קינג סבל במהלך עונת מפציעות רבות. אחרי פציעה בברך בהכנות לקראת תחילת העונה, הוא החל את העונה רק באמצע ספטמבר. אז, אחרי ששבר שוב את כף הרגל, קינג לא שיחק כלל עד לאמצע אפריל, במשחק רבע גמר גביע אופ"א נגד סביליה. הקבוצה שיחקה במהלך העונה סך הכל 59 משחקים בכל המסגרות, וקינג שותף בפחות ממחצית מהם. ללא קינג, הגנת הקבוצה התקשתה מאוד, ושמרה רק במהלך 3 משחקים על שער נקי במסגרת הליגה. במהלך העונה קינג שימש כקפטן במשחק הניצחון על צ'לסי 2-1, בניצחון הליגה הראשון של טוטנהאם על צ'לסי מאז שנת 1990, והראשון בוייט הארט ליין מאז 1987.
במהלך עונת , קינג שמר על כושר טוב ונמנע מפציעות, ואף שימש כקפטן הקבוצה בניצחון 2-1 על צ'לסי במסגרת גמר גביע הפוטבול ליג, ב-24 בפברואר 2008, כאשר שיחק לצידו של ג'ונתן וודגייט במרכז הגנת טוטנהאם. ב-3 באפריל 2008, הקבוצה הכריזה שתשמור על קינג מחוץ לסגל הקבוצה על מנת שלא ייפצע, מאחר שהקבוצה הודחה מכל המסגרות התחרותיות לעונה. ב-12 באוגוסט 2008, לדלי הניף את הגביע עבור הקבוצה בעלת מספר הספיגות הנמוך ביותר בפרמייר ליג לעונת 2007/2008.
ב-26 באוקטובר 2008, לדלי ערך את הופעת הליגה ה-200 שלו במדי טוטנהאם, בניצחון 2-0 על בולטון וונדררס.
ב-19 ביולי 2012 הודיע קינג על פרישתו ממשחק פעיל וזאת בשל פציעות טורדניות שתוקפות אותו.
נבחרת אנגליה.
הופעת הבכורה של קינג בנבחרת האנגלית הייתה בהפסד 2-1 לאיטליה במרץ 2002. הוא זומן לסגל הנבחרת לקראת משחק ידידות נגד פורטוגל ב-18 בפברואר 2004, בו הבקיע את שערו הראשון עבור אנגליה, בהופעתו השלישית במדיה. קינג קיבל גם זימון במהלך קיץ 2004 לקראת טורניר יורו 2004, בעקבות פציעתו של ג'ון טרי, ופתח במשחק הפתיחה נגד נבחרת צרפת. הוא שיחק גם במשחק האחרון של שלב הבתים בטורניר, כמחליף בקישור הנבחרת במשחק נגד קרואטיה. קינג המשיך להיכלל בסגל הרחב של אנגליה, ונאבק על מקום בהרכב עם ג'ון טרי וריו פרדיננד. הוא גם שימש כשחקן חילוף לעמדות הקישור בנבחרת האנגלית.
אחרי ששיחק במדי אנגליה באופן קבוע במהלך שלבי המוקדמות לקראת מונדיאל 2006, קינג נופה מהנבחרת בעקבות שבר בכף הרגל ב-15 באפריל 2006. על אף שפציעתו לא הייתה חמורה משל שחקני הסגל דייוויד בקהאם, גארי נוויל וסטיבן ג'רארד, החליט מאמן הנבחרת סוון גוראן אריקסון, שלנפות את קינג מהסגל.
פציעותיו החוזרות ונשנות של קינג מנעו ממנו במהלך השנים האחרונות להיות שחקן קבוע בנבחרת, ובין השנים 2005-2007, הוא שותף בסך הכל ב-4 משחקי נבחרת, האחרון שבהם היה במסגרת מוקדמות יורו 2008 נגד אסטוניה ב-6 ביוני 2007.
אצנף סגד
מעבדנות רפואית
מעבדנות רפואית (מכונה גם: מדעי המעבדה הרפואית) תחום העוסק במדעי הרפואה ובתחום המעבדה הרפואית בפרט.
התחום כולל ענפים כגון: כימיה, ביולוגיה, מיקרוביולוגיה, גנטיקה, המטולוגיה, פרמקולוגיה ותחומי מחקר רבים נוספים.
הענף חדש יחסית והוקם עקב הביקוש לאנשי מקצוע מוסמכים בסביבת המעבדה אך גם לייעול הבדיקות הרפואיות ולמינוף התפתחות המחקר.
