בספרו רב חובל מגלה באחד ממסעותיו את 'עיר השמש', הקרויה כך על שום שבראשה עומד כהן ושמו 'שמש' (Metaphysicus) אותו כהן הוא הסמכות העליונה במדינה השולט שלטון ללא מצרים וללא הגבלות כל שהם. המנהיג בעיר השמש חייב להיות בקי בתולדות העמים, חוקיהם ודיניהם, לדעת את כל המלאכות ידיעה טובה, גם אם לא ברמה של בעל המלאכה עצמו. בנוסף עליו לקנות ידע נרחב במדעי הפיזיקה המתמטיקה האסטרונומיה, ובעיקר ידע במטאפיזיקה ותאולוגיה כדי לדעת את רצון הבורא. גם ידיעה באסטרולוגיה חשובה מאוד בעיר השמש.
כל פקידי העיר בעיר השמש קרויים בשם המידה הטובה אותה הם מייצגים.
החינוך בעיר זו מושג בדרך מקורית. על חומות העיר מצוירים תמונות ותרשימים המציגים, למעשה, את רעיונות המדע ומסקנותיו. בצורה זו הילדים למדים את המדעים השונים בלי לדעת שהם לומדים ידיעות מדעיות, והידע נקנה להם בצורה טבעית.
בעיר השמש אין קניין פרטי היות שהקניין הפרטי מהווה את הגורם העיקרי לפילוג החברה. בנקודה זו קמפנלה מסתמך על שיטתם של סוקרטס ואפלטון. כמו כן אין עבדות בעיר השמש, והחובה לעבוד מוטלת על כולם בשווה. אולם זמן העבודה מוגבל לארבע שעות בלבד, ובשאר הזמן האזרחים עוסקים בלימוד, טיולים ואימון הגוף והנפש.
גם המשפחה נתפסת כחלק מהקניין הפרטי, ולכן בעיר השמש אין לה מקום. למעשה, החוק בעיר הוא הקובע מי יתאחד ועם איזו אישה, כאשר טובת הכלל, כלומר השבחת הצאצאים, היא הגורם המכריע בעניין זה. גם עיתוי הזיווג נקבע על ידי האסטרולוגים בזמן המתאים ביותר להולדת הצאצאים המוכשרים ביותר. לעיר עצמה יש זכות על הילדים יותר מהוריהם. במקרה שאדם מתאהב באשה, או להפך, מותר להם לשוחח לשחק יחד או לתת מתנות אחד לשני וכדומה, אך זיווגם מסור בידי רשויות החוק, ואם יתברר כי זיווגם לא יעלה יפה, זיווגם נאסר אלא אם כן האישה הרה או עקרה. בחוקים אלו באה לידי ביטוי ההתערבות הקיצונית ביותר של המדינה בחיי הפרט.
ניקולאס קוזאנוס
רומנו
רומנו הוא שם משפחה באיטלקית שמשמעותו היא "מרומא" או "רומניוטי".
פנחס שיפמן (משפטן)
פנחס שיפמן (נולד ב-1944) הוא פרופסור אמריטוס למשפטים באוניברסיטה העברית בירושלים, שכיהן גם כנשיא המרכז האקדמי למשפט ולעסקים, אשר נוסד על ידיו בשנת 1995, וכראש החטיבה לדיני משפחה במרכז האקדמי למשפט ולעסקים.
קורות חייו.
פנחס שיפמן נולד בירושלים בשנת 1944 להוריו אטל ונחום שיפמן. הוא קיבל תואר ראשון במשפטים מן האוניברסיטה העברית בירושלים בשנת 1967 ותואר שני מאותה אוניברסיטה ב-1969. בשנים 1965–1970 היה חבר מערכת "דעות - ביטאון האקדמאים הדתיים בישראל".
שיפמן התמחה בין השנים 1966-67 בבית המשפט העליון אצל ממלא מקום הנשיא השופט משה זילברג ובמקביל שימש כמתרגל של פרופ' קלינגהופר בפקולטה למדעי החברה. לאחר מכן שימש, החל משנת 1968, כאסיסטנט של פרופ' זילברג (ויותר מאוחר של פרופ' זאב פלק) בדיני משפחה בפקולטה למשפטים. בשנת 1972 הגיש את עבודת הדוקטור על ספק קידושין במשפט הישראלי, ובשנת 1973 מונה למרצה בפקולטה למשפטים באוניברסיטה העברית. בשנת 1977 מונה למרצה בכיר, בשנת 1984 לפרופסור-חבר ובשנת 1989 לפרופסור מן המניין. כמו כן שימש מרצה אורח באוניברסיטת ניו יורק, בית הספר למשפטים על שם קרדוזו ואוניברסיטת מיאמי, וכנשיא המרכז האקדמי למשפט ועסקים ברמת גן.
