בבחירות לפרלמנט האירופי בשנת 2009 זכתה מפלגתו של אורבן ברוב מוחץ בקרב מצביעי הונגריה. הניצחון בבחירות אלו היה הקדמה לתוצאות בבחירות הלאומיות של שנת 2010, בהן זכו אורבן ומפלגתו ברוב גדול של 52% מהקולות - רוב המאפשר שינויים דרסטיים ורפורמות מרחיקות לכת. אורבן קיבל לידיו כלכלה במצב משבר, כאשר למרות סיוע של 25 מיליארד דולר מהבנק העולמי ומקרן המטבע הבינלאומית בשנת 2008, מדינתו מתקשה להתמודד עם משבר חובות, והוא פנה מיד לניסיונות לחלץ את המדינה ממשבר, ופתח את כהונתו עם שורה של קיצוצים.
מפלגתו של אורן זכתה בבחירות לפרלמנט בשנת 2010, 2014, 2018 ו-2022, והוא כיהן ברציפות כראש ממשלת הונגריה לאורך כל העשור השני של המאה ה-21 ועד ההווה. הונגריה תחת שלטונו שאפה למצב עצמה כחלוצה של מודל של "דמוקרטיה לא ליברלית".
לאורך שלטונו הוביל אורבן מספר צעדים שתומכיו ראו כחיזוק של המשילות בהונגריה ומתנגדיו ראו כאיום על הדמוקרטיה והחלשה מכוונ. של האופוזיציה. בסוף שנת 2011 עבר חוק לפיו מפלגתו תוכל להחזיק בשני שלישים מהמושבים בפרלמנט ההונגרי גם אם זכתה ב-25% מהקולות, וכך יכלה מפלגתו להעביר חוקים בעזרת רוב בפרלמנט ללא צורך בשיתוף פעולה עם מפלגות נוספות. בנוסף, השתמש במספר סמכויות שהיו ברשותו לשינוי מפת ההצבעה על פי מחוזות, כך שמחוזות בהם היה צפוי להפסיד יחולקו באופן שונה כדי לחזק את היתרון של מפלגתו.
בשנת 2011 העביר אורבן את "חוק התקשורת", לפיו כל ערוצי השידור נדרשו לספק "סיקור חדשותי מאוזן", כאשר הגורם המחליט האם הסיקור מאוזן הוא ועדה בשליטת הממשלה. קנסות כבדים למפרים את החוק, וחוסר בהירות לגבי מהו "סיקור חדשותי מאוזן" סייעו לאורבן לקבל את תמיכת התקשורת המקומית. בשנים שלאחר מכן השתמש אורבן בקשריו ובתמריצים שונים כדי למנוע פרסום ומימון מכלי התקשורת שלא שיתפו פעולה עם הממשל. בדיקה של אתר החדשות ההונגרי אטלטזו, שעקבה אחר ההצלחה של המהלך מבחינת אורבן, מצאה שבשנת 2015 מספר כלי התקשורת הפרו-ממשלתיים היה 31, ואילו בשנת 2019 הגיע למעלה מ-500, כאשר לאורך הדרך נסגרו כלי תקשורת בולטים אשר היו מזוהים עם האופוזיציה, ביניהם עיתון ה-Nepszabadsag המזוהה ביותר עם האופוזיציה. כלי תקשורת שמשתפים פעולה עם השלטון קיבלו במקביל פריבילגיות שונות, כמו אפשרות בלעדית להשתתף במכרזים, והימנעות מרגולציות שונות שכלי תקשורת אחרים היו כפופים להן, וכן נהנים מפרסום נדיב מטעם מוסדות ממשלתיים.
באותה שנה העביר אורבן חוקה חדשה, אשר עברה ברוב של שני-שלישים מהפרלמנט על רקע הפגנות של רבבות מפגינים בהונגריה ומחאה רשמית מטעם האיחוד האירופי. בשנים אלו צמצמה ממשלת אורבן את הנגישות של גופי תקשורת למידע ממשלתי.
בשנת 2013 המשיכה ממשלתו של אורבן במדיניות צנע כלכלי. במקביל קודמו צעדים שחייבו חברות שירות הונגריות להפחית את החיובים. צעדים אלו הגבירו את הפופולריות שלו אורבן לקראת הבחירות של שנת 2014.
בשנת 2014 התמודד אורבן בשתי מערכות בחירות - לראשות הונגריה וכסגן נשיא EEP לאיחוד האירופי. אורבן זכה בשני ניצחונות מרשימים. בבחירות של EEP לאיחוד האירופי זכתה מפלגתו בלמעלה מ-50% מהקולות מקרב המצביעים ההונגרים.
