המחזה הוצג לראשונה בבריטניה בשפה הצרפתית במכון לאמנויות מודרניות, בתחילה בתיאטרון מרקורי, בנוטינג היל גייט, לונדון. הבמאי הגרמני פטר צדק ביים, ואדוארדו פלוצי (Paolozzi ) עיצב את התפאורה. סלמה ואן דיאז גילמה את דמותה של סולאנז', אוליב גרג גילמה את דמותה של קלייר ואוריאל רוס גילמה את דמותה של מאדאם. ההפקה המשיכה והציגה בתיאטרון רויאל קורט, בטי סטוקפילד גילמה את דמותה של מאדאם ודייוויד דה בתל עיצב את התפאורה. צדק גם ביים את ההפקה הראשונה בבריטניה שנעשתה באנגלית, שהצגת הבכורה שלה נערכה ב-5 ביוני 1956 בתיאטרון מועדון ניו לינדסי. סלמה ואן דיאז שבה והייתה בתפקיד סולאנז', בעוד הייזל פנוורדן (Hazel Penwarden) הייתה בתפקיד קלייר. נייג'ל ויטאקר עיצב את התפאורה של הפקה זו.
מינו וולנקיס (Minos Volanakis) ביים את המחזה בתיאטרון אוקספורד פלייהאוס ב-1963. ההפקה התחדשה ב-1964 והיא הוצגה ביחד עם מחזהו של ברטולט ברכט "היוצא מן הכלל והכלל".
המחזה הוצג מחדש בתיאטרון גריניץ' ב-1973 כשהשחקנית ויוויאן מרצ'נט גילמה את דמותה של מאדאם, גלנדה ג'קסון גילמה את דמותה של סולאנז', ואילו סוזאנה יורק גילמה את דמותה של קלייר. הפקה זו צולמה כחלק מסדרת "תיאטרון הסרט האמריקאי" ((American Film Theatre ב-1974, בבימויו של מיילס, כשהצלם היה דאגלס סלוקומב.
ב-2013 יככבו קייט בלאנשט ואיזבל הופר בהפקת המחזה של הסידני תיאטר קומפני.
המחזה בתיאטרון הישראלי.
1. תיאטרון החאן, הצגת בכורה: 1963
2. תיאטרון הבימה, הצגת בכורה: 26 בנובמבר 1966
3. תיאטרון באר שבע, הצגת בכורה: 7 ביולי 1981
4. תיאטרון אנסמבל הרצליה, הצגת בכורה: 16 במאי 2011
5. אנסמבל המוזות מההר, הצגת בכורה: 11 בספטמבר 2013
פארק קרסו למדע
פארק קרסו למדע הוא מוזיאון מדע השוכן בבאר שבע והוקם על ידי קרן רש"י, עיריית באר שבע ומשרד החינוך בשיתוף מפעל הפיס ומשפחת קרסו.
הפארק מציע חוויה מדעית ייחודית ללמידת העקרונות המדעיים שבבסיס תופעות אותן אנו מקבלים כמובנות מאליהן והכל באמצעות משחק והתנסות. במבנים השונים שבפארק קיימות 10 תערוכות אינטראקטיביות העוסקות בנושאי מדע שונים: אור וחוש הראיה, תקשורת, גנטיקה ועוד, תערוכות גלריה מרתקות: שדרת זוכי פרסי נובל, מדענים על שטרות כסף ועוד. בשטחו החיצוני של הפארק שוכן גן משחקי מדע רחב המשמש כ- "לונה פארק מדעי".
פארק זה מציע פעילות המתבססת על אינטראקטיביות בין המבקר למוצגים. המוצגים בתערוכות תוכננו ועוצבו "כמשחק" מעורר מחשבה המלווה בהסבר קצר שנועד לאפשר לילדים בגילאים שונים לרכוש ידע תוך כדי משחק.
הפארק נפתח לקהל הרחב בטקס חגיגי, שנערך ב-30 ביוני 2013 ובמעמד נשיא המדינה לשעבר, שמעון פרס. בשנת 2020 נתרם לפארק עוגב חלילים גדול אשר נבנה בידי גדעון שמיר. עוגב זה היה בביתו של המלחין עמי מעייני.
מתחם הפארק.