שיפמן הוא ממניחי היסוד לתאוריה אזרחית של דיני משפחה בישראל הן בתחום הזוגיות והן בתחום יחסי הורים וילדים, לרבות הטכניקות המלאכותיות של ההולדה. מושגי יסוד בתחום המשפחה, כגון תחליפי נישואין ותחליפי גירושין, הזכות להיות הורה והזכות שלא להיות הורה, הורה בעל-כרחו (תופעה המכונה לעיתים כ, גנבת זרע"), טובת הילד הקונקרטי מול טובת הילד הפוטנציאלי, הוכנסו לראשונה לשיח בדיני המשפחה בכתביו של שיפמן. הוא טבע את המונח פונדקאות לתיאור אישה הנושאת עובר למען בני-זוג המיועדים להיות הוריו מבלי שהיא אמו הגנטית, להבדיל מ"אם תחליפית" שהיא גם אמו הורתו של הילד וגם אמו יולדתו. בסוגיית אימוץ ילדים, שימשו הצעותיו של שיפמן בסיס לחוק האימוץ שנחקק בשנת 1981. הצעות אלו היו כלולות במחקר מקיף שהוגש לוועדה (בראשותו של השופט עציוני) שעסקה בהכנה של החוק החדש . במחקר מקיף שיצא לאור בשנת 1995 הוא הציע הנהגה כוללת של נישואין אזרחיים הן ממה שמתחייב מזכויות האדם והן מתוך גישה דתית היוצאת נפגעת דווקא במצב הנוכחי המשמש זרז לאלטרנטיבות שונות לדין הדתי.
בשנת 2006 מינה אותו שר המשפטים חיים רמון לעמוד בראש ועדה שקיבלה בעקבות זאת את שמו, ועדת שיפמן, לבדיקת נושא דיני המזונות בישראל. ועדה זו הגישה את מסקנותיה בנובמבר 2012 והמליצה על ביטול הדין האישי בנושא מזונות הילדים והעמדת החיוב למזונות באורח שוויוני על שני ההורים לפי השתכרותם וימי הטיפול שלהם בילד.
כתביו.
שיפמן חיבר ספרים ומאמרים בדיני משפחה וירושה, משפט עברי ומשפט בין-דתי. בין ספריו:
ספריו ומאמריו מצוטטים פעמים רבות בפסיקת בית המשפט העליון, והשפיעו רבות על עיצובה של הפסיקה בתחומים שונים, ובין היתר כלפי נישואים אזרחיים. ספרו "שפה אחת ודברים אחדים - עיונים במשפט, הלכה וחברה", יצא בהוצאת מכון שלום הרטמן, אוניברסיטת בר-אילן, וכתר-ספרים. ספר זה מתריע שהשיח הישראלי לוקה בכך שהוא יוצר מחיצה מלאכותית בין השפה הדתית-הלכתית לבין השפה המוסרית-אזרחית ומעמיד אותן כזרות זו לזו. התרחקותה של המערכת האזרחית מן השפה הדתית מגבירה את הניכור בינה לבין הציבור הדתי וגם ההלכה משלמת מחיר כבד: הפקעת המוסר מן התודעה הדתית, שכביכול נועדה להגן עליה מפני ביקורת חיצונית, מעוותת את פסיקת ההלכה, מעמיקה את המשבר הדתי ומציבה את הציבור הדתי על פרשת דרכים שבה עליו להחליט אם פניו ללאומנות השואבת לגיטימציה מסמלים דתיים, לחילוניות המנוכרת לדת או לפונדמנטליזם חרדי ופשטני. הספר קורא להפלת המחיצות שבין דת למוסר ובין הלכה למשפט לשם יצירת שיח משותף.
בשנת 2013 הוענק לפרופ' שיפמן תעודת הוקרה מארגון "מבוי סתום" על ספרו ועל פועלו למען מעוכבות גט.
חייו הפרטיים.
פנחס שיפמן נשוי לרחל ולהם ארבעה ילדים ושלושה עשר נכדים.
וריאציה (מוזיקה)
Β-מרקפטואתנול
2-מרקפטואתנול
טיסה 961 של נתיבי אוויר אתיופיים
JSON (ראשי תיבות של JavaScript Object Notation) הוא תקן של פורמט קובץ ופורמט העברת מידע שמשתמש בטקסט קריא-לאדם כדי לאחסן ולהעביר מבני מידע המורכבים מזוגות של מפתח-ערך. JSON הוא פורמט נתונים נפוץ עם מגוון שימושים בהעברת מידע, כולל בין השאר העברת מידע בין שרת ללקוח.