אדם הרשאי לעסוק במעבדנות רפואית בעל תואר B.Med.L.Sc לאחר שקיבל רישיון ממשרד הבריאות.
העוסק בתחום יוכל להשתלב במעבדות בתי חולים, בתעשייה הרפואית ובתועמלנות רפואית.
מדעי המעבדה הרפואית נלמדים באוניברסיטת בן-גוריון בנגב, בטכניון, במכללת הדסה ירושלים ובמכללה האקדמית צפת .
כורובאטס
כוֹרוֹבַּאטֵס (מיוונית: χωροβἀτης) הוא מכשיר מדידה רומי ששימש למדידה מדויקת של שיפועים לצורך בנייה. תוצאות המדידה בכורובאטס נחשבות מדויקות יותר משניתן להשיג באמצעות פלס. הכורובאטס מתואר בספר "על אודות האדריכלות" שכתב המהנדס והאדריכל הרומי ויטרוביוס לפני כ-1900 שנה, בפרק העוסק בבניית אמות מים. חוקרים סבורים שזהו הכלי המרכזי ששימש למדידת שיפועים בעת בניית אמות מים, כמו בניית האמה התחתונה בירושלים, שנבנתה על ידי החשמונאים תוך שימוש בטכנולוגיות רומיות.
רמת הדיוק של הכורובאטס קריטית לשמירת שיפוע קבוע לאורך האמה, במיוחד כשהפרש הגבהים בין שני קצות האמה קטן. במקרה כזה יש לבנות את האמה בשיפוע מתון מאוד, דבר המצריך תכנון קפדני ושימוש בכלי מדידה מדויקים.
אופן פעולת המכשיר.
הכורובאטס מורכב ממסגרת עץ ארוכה, שקרוב לשני קצותיה תלויות שתי משקולות. כאשר מעמידים את המכשיר על גבי שיפוע, המשקולות שבקצותיו נוטות ומגיעות לגבהים שונים. ההפרש בין הגבהים מלמד על זווית השיפוע.
ויטרוביוס מציין שכדי לכייל את המכשיר ולהבטיח ששתי המשקולות בגובה זהה לגמרי, יש להעמיד את הכורובאטס מעל כלי מלא מים, שכן לפי חוק הכלים השלובים גובה המים בשני צדי הכלי יהיה תמיד זהה. עם זאת, מציין ויטרוביוס שעל פי ארכימדס פני השטח של המים אינם שטוחים, ושיש להתחשב גם בעקמומיות כדור הארץ, אך מסביר שמדובר בסטייה מזערית, מכדי שתשפיע על רמת הדיוק של המכשיר.
זולטאן צ'יבור
בלבול (פסיכולוגיה)
בלבול מוגדר לרוב כמצב הכרתי מטא-קוגניטיבי, ורק לעיתים נדירות מוגדר כקטגוריה ריגשית. אף על פי שלא קיימת הסכמה על הסיווג שלו, קיימת הסכמה שלמצב זה יש ערך אינפורמטיבי ורגשי רב לקבלת החלטות מדי יום. בלבול הוא רגש חדש בפסיכולוגיית הרגש ושייך לחלק מרגשות המידע. בלבול הוא אות מטה-קוגניטיבי: הוא מודיע לאנשים שהם אינם מבינים את המתרחש וכי יש צורך בשינוי פעולה כלשהו, כמו אסטרטגיית למידה חדשה, מאמץ רב יותר או נסיגה והימנעות.
תיאוריות שונות מקטרגות את בלבול בדרכים שונות. תיאוריות קטגוריאליות מגדירות בלבול כרגש, תיאוריות ממדיות יקבעו את רמות ההנאה, העוררות והדומיננטיות של מצבים מבלבלים (בלבול נמצא בעבר כמצב מאוד לא נעים, חסר מעצורים וחסר אונים) ולחקור כיצד אלה משפיעים על התנהגויות, ותיאוריות הערכה יתרכזו בתהליכים הקוגניטיביים המעורבים ביצירת בלבול ואת הדרך בה זה עשוי להוביל להתנהגות מסוימת.
המחקרים המוקדמים על בלבול התאפיינו בפרדיגמת "עומס המידע", נושא שעדיין מושך תשומת לב רבה כ"עומס בחירה", "עומס מגוון" או "בחירת יתר". כיום נוטים לחקור בלבול כתהליך של שתי רמות הערכה, הערכות ראשוניות ומשניות. הערכות ראשוניות מתרכזות במושג הבלבול הדרושות להבנת החוויה הסובייקטיבית של הבלבול. בקטגוריה זו הערכות כמו מצב מוטיבציה, חוסר עקביות, מניע, חוסר ודאות וחוסר הבנה. הרמה השנייה של הערכות שמעורבות בבלבול הן הערכות של פוטנציאל הסוכנות והשליטה, בנקודה זו רגשות נוספים (שהם חלק מחוויית הבלבול) נוצרים ומנחים התנהגות עוקבת המבוססת על דחפים התנהגותיים ומאפיינת אותם. לכן, יש להבין את הבלבול כתהליך דינמי של קוגניציות ורגשות סובייקטיביים ביותר. אנשים מתמודדים לא רק עם בלבול אלא גם עם רגשות אחרים שעלולים להתקיים במקביל.
בלבול מתאים למרחב ההערכה של העניין. במשותף עם עניין זה כולל הערכה של משהו כחדש ומורכב; ובניגוד אליו, הפרט מעריך את האירוע כקשה להבנה. קיימת תמיכה למודל הערכה זה: עבור אנשים שמתעניינים בחינוך לאמנות, בלבול הוא רגש מרכזי: זהו הרגש האופייני של טירונים שמתמודדים עם יצירות שהם לא יכולים להבין. טיפוח מומחיות באמנויות כרוך ככל הנראה הן בצמצום והן ברתימת חווית הבלבול. מחקרים מנבאים תחושה של בלבול כתגובה לאמנות חזותית, ושיפור יכולתם של אנשים להבין משהו הופך אותו לפחות מבלבל ומעניין יותר, במילים אחרות, הבלבול הופך לעניין.
פתולוגיה.
בלבול, במובנו הפתולוגי, הוא מצב בו אדם סובל מאובדן התמצאות (יכולת של אדם למקם את עצמו בצורה נכונה בעולם באמצעות זמן, מיקום וזהות אישית), חוסר יכולת לקבל החלטות ולנתח את המציאות בצורה רציונלית והגיונית, ולעיתים קרובות אובדן של זיכרון לטווח ארוך או קצר (וממילא חוסר יכולת של האדם לעבד אירועים בהווה, כמו שקורה במצב תקין כאשר חוויית ולמידת ההווה מתבססת על זיכרון שנלמד בעבר).
בלבול יכול להיות מצב שכלי-קוגניטיבי (הנובע משיכחה, בעיות בריכוז, מצבים פתולוגיים וכדומה); ויכול להיות מצב רגשי - קושי לקבל החלטה בעקבות חוויית רגשות סותרים ואי יכולת להכריע ביניהם, הצפה של קונפליקטים ורגשות סותרים הגורמים לבלבול וכו׳.
בלבול אינו בעל משמעות זהה עם אי יכולת להתרכז, אף על פי שחוסר יכולת למקד תשומת לב יכול לגרום למצב של בלבול. בלבול וחוסר יכולת למקד תשומת לב הם שני התסמינים של חוסר בתפקוד מוח תקין. המידות המתונות של בלבול כתסמין פתולוגי מתייחסות לאירועים קודמים. לכן, לדוגמה, מתמטיקאי מבולבל לגבי טיפול בשבר פשוט, עלול להעיד בהתנהגותו על פתולוגיה, אשר לא תינתן לאבחון באדם ללא הכשרה בתחום זה. לכן, במקרה של תזזית, לא ניתן לאבחן את המידות הזעירות של בלבול פתולוגי באדם ללא הכרה בתפקודו הרגשי. בלבול עלול לנבוע מתפקוד מוחי לקוי באופן יחסי. בנוסף, ייתכן שהוא נובע מתסמונת מוח אורגנית כגון שיטיון. במקרים אחרים, לרוב מתקשר הבלבול עם חוסר יכולת למקד תשומת לב.
בעיות בריאות רבות עלולות להביא לידי הופעת תסמונות של בלבול. מאז שתפקוד רגשי הפך לחשוב בצורה קיצונית לבריאות האדם, הרושם שמשאירים מצב בלבול חדש או חוסר יכולת למקד תשומת לב, הוא שמחלה פיזית או רגשית חדשה התגלתה, או שמחלה פיזית או רגשית ממושכת הפכה קשה יותר. בין המחלות והפגיעות הבריאותיות שיכולות לגרום לבלבול, אפשר למנות מכת חום, אנמיה, נזק מוחי, גידול מוחי, שבץ מוחי. בין הבעיות הנפשיות שעלולות להוביל לבלבול ניתן למנות דיכאון, חרדה.
דרום סודאן