגמת מייסדו, העיתון היה בעל צביון לאומי-עיראקי וראה עצמו כחלק מהתחייה התרבותית של עיראק. כך העיתון שילב פטריוטיות עיראקית וציונות ויישב אותם יחדיו. בנוסף העיתון עסק בבעיות שהעסיקו את יהודי עיראק וגינה אפליה נגדם ופרסומים אנטי-יהודים בעיתונות העיראקית. עורך השבועון בשנה הראשונה היה המשורר אנור שאול ולאחר מכן יצא השבועון בעריכת סלמן שינה עצמו, שגם כתב לו מאמרים רבים. מבחינה ספרותית, מעל דפי העיתון פורסמו כמה מהסיפורים הקצרים והפואמות הרומנטיים הראשונים שפורסמו בעיראק, שהושפעו הן מהספרות האירופאית והן מהסגנון הספרותי הערבי "אל-מהג'ר" שהתפתח בקרב סופרים ערבים גולים בארצות הברית.
1955- "מבבל לציון: זכרונות והשקפות", אוטוביוגרפיה על חייו בעיראק וישראל. בתקופה זו החל למחות על אפליית יהודי עיראק בישראל. החל מילדותו בבגדד, לימודיו בתלמוד התורה ובבית הספר אליאנס,
חייו הפרטיים.
נישא בשנת 1927 לשמחה בטאט. נולדו להם 7 ילדים, דויד, אברהם, כמאל, יצחק, משה, פרח ואולגה. בנו הבכור נפטר בגיל 12. אימו ,פרחה (לבית פרחנה) נרצחה בביתה על ידי שודדים מעט אחרי מלחמת העולם הראשונה.
הקריסה הגדולה
פגישה לאין קץ (אלבום)
פגישה לאין קץ הוא אלבום סולו של הזמר הישראלי יגאל בשן, שיצא בשנת 2009. האלבום מורכב מגרסאות כיסוי של שירים עבריים מהקלאסיקה הישראלית. את האלבום עיבד הגיטריסט דורון מזרחי, אותו הפיק מוזיקלית יחד עם יגאל בשן. האלבום זכה לביקורות טובות ושיר הנושא שלו, "פגישה לאין קץ", הושמע רבות ברדיו.
הרעיון לחדש שירים עבריים קלאסיים עלה במוחו של בשן עוד בשנות ה-70, כשהקליט את השיר "עין גדי", אבל נדחה על ידו כל פעם לטובת יצירת תקליטים חדשים. הרעיון התממש רק כשפגש בדורון מזרחי והשניים הקליטו סקיצה לשיר "בית הערבה".
סלמאן שינה
וילמה אספין
וילמה לוסילה אספין גילואה (בספרדית: Vilma Lucila Espín Guillois; 7 באפריל 1930 - 18 ביוני 2007) הייתה מהפכנית קובנית, פמיניסטית, ומהנדסת כימיה. היא הייתה נשואה לראול קסטרו. אספין מכונה בין היתר "האישה הראשונה של קובה".
חיים מוקדמים.
אספין נולדה בסנטיאגו דה קובה למשפחה מהמעמד הבורגני. אביה היה עורך דין עבור מפעל הרום "בקרדי". לאחר שסיימה תואר הנדסאי בהנדסה כימית, התקבלה ללימודי תואר שני ב-MIT אשר בבוסטון, מסצ'וסטס. בתקופת הלימודים, בשנות החמישים, פגשה את המנהיג המהפכני פרנק פאיס, וכך התוודעה למהפכה שהחלה כנגד הרודן פולחנסיו בטיסטה.
פעילות מהפכנית.