הפארק ממוקם בקמפוס גוסטאב לוואן יחד עם בית יציב ובית הספר מעוף ונמצא בלב העיר באר-שבע. הפארק משתרע על שטח של 17 דונמים המכילים מבנים ממספר תקופות, התקופה העות'מאנית, התקופה המנדטורית ותקופת המדינה. הפארק ממוקם בשדרת המוזיאונים שבעיר והאופי הארכיטקטוני שלו מעניק לו מראה ייחודי המחבר בין העבר, ההווה והעתיד. חלק מהפארק שוכן במבנה בית הספר לילדי הבדואים שהוקם בשנת 1914.
החינוך הפורמלי בפארק.
כחלק מתוכנית הלימודים הפורמלית, יגיעו תלמידי כיתות ד'-ט' לביקורים קבועים בפארק קרסו למדע. כל תלמיד יבקר לפחות שש פעמים בפארק (פעם בשנה). בכל ביקור יושם דגש על נושא מדעי אחר, בהתאם לתוכנית הלימודים של משרד החינוך ותוך שימוש במודל אקדמי לפיתוח מצוינות בשלושה מעגלים: חשיפה, העמקה וחקר. מורים למדעים מטעם משרד החינוך מלווים את התלמידים בביקוריהם הקבועים בפארק ומעבירים מערכי שיעור לימודיים וחווייתיים, המתבססים על תוכנית הלימודים של משרד החינוך.
תערוכות.
תערוכות הפארק נוגעות בנושאי מדע מגוונים כגון - אנרגיה, חשמל, תקשורת וכו' ומציגה את הקשר לחיינו כיום.
ניתן לשלב במסגרת הביקור בפארק התנסות מדעית חווייתית, הדגמות ויצירה, חשיפה למדפסות תלת ממד במעבדת 'פאב לאב' וסרט תלת ממד.
תערוכת גרעין המדע.
תערוכת הגרעין נועדה להנגיש את "סודות האטום", להציג את יתרונותיו ושימושיו השונים ולבאר מושגים שתמיד היו נראים כנחלתם של חוקרים ומדענים בלבד.
התערוכה נוצרה בשיתוף קמ"ג ומדמה כור גרעיני אמיתי, חושפת את סודות האטום, מעבירה מידע על הרכבי אטומים שונים, מלמדת על הקרינה ותכונותיה, נותנת הצצה לכור גרעיני, תחנות כוח, יישומים רפואיים, היסטוריית חלוצי האטום ואירועים מרכזיים בהיסטוריה של התחום.
עולמו של צ'יפ.
התפתחות הטכנולוגיה בימינו, מזעור המכשירים ואפשרויות היישום באמצעותם הופכים מיום ליום להיות מעוררי פליאה ובלתי נתפסים.
בתערוכה זאת, צ'יפ, שהוא לא אחר מהשבב הנמצא בכל מכשיר אלקטרוני וחשמלי, מוביל את המבקרים למסע בעולמו המיוחד ומאפשר לנו ללמוד ולהבין את חייו בעולם הטכנולוגי.
התערוכה מתמקדת במספר נושאים מרכזיים - מחשבים הנמצאים בכל מקום, שפת המחשבים והדיגיטציה, מזעור הרכיבים, טכנולוגיות הייצור של המוליכים למחצה, נפלאות ההייטק הישראלי - הכרת הסביבה התעשייתית בישראל וחברות מובילות בתחום ומגמות עתידיות להתפתחות הצ'יפ.
צופן החיים.
ביולוגיה מולקולרית וגנטיקה הם ענפים בתחום הביולוגיה המתמקדים בקשרי הגומלין של המערכות השונות של התא והשפעתן על היצור החי.
נושאים אלה מוצגים בתערוכת "צופן החיים", המתמקדת במספר נושאים מרכזיים - חקירת תא, התפתחות תא בודד ליצור חי, התמודדות התא החי עם הסביבה, שימושים בחיינו בתחום הביולוגיה והגנטיקה, מי אני? - משחק טריוויה בנושא גנטיקה ותורשה.
תקשורת.
כמעט בכל פעולה שאנו עושים, מבט, שיחה או תנועת גוף אנו מתקשרים עם הסובבים אותנו.
משחר ההיסטוריה, תחום התקשורת עבר מהפכות רבות, עובדה שהפכה אותו לתחום דינמי. תחום מתפתח ומלהיב ביותר בעולם בו אנו חיים. תחום שמתחדש ללא הרף, חווה תהפוכות ונמצא במצב של תנועה מתמדת קדימה.
מאחורי ה-LIKE בפייסבוק, ה-SMS, הטלפון הסלולרי, הטלוויזיה, הרדיו וכל אמצעי התקשורת שעוטפים אותנו בכל רגע ורגע בחיים, ניצבים מדע וטכנולוגיה שמתחדשים ללא הפסקה ומשפרים את האינטראקציה שלנו עם העולם.
אור וחוש הראיה.
חוש הראייה הוא החוש החשוב ביותר בגוף האדם. העיניים פועלות כמצלמת וידאו מיוחדת במינה, כל מה שאנו רואים נשלח למוח לעיבוד, לפירוש ולעיתים אף לאחסון. אך מה באמת אנו רואים? איך העין שלנו מבצעת זאת? מדוע יש לנו שתי עיניים?
לעין האנושית מרכיבים רבים, כל אחד וחלקו החשוב בתהליך ההתבוננות והראייה.
קול וחוש השמיעה.
לקול ולחוש השמיעה חשיבות רבה עבור היצורים החיים. באמצעותם אפשר לאתר כיוונים, להעריך מרחקים, ליהנות מצליליה ולתקשר עם הסביבה.
היכולת של האוזן האנושית לשמוע, להאזין ולהקשיב לצלילים ולפענחם תוך הבחנה בין צליל אחד למשנהו מתוך בליל רב של צלילים בסביבתנו, הם פלא מסתורי.
התערוכה מתמקדת במספר נושאים מרכזיים - מהו הקול?, האופן שבו נוצר הקול, כיצד שומעים את הקול, הכרת מרכיביה של אוזן אנושית, תהליכי יצירת קולות באמצעות כלים שונים, מדידתם ושמיעתם...
מכניקה ומנגנונים.
התפתחות החברה האנושית קשורה ותלויה ביכולתה הטכנולוגית.
משחר ההיסטוריה, למד האדם להשתמש במשאבי הטבע הנמצאים בסביבתו, בנה והמציא מכשירים וכלים שאפשרו לו להתגבר על מגבלותיו הפיזיות, לשנות את סביבתו ולהעשיר את המשאבים העומדים לרשותו וכך להגביר את יכולותיו.
משלמד האדם את העקרונות של המכונות הפשוטות שכלל אותם במשך השנים ושלב רכיבים מהם ליצירת מנגנונים משוכללים יותר.
אנרגיה.
האנרגיה היא מושג מורכב, מצד אחד קל להבינה ולהשתמש בה אך מצד שני קשה להגדירה. היא באה לידי ביטוי בדרכים מגוונות: הפעלת מכשירים, פעולות גופנו, באמצעות תהליכים המתרחשים בטבע, בסביבה וביקום. התערוכה מתמקדת במספר נושאים מרכזיים - חוקי שימור אנרגיה, סוגים שונים של המרות אנרגיה, תהליכי ייצור אנרגיה, השפעת האנרגיה על חיינו וסביבתנו, ממציאים פורצי דרך בתחום האנרגיה.
הגנת הצומח.
אוכלוסיית העולם ניצבת בפני אתגר קיומי – זהו אתגר המזון. תערוכת הגנת הצומח נועדה להמחיש את הקשר שבין האתגר הגלובלי לבין המקרר של הצופה, ומציעה חקר בשלושה מישורים מקבילים – במעבדה, בשדה, ובעולם.
מתחם לפעוטות וילדים.
מתחם שהוקם במיוחד לפעוטות וילדים בגילאים הרכים. המתחם מותאם כולו לקהל הצעיר, עשיר בגירויים תחושתיים ותנועתיים ומשחקים בהקשרים מדעיים טכנולוגיים. החוויה מיועדת לילדים וגם להורים המלווים אותם. המתחם מאפשר להורים להוביל את ילדיהם אל גילוי העולמות השונים ותוך כדי כך גם ליהנות מחוויה משותפת.
מיצגי החוץ.
במקביל לתערוכות שמוצגות במתחם הפארק ניתן ליהנות ממגוון מיצגי חוץ העוסקים גם הם בתחום המדע והטכנולוגיה.
את המיצגים ילוו מדריכים שיסבירו וילמדו את הנוכחים אודות המיצגים: אקוסטיקה אפקט התהודה באמצעות נגינה על סלע, מיצג המסביר ומלמד על עקרון המנוף, מטוטלת כוח מגנט, צלחות קול - גלי הקול ופיזור וכיווניות, מהירות קול, חוקי התנועה וכוח צנטריפוגלי, שימור התנע וחוק ההוק, חוקי התנועה, שימור התנע, מנוע רקטה ומיצגים נוספים.
מעבדת פאב לאב.
מעבדה הכוללת כ-15 מדפסות מתקדמות המדפיסות דגמים בתלת ממד.