רות פלאטו-שנער (נולדה ב-21 בפברואר 1965) היא פרופסור מן המניין בבית הספר למשפטים במכללה האקדמית נתניה וראש המרכז לדיני בנקאות אותו יסדה במכללה. תחומי התמחותה הם דיני בנקאות, רגולציה פיננסית, הגנת הצרכן הפיננסי, אתיקה ופיננסים, אמצעי תשלום ומימון, ושירותים פיננסיים מבוססי טכנולוגיה (פינטק).
ביוגרפיה.
פלאטו-שנער נולדה בתל אביב. למדה בגימנסיה הרצליה. את שרותה בצה"ל עשתה באגף כוח אדם. היא בעלת תואר ראשון ושני במשפטים מאוניברסיטת תל אביב, ותואר שלישי במשפטים מאוניברסיטת בר-אילן. נושא עבודת הדוקטורט שלה היה "מהותם המשפטית של היחסים הנוצרים בגין הכספת הבנקאית", בהנחיית פרופ' סיני דויטש.
בשנים 1991–1997 עבדה כעורכת דין במחלקה המשפטית בבנק לאומי. מאז היא מתמקדת בפעילות אקדמית.
מתגוררת בתל אביב, נשואה לדורון שנער, עורך דין וסופר, ואם לשתי בנות.
באקדמיה.
פלאטו-שנער מלמדת בבית הספר למשפטים ובבית הספר למנהל עסקים במכללה האקדמית נתניה משנת 1997.
לימדה בנוסף, כמרצה מהחוץ, באוניברסיטה העברית, באוניברסיטת בר-אילן ובאוניברסיטת תל אביב.
היא מכהנת כראש המרכז לדיני בנקאות ורגולציה פיננסית, שייסדה במכללה האקדמית נתניה בשנת 2004.
בשנת 2007 זכתה בפרס קרן פורד לשימור ואיכות הסביבה, על מחקרה בנושא אחריות מַלווים בגין מימון פרויקטים הגורמים לפגיעה בסביבה.
פלאטו-שנער שימשה כחוקרת במכון למשפט השוואתי בלוזאן שווייץ; במכון מקס פלאנק למשפט פרטי בהמבורג; במעבדה לבנקאות באוניברסיטת לוקסמבורג; בפקולטה למשפטים באוניברסיטת הרווארד; באוניברסיטת הונג-קונג, בUCL לונדון; בקינגס קולג' לונדון; ועוד.
היא הוזמנה להרצות בפקולטות למשפטים באוניברסיטאות שונות בעולם, ביניהן: הסורבון בפריז; London School of Economics; אוניברסיטת פדואה באיטליה; טורו קולג' בארצות הברית; אוניברסיטת הונג קונג; אוניברסיטת דלהאוזי בהליפקס קנדה; אוניברסיטת Queen Mary, לונדון; בית הספר למשפטים קרדוזו, ניו יורק; אוניברסיטת סיינה, איטליה; אוניברסיטת צ'ינגחואה, בייג'ינג; ובאוניברסיטת קיוטו, יפן.
היא חברה בוועדה המייעצת של המכון האסיאתי למשפט פיננסי בינלאומי Asian Institute for International Financial Law באוניברסיטת הונג-קונג; בוועדה האקדמית של המרכז למשפט מסחרי CCLS באוניברסיטת Queen Mary בלונדון; השתתפה בצוות המחקר בדיני בנקאות בראשות פרופ' אודו רייפנר מאוניברסיטת המבורג; ובפרויקט המחקר הבינלאומי בנושא הוצאות התנהגות (Misconduct Costs) בראשות פרופ' רוג'ר מקורמיק מבית הספר לכלכלה של לונדון.
שימשה כחוקרת רגולציה בנקאית במכון ון ליר, השתתפה בפרויקט "אחריות המדינה, גבולות ההפרטה וסוגיית הרגולציה" וריכזה את תחום הרגולציה הבנקאית.
פלאטו-שנער חברה במספר אגודות משפטיות: חברת הנהלה באקדמיה הבינלאומית למשפט מסחרי וצרכני (International Academy of Commercial and Consumer Law); הארגון העולמי למשפטנים בשיטות משפט מעורבות (World Society of Mixed Jurisdiction Jurists); האקדמיה הבינלאומית להגנת הצרכן הפיננסי (IAFICO); האגודה הבינלאומית למשפט צרכני (IACL); האגודה הישראלית למשפט פרטי.
מנהיגות נשית.