באירופה, פעל אורבן לקדם מהלכים להפחתת כניסתם של מהגרים ופליטים להונגריה, והשתמש בין השאר גם בזכות הווטו של הונגריה באיחוד האירופי בשביל לחזק את מעמדה של המדינה בנושא זה. אורבן נקלע לעימותים שונים עם גורמים באיחוד האירופי סביב הנושא. בשנת 2015 הקימה ממשלתו של אורבן גדר תיל לאורך גבול הונגריה עם סרביה כדי לצמצם את גל המהגרים והפליטים המבקשים להיכנס למדינה, בדרכם מהמזרח התיכון ואפריקה אל מדינות מערב אירופה. אורבן תיאר את בעיית ההגירה כ"בעיה גרמנית" והצטרף למנהיגים אחרים ממזרח אירופה בקריאות לקביעת מכסות חובה לקליטת מהגרים בקרב כלל מדינות האיחוד האירופי.
במשך העשור קידם אורבן מינויים של חברים לשעבר ממפלגתו לראש מוסדות שונים שתפקידם פיקוח על המדינה, כמו משרד מבקר הוצאות המדינה והמשרד המפקח על תביעות פליליות. בנוסף, החל להדק את הביקורת הממשלתית על ארגונים לא ממשלתיים, והשמיע טענות של דה-לגיטימציה כלפיי ארגונים שקיבלו מימון מחוץ להונגריה.
באמצע העשור התייצבה כלכלת הונגריה לאחר שנים של משבר. לקראת הבחירות של שנת 2018 העביר אורבן הטבת מס לזוגות צעירים עם מספר ילדים שהעלתה את הפופולריות שלו.
לקראת הבחירות בשנת 2018 הרבה אורבן להשתמש ברטוריקה נוצרית, בניסיון למצב עצמו כמגן הנצרות כנגד גל ההגירה המוסלמי. בנוסף גברה בהדרגה הרטוריקה שלו כנגד ג'ורג' סורוס, שלטענת אורבן השפיע במגוון דרכים על רבות מבעיותיה של הונגריה. באפריל 2018 מפלגתו זכתה במספר הקולות הרב ביותר, והוא הצליח להרכיב קואליציה עם 133 מתוך 199 מושבים בפרלמנט, והתמנה לקדנציה שלישית ברציפות כראש ממשלה (רביעית סך הכול).
לאחר הבחירות הדגיש אורבן חקיקה נגד "אויבים מוסריים, פוליטיים וחוקיים", ובכלל זאת מספר חוקים אשר כוונו ספציפית כדי לצמצם את השפעתו של ג'ורג' סורוס על הונגריה. בעקבות חוקים אלה הוטל מס של 25% על תרומות תושבים זרים לארגונים לא ממשלתיים. בנוסף, חוקק חוק נגד תמיכה של ארגונים לא ממשלתיים במהגרים שאינם נמצאים ברישום ההונגרי.
אחד התחומים בו התמקד אורבן היה הרשות השופטת בארצו. טרם תקופת שלטונו של אורבן מונו שופטי בית המשפט החוקתי בידי חברי ועדות מכל המפלגות, אולם בתקופת שלטונו שינה את הקריטריונים כך שרוב השופטים הם מינויים מטעם מפלגת השלטון, וגם אלו שאינם נתונים לפיקוח. בדצמבר 2018 אישרה ממשלת אורבן את הקמתה של מערכת בתי משפט חלופית. בראש מערכת המשפט עומד שר המשפטים ההונגרי, והוא אחראי על מינוי וקידום השופטים. מערכת המשפט החלופית עוסקת בתיקים הנוגעים למנהל ציבורי, בנושאים של פוליטיקה, שחיתות שלטונית, הזכות למחאה ועוד. מערכת המשפט המסורתית ממשיכה לפעול, אולם לא עוסקת יותר בפיקוח על הרשות המבצעת. אורבן קידם נושא זה בטענה שמערכת המשפט החלופית תהייה יעילה יותר ועצמאית יותר.
אורבן מרבה להתייחס לנושא הדמוגרפי בארצו, ומנסה לעודד נשים הונגריות להרבות וללדת כדי לחזק את הריבוי הטבעי. בתחילת שנת 2019 הכריז שאימהות שלהן ארבעה ילדים או יותר יהיו פטורות מתשלומי מס.
מדיניותו של אורבן בנושאים שונים הובילה למתיחות בין ממשלתו לבין האיחוד האירופי. מנהיגים אירופים ביקר את מדיניותו כלפי פליטים ואת החוקים שפגעו, לתפיסתם, בראשות השופטת, בתקשורת ובאיכות הדמוקרטיה במדינה. בספטמבר 2019, הפעיל הפרלמנט האירופי את סעיף 7 באמנת האיחוד האירופי נגד הונגריה. מהלך זה היה המשמעותי והתקיף ביותר שננקט עד כה נגד מדינה החברה באיחוד. בעקבותיו נשללו חלק מזכויותיה של הונגריה באיחוד. אורבן כרת ברית פוליטית עם פולין כדי לנטרל מהלך אפשרי שישלול את זכות ההצבעה שלו. בבחירות לפרלמנט האירופי בשנת 2019 קיבל 52% מהקולות של המצביעים בהונגריה. יחסיה של מפלגת הפידס עם קואליציית ה-EEP הפכו למורכבים יותר על רקע ההליך שהופעל נגד הונגריה.
ב-11 במרץ 2020 הכריז אורבן מצב חירום על רקע התפשטותה של מגפת הקורונה באירופה. ב-30 במרץ העביר הפרלמנט ההונגרי חוק המאפשר לאורבן לשלוט מתוקף צווים, אשר יכול אורבן לנפק ללא צורך באישור או דיון, כל זמן שמצב החירום בתוקף, ובמקביל מאפשר לאורבן להאריך את מצב החירום לפי שיקול דעתו. החוק עורר ביקורת קשה באופוזיציה המקומית, ארגוני זכויות אדם ומוסדות בינלאומיים ביניהם המועצה האירופית, כאשר הביקורת העיקרית התמקדה בכך שהסמכויות החדשות אינן בעלות תוקף תפוגה ברור.
לקראת הבחירות של שנת 2022, על רקע המשבר שנגרם בעקבות מגפת הקורונה, ופרשיות שונות של חברי מפלגת הפידס, התאחדו 6 מפלגות מהאופוזיציה של הונגריה, בקשת פוליטית רחבה מהימין הקיצוני ועד למפלגה הליברלית, שהכריזו שיבחרו יחד נציג משותף לראשות הממשלה, במטרה מוצהרת להביא לסיום "עידן אורבן". בראש המפלגה המאוחדת יעמוד בבחירות פטר מארקי-זאי. אף על פי כן, אורבן הביס את יריביו גם בבחירות הללו, כאשר מפלגתו זוכה ב-53% מהקולות, וב-135 מושבים בפרלמנט. עם 54.18% מהקולות, פידס קיבלה את נתח הקולות הגבוה ביותר של כל מפלגה מאז נפילת הקומוניזם ב-1989.
בשנת 2022, ממשלתו הכריזה על מצב חירום במדינה עקב הפלישה הרוסית לאוקראינה. אורבן תמך בחלק מהצעדים של מדינות אירופה נגד רוסיה, אך הוא הוביל את הלחץ למיתונם של ומנע מהאיחוד להטיל חרם מלא על שוק האנרגיה הרוסי. בעקבות החלטת האיחוד האירופי להקפיא את היכולת של הונגריה להשתמש בתקציב הפיתוח של הארגון, הכריז אורבן על מצב חירום שבמסגרתו חברות נדרשות להעביר "רווחי יתר" כדי לחזק את תקציב המדינה.
ביולי 2022, הנהיג מדיניות צנע. למשל, בוצע קיצוץ בהוצאות והקפאה של מימון ממשלתי בסך 1.4 מיליארד דולר, וגם נקבעה הגבלת סובסידיות בנות עשור ששמרו את חשבונות החשמל של משקי הבית נמוכים מאוד ביחס למחירי השוק. היא סימנה את שינויי המדיניות הגדולים ביותר של אורבן מאז 2010, אז השיק קמפיין בחירות שהתבסס על מדיניות כלכלית נדיבה כדי לחזור לתפקיד ראש הממשלה ולרכז סביבו כוח. שינוי המדיניות של אורבן הגיע כאשר האינפלציה הייתה בשיא של שני עשורים, המטבע הלאומי נחלש, כספי האיחוד האירופי הוקפאו לאור מחלוקת בין חששו של ארגון על סטנדרטים דמוקרטיים, ובמדינה חששו כי רוסיה תעצור את משלוחי הגז הטבעי לאירופה.
רק לפני כמה חודשים, לפני הבחירות לראשות הממשלה באפריל 2022, אורבן הגדיל הוצאות ממשלתיות והתחייב להשאיר את הסובסידיות לשירותי התשתיות.