הסרט מתחיל ב-1988 כשהגוש המזרחי הסובייטי מתחיל להתפורר. פרנטישק לוקה, גבר רווק צ'כי בגיל העמידה, צ'לן קונצרטים שנאבק לפרנסתו על ידי נגינה בהלוויות במשרפות של פראג, איבד את עבודתו הקודמת בפילהרמונית הצ'כית, לאחר שנכנס לרשימה השחורה בטעות כ"בלתי אמין מבחינה פוליטית" על ידי השלטונות. חבר מציע לו הזדמנות להרוויח הרבה מאוד כסף באמצעות נישואין מדומה לאישה סובייטית, כדי לאפשר לה להישאר בצ'כוסלובקיה. לאחר מכן האישה משתמשת באזרחותה החדשה כדי להגר למערב גרמניה, שם מתגורר החבר שלה.
היא נאלצת להשאיר מאחור את בנה בן החמש, קוליה, כדי שהמוזיקאי הצ'כי הממורמר ישמור עליו. בהתחלה לוקה ולקוליה יש קשיים בתקשורת, מכיוון שהן אינן דוברות אחת בשפתה של השנייה ומילות השווא הרבות שקיימות בצ'כית וברוסית מוסיפות לבלבול. עם זאת, בהדרגה נוצר קשר בין לוקה לקוליה. הילד סובל מחשש לדלקת קרום המוח וצריך אנטיביוטיקה במעקב קפדני. לוקה מאוים במאסר בגין נישואיו החשודים ועלולים להעביר את הילד לבית ילדים סובייטי. מהפכת הקטיפה מתערבת, וקוליה מתאחד עם אמו. לוקה וקוליה נפרדות לשלום.
לוקה חוזר לפילהרמונית הצ'כית ומנגן את "מולדתי" עם התזמורת תחת המנצח רפאל קובליק בכיכר העיר העתיקה ב-1990, בעוד חברתו קלרה צופה מהקהל.
מדיה ביתית.
הסרט שוחרר ב-DVD ו-VHS ב-2 ביולי 2002.
ביקורת.
הסרט זכה לביקורות חיוביות. הוא זכה לציון כבוד בפסטיבל הסרטים הבינלאומי ה-53 של ונציה.
רווחים.
בצ'כיה, ארץ המוצא של הסרט, למעלה מ-1.34 מיליון מבקרים הפכו את הסרט לאחד הסרטים המצליחים ביותר אי פעם. בגרמניה נמכרו יותר מ-624,000 כרטיסים לסרט.
הסרט זכה לאקרנים מוגבלים בארצות הברית מ-24 בינואר 1997 וקיבל כ-5.73 מיליון דולר עד 11 ביולי באותה שנה לאחר סוף שבוע פתיחה בעלות של 37,795 דולר בשלושה מסכים.
דיולה קוסטולאני-קאן
דיולה קוסטולאני-קאן (במקור קאן, בהונגרית: Kosztolányi-Kann Gyula, פשט, 9 בינואר 1868 – בודפשט, 5 בינואר 1946) היה צייר ואדריכל יהודי-הונגרי.
ביוגרפיה.
דיולה קאן (Kann) נולד במשפחה יהודית כבנם של ליפוט קאן סוחר שנאפס (1835–1917) ושל רוזליה ארנסט. הוא למד אדריכלות, אבל מלבד התוכניות האידיאליות בספרים, הוא בקושי תכנן פרויקטים, אף על פי שהיו לו הזמנות. המפורסם ביותר מבין הבניינים שלו בבודפשט הוא בניין דירות לסטודיו בדרך קלנהג'י. הוא למד ציור אצל ברטלן קרלובסקי בבודפשט, אחר כך אצל שימון הולושי במינכן. בתחילה צייר נופים נטורליסטיים, מאוחר יותר תמונות נוף ריאליסטיות, שבהן ניתן לחוש את הצבעים והקווים של ציורי אנרי מאטיס, פול גוגן ופול סזאן. קוסטולאני-קאן היה חבר מייסד וחבר בקבוצת האימפרסיוניסטים ונטורליסטים הונגרים.
בתערוכה שלו בהיכל האמנות בשנת 1911, הוענק לו פרס ג'רג' ראט על ציור הנוף שלו בשם "ספטמבר אחר הצהריים". בשנת 1913 זכה במדליית הזהב של הסלון הלאומי. רוב יצירותיו עברו לבעלות פרטית, אך כמה מהן נשמרות גם בגלריה הלאומית של הונגריה. לאיוש מרק (1867-1942) צייר דיוקן של דיולה קוסטולאני-קאן למען הדורות הבאים. אשתו הייתה אירן הרצקה, איתה התחתן בבודפשט ב-24 במאי 1896.