בשנת 2010 נבחרה פלאטו-שנער על ידי פורום הנשים הבינלאומי להשתתף בתוכנית לפיתוח מנהיגות נשית של הפורום, תוכנית אליה נבחרות מדי שנה שלושים נשים מובילות מרחבי העולם. פרופ' פלאטו-שנער היא הישראלית השלישית שהשתתפה בתוכנית מאז יסודה בשנת 1990. במסגרת התוכנית השתתפה בקורס מנהיגות נשית בבית הספר למנהל עסקים בהרווארד, ובתוכנית "נשים מובילות שינוי גלובלי" בבית הספר למנהל עסקים INSEAD בפונטנבלו, צרפת. לרגל בחירתה לתוכנית היא זכתה במענק כספי מטעם הפדרציה של יהדות מיאמי.
בשנת 2011 נבחרה להשתתף בפרויקט מיוחד של המכון הבינלאומי לפוליטיקה וחברה בברלין, בשיתוף פעולה עם האו"ם – יוניצ"ף, בנושא מנהיגות נשית. החזון שלה לגבי העצמה נשית פורסם בספר "מנהיגות נשית – לומדים מהנשים המצליחות בעולם". הרווחים ממכירת הספר אשר תורגם לשפות רבות, נמסרו ליוניצ"ף לשם מימון תוכניות חינוך לילדות במדינות מתפתחות.
לא אחת הביעה את ביקורתה על תקרת הזכוכית הקיימת באקדמיה ועל הצורך בקידום נשים לדרגים הגבוהים במוסדות להשכלה הגבוהה.
מחקריה.
מחקריה של פרופ' פלאטו-שנער עוסקים בתחום המשפט הבנקאי והפיננסי, ובכלל זה דיני בנקאות, רגולציה פיננסית, אתיקה ופיננסים, אחריות אתית חברתית וסביבתית של מוסדות פיננסיים, הגנת הצרכן הפיננסי, אמצעי תשלום – תוך התמקדות באמצעי התשלום הדיגיטליים, פינטק ושירותים פיננסיים מבוססי בינה מלאכותית.
יחסי בנק-לקוח והגנת הצרכן הבנקאי.
במחקריה השונים ניכרת תפיסה צרכנית המצביעה על הצורך במתן הגנה רחבה ללקוחות הבנקאיים. בהתאם, היא מצדדת בהטלת נורמות אתיות מחמירות על הבנקים והמוסדות הפיננסיים ביחסיהם עם לקוחותיהם. עם זאת היא מזהירה מפני הטלת אחריות יתר על המוסדות הפיננסיים, ושואפת לאיזון בין האינטרסים של הצדדים תוך הכרה בחשיבות השמירה על יציבות המערכת הבנקאית והפיננסית.
אחד מחידושיה הוא הכפפת הבנק ל"חובת גילוי במובן הרחב". "חובת הגילוי במובן הרחב" כוללת לא רק מסירת נתונים אינפורמטיביים בנוגע לעסקה, אלא גם חובת הסבר רחבה הכוללת התייחסות לכל היבטיה של העסקה, וכן חובה לוודא - ככל שניתן - שהלקוח אכן הבין את מהותה של העסקה והסכים לה. את "חובת הגילוי הרחבה" היא מציעה להרחיב ולהחיל גם כלפי ערבים וכלפי ממשכנים. גישתה זו אומצה על ידי בית המשפט העליון בפסקי דין שונים.
נושא נוסף שבו עסקה בהרחבה הוא הסודיות הבנקאית, או הזכות לפרטיות פיננסית. זאת בעיקר נוכח התרחבות חובות הגילוי מכוח דין, וכן לאור חדירת הטכנולוגיות המודרניות לתחום הפיננסי והחשש לשימוש בלתי ראוי במידע הפרטי של לקוחות.
חובת האמון הבנקאית.
אחד התחומים העיקריים עימם מזוהה פלאטו-שנער הוא חובת האמון הבנקאית. היא עסקה בכך במאמרים רבים שפרסמה בישראל ומחוצה לה, וכן בספרה "דיני בנקאות – חובת האמון הבנקאית" שראה אור בשנת 2010 בהוצאה לאור של לשכת עורכי הדין, וכן בספר שערכה בנושא "חובת האמון במשפט הישראלי" בהוצאת נבו 2016.