פורמט JSON תואר לראשונה על ידי דאגלס קרוקפורד בשנות ה-2000 המוקדמות. הודעת ה-JSON הראשונה נשלחה באפריל 2001 .
אף על פי שפורמט זה פותח בתחילה לשימוש ב-JavaScript ונעשה בו שימוש נרחב בשפה זו, JSON הוא מבנה נתונים לא תלוי שפה, ותמיכה בעיבוד ויצירה של נתונים בפורמט JSON מובנית במגוון שפות תכנות.
היסטוריה.
אתר האינטרנט JSON.org הושק ב-2002.
בדצמבר 2005 Yahoo! החלה להציע את שירותי הרשת שלה גם בפורמט JSON. שנה לאחר מכן הציעה Google עדכוני JSON עבור פרוטוקול GData.
באוקטובר 2013, Ecma International פרסמו את המהדורה הראשונה של תקן ה-JSON: ECMA-404. באותה השנה, RFC 7159 אזכר את ECMA-404 כהפניה.
ב-2014, RFC 7159 הפך לנוסח התקן הרשמי לשימושי הרשת של JSON.
דוגמה.
להלן דוגמה לייצוג של אובייקט המתאר אדם בפורמט JSON.
"firstName": "יעקב",
"lastName": "ישראלי",
"address": {
"streetAddress": "רחוב המשעול, 13",
"city": "ירושלים",
"state": "ישראל",
"postalCode": 10021
"phoneNumbers": [
"212 555-1234",
"646 555-4567"
JSONP.
JSONP (ראשי תיבות של JavaScript Object Notation with Padding) הוא שיטה להעברת מסמכי JSON בין אתרים בעלי כתובות אינטרנט שונות. כיוון שמנגנוני אבטחה בדפדפנים מגבילים העברת מסמכים בין אתרים , מסמכי JSON כפי שהם אינם ניתנים להעברה. כדי לאפשר לאתרים אחרים לגשת לאובייקט JSON, המסמך יישמר בפורמט codice_1, כאשר המידע במסמך נעטף בשם של פונקציית JavaScript הקיימת בדף האינטרנט שממנו טוענים את מסמך ה-JSONP, ובכך מהווה פרמטר של הפונקציה. בעת הטעינה, הפונקציה תופעל, ותוכל לגשת אל אובייקט ה-JSON דרך הפרמטרים שלה. להלן דוגמה למבנה מסמך JSONP:
fooBar({
firstName: "יעקב",
lastName: "ישראלי",
address: {
streetAddress: "רחוב המשעול, 13",
city: "ירושלים",
state: "ישראל",
postalCode: 10021
phoneNumbers: [
"212 555-1234",
"646 555-4567"
בדוגמה שלמעלה, codice_2 הוא שם הפונקציה שאליה מסמך ה-JSONP יקרא, והמידע המועבר זהה לאובייקט ה-JSON שהוצג בדוגמה הראשונה. דוגמה לפונקציה fooBar:
function fooBar(param) {
alert("שם פרטי: " + param.firstName + ", " + "שם משפחה: " + param.lastName);
בדוגמה למעלה, בעת טעינת מסמך ה-JSONP, הפונקציה codice_2 תציג הודעה עם הטקסט הבא: "שם פרטי: יעקב, שם משפחה: ישראלי".
שם הפונקציה במסמך ה-JSONP יכול להיות סטטי- כלומר, שם פונקציה קבוע שיש לשמור למסמך הספציפי, אך גם אפשרי ליצור שם דינמי לפונקציה, למשל, כאשר לכתובת ה-URL של מסמך ה-JSONP מוסיפים פרמטרים נוספים, בהתאם להוראות האתר שבו נמצא המסמך הרצוי.
JavaScript Object Notation
אולימפיאדת השחמט 2004
אולימפיאדת השחמט ה-36 אורגנה על ידי פיד"ה וכללה תחרות פתוחה ומספר אירועים נוספים לקידום השחמט. היא התקיימה בקלביה, שבספרד, בין 14 באוקטובר ל-30 באוקטובר 2004.
התחרות הפתוחה.
נבחרת ישראל.
באולימפיאדה זו השתתפה נבחרת ישראל שכללה את:
הנבחרת זכתה במקום ה-5.
להלן התוצאות הקבוצתיות: