ב-24 במאי 2021 פרקליטות מחוז תל אביב הגישה נגדם כתב אישום, בגין עבירות של מעשה טרור של ניסיון לרצח, מעשה טרור של חבלה בכוונה מחמירה, חבלה במזיד לרכב ממניע גזעני, גניבה ממניע גזעני, התפרעות שסופה נזק מתוך מניע גזעני, הסתה לטרור והסתה לגזענות - כל אחד על-פי חלקו. בהמשך, הוגשו כתבי אישום נגד מעורבים אחרים.
על נאשם ראשון שהורשע, להב נאוגרקר אוחנינה, נגזרו 12 חודשי מאסר בפועל, מאסר על תנאי ופיצויים בסך 2,000 ש"ח לבעל מסעדה שניזוקה במהומות. בערעור לבית המשפט העליון הוחמר עונש המאסר בפועל ל-20 חודשים.
באפריל 2022 הורשע נאשם נוסף, יעקב כהן, בחבלה חמורה בנסיבות מחמירות.
תקשורת.
באותה נקודה נכחו כתבי תקשורת אשר תיעדו את ההמון שהתקהל בטיילת. דניאל אלעזר, כתב המשטרה של ערוץ כאן 11, אף עמד בדיוק בנקודה בו הלינץ' אירע והעביר את האלימות בשידור חי. המגישה דוריה למפל בקשה להפסיק לשדר את האירוע בעקבות המראות המזעזעים, לדבריה, ומאז התיעוד הועבר באופן מצונזר.
האירוע הועבר גם בתקשורת העולמית, כולל בגופי התקשורת הגדולים בעולם, דוגמת הגרדיאן, הניו יורק טיימס, טיים מגזין, וול סטריט ג'ורנל, ניוזוויק, בילד, רשת BBC, רשת France 24, רשת ABC, רי"א נובוסטי, VGTRK ועיתון הבוקר של דרום סין . חלק מהדיווחים בעולם הדגישו את האלימות הקשה שאירעה בבת ים. אחרים הדגישו את דו הקיום בשגרה, והביאו את דברם של חלק מתושבי העיר היהודים, שבאו לחזק את בעלי העסקים הערבים אשר נפגעו.
האירועים זכו לבולטות מיוחדת בערוצי התקשורת הערביים כמו אל-ג'זירה, אל-יום א-סאבע, אל-קודס אל-ערבי, א-שרק אל-אווסט, אל-ערביה וערב ניוז.
תגובות.
האירוע ספג גינוי מכל צמרת המדינה. בפרט, נשיא המדינה, ראובן ריבלין, ראש הממשלה, בנימין נתניהו, ראש הממשלה החלופי, בני גנץ ויו"ר האופוזיציה, יאיר לפיד. לאחר הפרעות אמר נתניהו, כי "לא מעניין אם הדם רותח, אתם לא יכולים לקחת ערבי ולנסות לעשות בו לינץ'". גם פוליטיקאים מהימין הקיצוני, כמו איתמר בן גביר המזוהה עם הכהניזם, הבהירו כי הם מתנגדים לאירועים בבת-ים.
גם ההנהגה הדתית הצטרפה להרגעת הרוחות. הרב הראשי הספרדי, יצחק יוסף, והרב הראשי האשכנזי, דוד לאו. הרבנים הוציאו קריאה הלכתית ומצפונית לצעירים שיצאו לרחובות והבהירו כי על פי תורת ישראל אין שום היתר לקחת את החוק לידיים.
ב-19 ביוני הושארה מעטפה עם כסף ב"שווארמה סהרה" שנפגעה במהומות, ונכתב עליה "אנחנו שברנו אנחנו נשלם". את המעטפה השאיר אלירן אוחיון, פעיל חברתי מבאר-שבע, עם כסף שאסף בגיוס המונים.
כריש סיגנתוס
כריש סיגנתוס (שם מדעי: Carcharhinus signatus) הוא מין של דג סחוס במשפחת הכרישיים, החי במימי האוקיינוס האטלנטי בעומק 50 עד 600 מטרים מפני הים, כשלרוב הוא מצוי בימים במים עמוקים ובלילות מצוי במים רדודים יותר.
כריש זה מגיע לאורך ממוצע של 2 מטרים אך יכול להגיע לאורך 2.8 מטרים ומשקל של 76.7 קילוגרם. הוא בעל קשקשים אפורים כהים עד כחולים ולעיתים גם חומים כשהבטן בהירה יותר. העיניים ירוקות וגדולות, מאפשרות לבעליהם לראות היטב בחשיכה, החוטם ארוך והלסתות קצרות ומכילות שיניים מעוקלות פנימה ומחודדות מאוד. סנפירי החזה קצרים יחסית ומסתיימים במשולש מחודד וסנפיר הגב הקדמי קטן גם הוא. נקבת הכריש משריצה צאצאים חיים, לרוב 12 עד 18.
הכריש מצוי לאורך חופים ומדפי יבשות לאורך האוקיינוס האטלנטי הטרופי והממוזג שבין סנגל לנמיביה במזרח ובין מסצ'וסטס לארגנטינה, לרבות הים הקריבי ומפרץ מקסיקו במערב, כשהוא נפוץ בעיקר לחופי פלורידה. דיווחים לא מאומתים נצפו גם בפנמה לחופי האוקיינוס השקט.
הכריש ניזון במרדף אחרי דגי גרם שונים כמו מקרל, קיפוניים, דאוניים, כפחניים ודקריים וכן דיונונים וסרטנים פלגיים. לרוב הכריש צד במשך הלילה, כשהוא משתמש בעיניו הגדולות לראיית טרף בחשיכה.
הוא מצוי בסכנת הכחדה עקב דיג יתר לטובת מרק כרישים ושימוש בכבד שלו.
Nous les amoureux
טיסה 4978 של ריאנאייר
טיסה 4978 של ריאנאייר הייתה טיסת נוסעים סדירה בינלאומית שיצאה מנמל התעופה הבינלאומי של אתונה, יוון, לנמל התעופה וילנה, ליטא, ב-23 במאי 2021. בהיותה במרחב האווירי של בלארוס, היא הוסטה על ידי ממשלת בלארוס לנמל התעופה הלאומי מינסק, שם נעצרו על ידי הרשויות שניים מנוסעיה, פעיל האופוזיציה והעיתונאי רומן פרוטסביץ' וחברתו סופיה סאפגה. הטיסה לוותה למינסק על ידי מטוס קרב בלארוסי בתואנה של איום על פצצה, וזאת בהוראת הנשיא אלכסנדר לוקשנקו. האירוע הביא לגינויים מצד רשויות התעופה האזרחית וממשלות רבות באירופה, וגרם לניתוק היחסים הדיפלומטיים בין בלארוס ללטביה.
התקרית.
&lt;mapframe width="300" height="350" zoom="4" latitude="47.4" longitude="26.5" text="מסלול הטיסה האפשרי, המראה את הסטתו למינסק."&gt;
"type": "ExternalData",
"service": "page",
"title": "Flight FR4978 2021-05-23.map"
&lt;/mapframe&gt;
ב-23 במאי 2021, טיסת ריינאייר 4978 (אתונה - וילנה) הופנתה לנמל התעופה הלאומי מינסק לאחר איום על פצצה בזמן שהמטוס היה במרחק מדרום לווילנה ו- ממערב למינסק, אך עדיין במרחב האווירי של בלארוס. לטענת חברת התעופה, טייסיה קיבלו הודעה מהרשויות בבלארוס על "איום ביטחוני אפשרי על סיפונה" והונחו להנחית את המטוס במינסק.
בטיסה היו 6 אנשי צוות ו-126 נוסעים. במינסק הוצא מהמטוס פעיל האופוזיציה הבלארוסי רומן פרוטסביץ' ונעצר על סמך רישומו ברשימת מבוקשים בבלארוס, באשמת פעילות "טרוריסטית". חברתו, סופיה סאפגה, הוצאה מהמטוס אף היא על ידי הרשויות בבלארוס, ועוכבה. לא ניתן הסבר למעצרה על ידי הרשויות בבלארוס. סאפגה היא אזרחית רוסיה, סטודנטית באוניברסיטה האירופית למדעי הרוח בווילנה, והאוניברסיטה אישרה כי נעצרה. למרות העובדה שהמטוס היה קרוב יותר לווילנה, נשיא בלארוס אלכסנדר לוקשנקו, על פי דוברו, הורה באופן אישי להפנות את הטיסה למינסק ושלח מטוס קרב מיג-29 של חיל האוויר הבלארוסי ללוות אותה. סוכנות הידיעות הממשלתית של בלארוס BelTA מסרה שהטייסים ביקשו לנחות במינסק. הן ריאנאייר והן רשויות החוק בבלארוס אמרו כי לא נמצאו פצצות על המטוס.
מלבד פרוטסביץ' וחברתו, ארבעה נוסעים נוספים שנחשבו כסוכני הק.ג.ב. הבלארוסי לא המשיכו עם המטוס לליטא. מנהיגת האופוזיציה הבלארוסית סבטלנה טיכאנובסקאיה קראה לחקירת האירוע על ידי ארגון התעופה האזרחית הבינלאומי (ICAO). פרוטסביץ' הוכנס בשנה הקודמת ברשימת "אנשים המעורבים בפעילות טרור" בשל תפקידו בהפגנות נגד הממשלה הבלארוסית. טיכאנוסקאיה הצהירה שפרוטסביץ' "צפוי לעונש מוות" בבלארוס. בצאתו מהמטוס אמר פרוטסביץ' לנוסע אחר כי "עונש מוות מחכה לי כאן". גורם אחר אמר כי פרוטסביץ' צפוי לעונש מאסר של חמש עשרה שנה על פעילותו האופוזיציונית. דווח כי רומן וחברתו נכלאו בכלא אוקרסטין.
על פי מקורות המקורבים לטיכאנובסקאיה, פרוטסביץ' הבחין שהוא נמצא במעקב בנמל התעופה באתונה. בהודעותיו הצהיר שיש אדם לידו בקו ובמחסום ניסה לצלם את מסמכי הנסיעה שלו. בנוסף, תדיאוש גיצ'ן, חבר בערוץ הטלגרם נקסטה שפרוטסביץ' ערך אותו בעבר, אמר כי קציני ק.ג.ב היו בטיסה וכי הם "יזמו קטטה עם צוות ריאנאייר" והתעקשו שיש פצצה על המטוס. דוברת המיזם הממלכתי של שדות התעופה בליטא, לינה ביזין, אמרה לסוכנות הידיעות AFP כי נמל התעופה הלאומי מינסק מסר כי הטיסה הוסטה "בשל סכסוך בין איש הצוות לנוסעים".
מסלול הטיסה של FR4978 מעל בלארוס ב-23 במאי הפך לחריג עוד לפני שעשה את פניית הפרסה. בהתבסס על נתונים גולמיים של חברת Flightradar24, צוין שהמטוס לא החל לרדת מעל בלארוס אף על פי שבדרך כלל הדבר נעשה כהכנה לנחיתה בווילנה. אפשרות אחת היא שהנתיב החריג מצביע על כך שטייסי המטוס ניסו לשמור על הכיוון המקורי כדי להגיע למרחב האווירי הליטאי בהקדם האפשרי, אך נאלצו להסיט את מסלולם לאחר התערבות מטוס הקרב הבלארוסי.
המטוס הורשה לצאת לאחר שבע שעות על הקרקע במינסק, והגיע לווילנה באיחור של שמונה וחצי שעות. פרוטסביץ', סאפגה ושלושה אזרחים רוסים לא היו על סיפון המטוס כשנחת בווילנה. הנוסעים ציינו כי הם נאלצו להמתין שעתיים וחצי ללא מים וללא הפסקות שירותים או שיחות טלפון, וכי 50 עד 60 קציני ביטחון בלארוסים בשדה התעופה במינסק ביצעו בדיקות שונות.
בעקבות האירוע התפתח משבר בגבול בלארוס-האיחוד האירופי.
השפעות.
סנקציות.
ב-24 במאי אסר הקבינט הליטאי על כל הטיסות לליטא וממנה לטוס מעל המרחב האווירי הבלארוסי, החל מ-25 במאי. שר התחבורה הבריטי גרנט שאפס הורה לרשות התעופה האזרחית לבקש מחברות תעופה בריטיות להימנע מלטוס מעל המרחב האווירי הבלארוסי. ההיתר של חברת התעופה הממלכתית הבלארוסית בלאביה לפעול במרחב האווירי בבריטניה הופסק. נשיא אוקראינה וולודימיר זלנסקי הורה לממשלתו לעצור את התעבורה האווירית עם בלארוס.
סנקציות אפשריות.
האיחוד האירופי קיים ישיבת מנהיגים ב-24 במאי בבריסל, בלגיה. לפני הפגישה קרא נשיא ליטא גיטאנה נאוסידה לאיחוד האירופי להטיל סנקציות כלכליות חדשות על בלארוס. שמונה מדינות הסכימו להטיל איסור טיסות לבלארוס ואליה. הצעה נוספת הייתה הטלת איסור על כניסת תנועה קרקעית לאיחוד האירופי מבלארוס. בנוסף נאסר על חברת התעופה הבלארוסית לנחות בשדות תעופה באיחוד האירופי.
תגובות.
עמדות ממשלת בלארוס.
בעקבות האירוע הודיע משרד התחבורה של בלארוס שהקים ועדה לחקירת הנחיתה הכפויה, וקבע כי יודיע לארגון הבינלאומי לתעופה אזרחית ו-IATA על התקדמות החקירה ויפרסם דו"ח זמן קצר לאחר מכן.