פלאטו-שנער מציגה גישה מאוזנת לחובת האמון הבנקאית. מחד גיסא, היא קוראת להרחבת חובת האמון כלפי לקוחות, ערבים וממשכנים. כמכשיר להבטחת התנהגות הוגנת מצד הבנק. מאידך גיסא, היא מדגישה כי חובת האמון, הגם שמטילה על הבנק רף התנהגות גבוה במיוחד, אינה הופכת את הבנק לאפוטרופוס של הלקוח. כמו כן היא מסתייגת מהרחבת חובת האמון כלפי צדדים שלישיים אחרים. במיוחד היא מבקרת את הרעיון של חובת אמון כלפי כלל הציבור.
המסקנות השונות המובאות בספרה ובמאמריה אומצו על ידי בית המשפט העליון בפסקי דין שונים והפכו לתקדימים מחייבים.
רגולציה פיננסית.
בשנת 2016 פרסמה את ספרה Banking Regulation in Israel - Prudential Regulation versus Consumer Protection (בהוצאת Wolters Kluwer), הסוקר בצורה מקיפה את הרגולציה הבנקאית בישראל. בשנת 2019 ראה אור תרגום של הספר לסינית.
בספרה ובמאמריה עוסקת פלאטו-שנער במתח בין שני תפקידיו של הפיקוח על הבנקים – שמירה על יציבות המערכת מול הגנת הצרכן הבנקאי. נושא קשור בו עסקה הוא מבנה הרגולציה על הגופים הפיננסיים בישראל וחלוקת הפיקוח בין הרגולטורים הפיננסיים השונים. בנושא זה היא הביעה הסתייגות מאימוץ המודל הדו-ראשי ("Twin Peaks") בישראל.
נושאים נוספים בהם עסקה: מודלים רגולטוריים חליפיים בשווקים הפיננסיים כגון "חוק רך" וקודים אתיים; תפקידם של המוסדות הפיננסיים הבינלאומיים כקובעי מדיניות ומתקיני סטנדרטים; פיקוח על העמלות הבנקאיות; שיימינג רגולטורי כמכשיר אכיפה בתחום הבנקאי; בחינת הענישה ועלויות ההתנהגות של הבנקים; ועוד.
אחריות אתית, חברתית וסביבתית של מוסדות בנקאיים ופיננסיים.
אחד מתחומי המחקר של פלאטו-שנער הוא האחריות האתית, החברתית והסביבתית המוטלת על הבנקים והמוסדות הפיננסיים. לפי תפיסתה, למרות שמדובר בגופים עסקיים שמטרתם רווח, שיקולי הרווח אינם השיקול הבלעדי שעליהם לשקול. כגופים המנהלים את כספי הציבור מוטלת עליהם אחריות להנהיג ערכים של מוסר אישי וארגוני ולהבטיח את יישומם בפעולת הארגון, וזאת גם במחיר פגיעה אפשרית ברווחיות. פלאטו-שנער תומכת בהקמת בנקים קואופרטיביים בישראל.
אמצעי תשלום ושיטות מימון.
תחום התמחות נוסף של פלאטו-שנער הוא אמצעי תשלום. על סמך בקיאותה בדיני שטרות, הציע לה אהרן ברק נשיא בית המשפט העליון לשעבר, לכתוב את המהדורה השנייה לספרו "מהותו של שטר", ספר אשר ראה אור בתחילת שנות השבעים. עם התפתחות אמצעי התשלום הדיגיטליים התרחבה כתיבתה גם לתחום זה.
כמו כן עסקה בהיבטים המשפטיים של שיטות מימון שונות, כגון ליווי פיננסי לפרויקטים של בנייה, ומסגרות אשראי בחשבון עובר ושב. התקדים שנקבע בבית המשפט העליון בנושא עיקול מסגרות אשראי מבוסס על כתיבתה בנושא וכך גם התקדים בנושא כישלון תמורה מלא בדיני שטרות.
שירותים פיננסיים מבוססי טכנולוגיה (פינטק).
בעקבות חדירתן של הטכנולוגיות המודרניות לתחום הפיננסי החלה פלאטו-שנער לכתוב גם בתחום זה. מחקריה בתחום עוסקים באמצעי התשלום הדיגיטליים, חיתום אשראי אלגוריתמי, משטר השיתוף בנתוני אשראי, ויישומי בינה מלאכותית בשירותים הפיננסיים. כן התייחסה לשיטת "ארגזי החול" הרגולטוריים (סנדבוקס) כאמצעי לפיתוח החדשנות בתחום. בצד ההכרה בתרומתן של הטכנולוגיות המודרניות לפיתוח החדשנות היעילות והתחרות בתחום הפיננסי, היא הצביעה גם על סיכונים שעלולים לנבוע מהן, כגון חשש להפליה, פגיעה בפרטיות והיחלשות האוטונומיה האישית.