התנ&quot;ך העברי משטוטגרט
ה-Biblia Hebraica Stuttgartensia (לטינית: התנ"ך העברי משטוטגרט), בקיצור: BHS, ולעיתים נדירות BH4, היא מהדורה ביקורתית של התנ"ך המלווה במנגנון חילופי נוסח. זו המהדורה הרביעית בסדרת Biblia Hebraica.
סדרת Biblia Hebraica.
סדרת Biblia Hebraica היא סדרה שמבקשת להביא בפני הקורא את הנוסחים השונים של התנ"ך, וזאת, באמצעות מנגנון חילופי נוסח שמציג בפני הקורא נוסחים חלופיים, על פי כתבי יד שונים של התנ"ך, ועל פי המשתקף בתרגומי המקרא העתיקים (כגון תרגום השבעים ליוונית והתרגומים הארמיים).
הסדרה יוצאת לאור בשטוטגרט שבגרמניה על ידי החברה הגרמנית לכתבי הקודש (Deutsche Bibelgesellschaft).
המהדורה הראשונה בסדרה יצאה לאור בשנת 1906 על ידי רודולף קיטל (Rudolf Kittel), והיא כללה מנגנון חילופי נוסח, על סמך כתבי יד עתיקים ותרגומים. מהדורה שנייה ומתוקנת יצאה לאור בשנת 1913.
בין השנים 1929 ל-1937 יצאה לאור המהדורה השלישית, ובה שלושה חידושים עיקריים:
א. לראשונה התבסס נוסח התנ"ך שבמהדורה על כתב יד מהמאה הי"א, שנחשב לכתב היד הקדום ביותר של המקרא כולו (כתב יד לנינגרד).
ב. מנגנון חילופי הנוסח הורחב משמעותית, וכלל גם הצעות רבות לתיקון הנוסח.
ג. נוספו הערות המסורה הקטנה.
החוקרים אלברכט אלט (Albrecht Alt), אוטו אייספלט (Otto Eissfeldt) ופאול קלה (Paul Kahle) היו מעורבים גם הם בהפקת המהדורה, אלא שהמוניטין של קיטל האפיל עליהם והמהדורה נקראה על שמו "תנ"ך קיטל", ובקיצור: BHK . מהדורה זו הייתה למהדורה הביקורתית הסטנדרטית ששימשה את החוקרים במשך שנות דור.
המהדורה הרביעית – BHS.
מהדורה זו יצאה לאור בין השנים 1977-1967, בעריכת קרל אליגר (Karl Elliger) ווילהלם רודולף (Wilhelm Rudolph). המהדורה נקראה Biblia Hebraica Stuttgartensia על שם העיר שטוטגרט בה יושבת ההוצאה לאור.
במהדורה זו שלושה שינויים עיקריים ביחס לקודמתה:
א. מנגנון חילופי הנוסח עבר עריכה מקיפה, והוסרו הצעות תיקון רבות שלא היו מבוססות דיין.
ב. למנגנון חילופי הנוסח נוספו השוואות למגילות מדבר יהודה. השוואות אלה חשובות ביותר, שכן מגילות מדבר יהודה קדומות בכאלף שנה לכתב היד לנינגרד.
ג. נכללו גם הערות המסורה הגדולה (אלא שהן הודפסו בכרך נפרד).
מהדורת המשך
משנת 2004 ואילך הולכת ויוצאת לאור המהדורה החמישית, ושמה Biblia Hebraica Quinta (לטינית: התנ"ך העברי החמישי), ובקיצור: BHQ .
מנגנון חילופי הנוסח.
מנגנון זה הוא כלי חשוב ביותר לעבודתם של חוקרי המקרא, והוא מביא בפני הקורא נוסחים חלופיים שמבוססים, כאמור, על נוסחים אחרים שנמצאו במגילות מדבר יהודה, על כתבי יד נוספים של המקרא, על נוסח התורה של השומרונים, ועל נוסחים שמשתקפים בתרגומים העתיקים: ביוונית, ארמית ולטינית. מנגנון חילופי הנוסח כולל גם הצעות לתיקון הנוסח מאת העורכים.
הערות שוליים.
[[קטגוריה:מהדורות ותרגומים של התנ"ך]]
[[קטגוריה:ביקורת המקרא]]
[[קטגוריה:הטקסט המקראי]]
[[קטגוריה:נוסחי המקרא]]
The War to End All Wars (אלבום של סבטון)
The War to End All Wars הוא אלבום האולפן העשירי של להקת ההבי מטאל סבטון, שיצא לאור ב-4 במרץ 2022.
האלבום מהווה המשך לאלבומה התשיעי של הלהקה, "The Great War", שיצא ב-2019, וכמו קודמו יהווה אלבום קונספט שמתמקד בזוועות, הנסים ואירועים נוספים סביב מלחמת העולם הראשונה, כמו הפסקת האש של חג המולד, חיילי הסער של הצבא הגרמני, המירוץ אל הים, חוזה ורסאי, ספינות הדרדנוט ששלטו בים בתחילת המאה העשרים ועוד.
הקליפ שליווה את הסינגל הראשון מהאלבום, "Christmas Truce", היה מועמד לפרס הווידאו קליפ של השנה בטקס פרסי ה"Global Metal Apocalypse Awards" לשנת 2021, וסיים במקום השני.
רצועות.
ההערה בסוגריים מתארת את הנושא במלחמת העולם הראשונה שבו עוסק השיר.
משתתפים.
סבטון
יעילות תפילה
בדתות שונות בעולם נהוג לפנות לאל בתפילה ובבקשות שונות, באמונה שהאל יענה לתפילה וימלא את הבקשות. בספרות התאולוגית נדונה השאלה, האם האל שומע תפילות, ונערכים מחקרים מדעיים המנסים לענות עליה.
בספרות התאולוגית.
ביהדות.
הדעה המקובלת היא שאלוהים שומע את התפילות, וכפי שניתן לראות בפסוק: () וכך גם סברו חז"ל ואף הקדישו לכך את מסכת תענית העוסקת בתעניות ותפילות לצורך ירידת גשמים.
יש התנאים שהפחיתו בכוחה של התפילה כך למשל נאמר בגמרא (): .
בראשיתה של הפילוסופיה היהודית החלו להתעסק יותר בשאלה זו, מה שהביאם לדיון זה היה קשיים פילוסופיים במושג התפילה, הפילוסופים המעיטו בהשגחה ובידיעת האל, מה שסותר לתפילה המוכרחת להשגחה, וגדולה מזו, היאך ייתכן שאפשר לשנות את רצונו של האל ולגרום לו לעשות משהו שאינו רוצה?
הוגים יהודיים סיפקו לכך הסברים שונים. רבי יהודה הלוי סבר שתפילה היא מהות התפילה היא התקרבות אל האל, טיהור הנפש והשתלטות על הכוחות הבהמיים ועל ידי כך האל עונה לתפילות.
דעה נוספת היא דעת רבי אברהם אבן עזרא, לפיה התפילה לא יכולה לשנות את גזירת האל אך מסוגלת לשנות את האדם המתפלל וכך לגרום שהגזירה לא תחול עליו.
יצחק טברסקי הצביע על דברי הרמב"ם אשר כתב שלאחר שבני ישראל במצרים דבריו לא מפורשים על תפילה אך מראים שהאל קשוב לצרות עמו.
יש שהצביעו על מקום נוסף ברמב"ם שבו כותב שההשגחה חלה אל האדם אשר מחשבתו עסוקה באל, ובהמשך דבריו כותב שהתפילה נועדה כדי להרגיל את האדם לעסוק במחשבתו על האל, אברהם סתיו סיכם את מקורות אלו וטען שיחס הרמב"ם לתפילות הוא כתרגול רוחני למחשבה על האל אשר גורמת להשגחה.
חיים קרייסל כתב שלפי הרמב"ם התפילה היא עידוד להתבוננות ולהשגת האמיתות הנשגבות על ידי המשכילים, אך בקרב העם התפילה משמשת כדרך לחזק את האמונה באל ולמעשה זהו מיתוס המיועד להמון.
רבי ניסים ממרסיי ראה בתפילה כלי פסיכולוגי להתמודדות של האדם עם צרות בחייו וכדבריו: עניין נוסף בתפילה לדבריו הוא הכנעת הלב, ריסון התאוות, ולשיפור הקשרים החברתיים אשר מסייעים לאדם להתמודד עם צרותיו.
רלב"ג סבר שהתפילה נועדה לחבר את האדם אל השכל הפועל על ידי דבקות באל, וממנה להשגחה פרטית (בדומה לרמב"ם), רלב"ג עסק בשאלה נוספת, איך תפילה שהיא פעולה של האדם עצמו מסוגלת להשפיע על אנשים אחרים, רלב"ג ענה על כך שהאדם המתפלל על חבירו מצטער בצערו והתפילה נענית - כלפיו שצערו יוסר ובכך גם צער חבירו מתבטל.