ב-22 בספטמבר 2020 הושאל מוראטה מאתלטיקו מדריד ליובנטוס לעונה אחת תמורה 10 מיליון אירו, עם אפשרות רכישה בסיומה של 45 מיליון אירו. ליובנטוס ניתנה אפשרות להאריך את תקופת ההשאלה בעוד עונה עבור 10 מיליון אירו נוספים, ובמקרה כזה ירד סכום הרכישה ל-35 מיליון אירו. מוראטה ערך את הופעת הבכורה המחודשת שלו ביובנטוס ב-27 בספטמבר, בתיקו 2-2 מול רומא, כשבמשחק הליגה הבא כבר כבש מול קרוטונה, שלושה ימים מאוחר יותר כבש צמד מול דינאמו קייב במסגרת שלב הבתים של ליגת האלופות. מוראטה סיים את העונה עם 11 שערים ותשעה בישולים בליגה והוסיף 6 שערים בליגת האלופות. ב-15 ביוני הודיעה יובנטוס שהחלוץ ישחק במועדון עונה נוספת כמושאל לאחר מימוש האופציה בחוזה.
קריירה בינלאומית.
מוראטה זומן לנבחרת ספרד עד גיל 17 במסגרת גביע העולם בשנת 2009 בניגריה. הוא שיחק 4 משחקים והבקיע 2 שערים. בהמשך, שיחק בנבחרת עד גיל 19 בטורניר שנערך ביפן, הוא עזר לנבחרתו לסיים במקום השני, לאחר המארחים-היפנים. בשנת 2013 זומן מוראטה לשחק בנבחרת ספרד עד גיל 21 באליפות אירופה עד גיל 21 שנערכה בישראל. בהופעת הבכורה שלו בנבחרת, כבש את שער הניצחון מול רוסיה בדקות הסיום כאשר עלה כמחליף, גם במשחקו השני, מול גרמניה, הבקיע גם כן את שער הניצחון, בדקה ה-86, ובמשחקו השלישי, נגד הולנד, כבש את השער הראשון בניצחון 3:0. בסופו של דבר, זכתה ספרד באליפות, ומוראטה, סיים כמלך השערים של התחרות.
מוראטה ערך את הופעת הבכורה בנבחרת הבוגרת של ספרד ב-15 בנובמבר 2014 בניצחון 3:0 נגד בלארוס במסגרת מוקדמות יורו 2016, באותו קמפיין, כבש גם את שער הבכורה שלו במדים הלאומיים בניצחון 0–1 על אוקראינה, במשחק שנערך במרץ 2015.
חיים אישיים.
ב-10 בדצמבר 2016, התארס מוראטה עם אליס קמפלו האיטלקייה, וב-17 ביוני בהמשך אותה השנה, נישאו השניים בוונציה. ב-29 ביולי 2018 נולדו לזוג תאומים, אלסנדרו ולאונרדו, ולכבוד התאריך, שינה את מספר חולצתו, מ-9 ל-29. ב-29 בספטמבר 2020 נולד בנו השלישי אדוארדו.
מוראטה הוא בנם של לסוסנה מרטין ואלפונסו מורטה, אביו מעורב מאוד במשא ומתן של בנו עם המועדונים בהם שיחק, לצד סוכנו, חואנמה לופז.
במרץ 2014, גילח מוראטה את ראשו לאות סולידריות עם ילדים חולים, ואמר "ילדים עם סרטן רוצים להסתפר אבל הם לא יכולים, אז עשיתי לעצמי כמו אותו הדבר".
הורקנוס לבית טוביה
הורקנוס לבית טוביה היה בנו הצעיר של יוסף בן טוביה, גובה המסים באזור ארץ ישראל שחי בתקופת בית שני תחת השלטון ההלניסטי. על פי בקשתו של האב, יצא הורקנוס למצרים ורכש את חיבתו והגנתו של המלך התלמי. בשובו ארצה, נלחם הורקנוס באחיו שניסו להורגו, הרג שניים מהם, וספג בוז מצד אביו בגלל התנהלותו הכלכלית. הוא ברח לארץ שמעבר לנהר הירדן, בנה אחוזה וגבה מיסים מתושבי המקום. לאחר עליית אנטיוכוס אפיפאנס לשלטון בשנת 175 לפנה"ס, שׂם הורקנוס קץ לחייו.
סיפורם של יוסף והורקנוס ממשפחת בית טוביה מתואר באריכות בספר "קדמוניות היהודים" שכתב יוסף בן מתתיהו. אף שהסיפור מאופיין בקווים אגדתיים שמעלים ספק לגבי אמינותו ההיסטורית, הוא מהווה מקור שאפשר ללמוד ממנו על מצבם החברתי והתרבותי של היהודים בארץ ישראל בתקופה שלפני פרוץ מרד החשמונאים. הורקנוס ומשפחתו היו בני המעמד הגבוה בארץ ישראל וקיימו קשר קרוב עם השלטונות התלמיים. קשר זה השפיע על אורח חייהם: הם אימצו מאפיינים הלניסטיים שבמקרים רבים עמדו בסתירה למצוות היהדות. כיום, חוקרים רבים סבורים שבני טוביה היו מראשוני המתייוונים וסיפורם מתאר את ראשית תופעת ההתייוונות בקרב היהודים, בעיקר מהמעמד הגבוה, בתקופה ההלניסטית בארץ ישראל.
תיארוך תקופתו של הורקנוס שנוי במחלוקת בין החוקרים. זהותו של המלך תלמי המוזכר בסיפור אינה ידועה, והזיהוי נע בין תלמי השלישי (246–222 לפנה"ס), תלמי הרביעי (222–204 לפנה"ס) או תלמי החמישי (204–181 לפנה"ס).
בנוסף נזכר שמו של הורקנוס בספר מכבים ב' כאשר חוניו השלישי טען שהוא שומר חלק מאוצרו בבית המקדש.
רקע היסטורי.
ארץ ישראל, שמאז ימי קדם הייתה חלק מתרבות המזרח הקרוב הקדום, נכבשה בשנת 332 לפנה"ס על ידי אלכסנדר הגדול. לאחר מותו ב-323 לפנה"ס, במהלך מסעו לכיבוש האימפריה הפרסית, התפרקה האימפריה שהקים, ואת מקומו תפסו דיאדוכים. אלה לחמו זה בזה על השליטה בשטחים העצומים שכבש אלכסנדר בסדרת מלחמות שנקראו מלחמות הדיאדוכים. גורלה של ארץ ישראל הוכרע בשנת 301 לפנה"ס במהלך מלחמת הדיאדוכים הרביעית. הקואליציה בראשותם של סלאוקוס הראשון, ליסימאכוס ותלמי הראשון הביסה את אנטיגונוס מונופטלמוס ואת בנו דמטריוס פוליוקרטס.
על פי תנאי ההסכם בין תלמי הראשון לסלאוקוס הראשון, הייתה אמורה קוילה סוריה, שארץ ישראל הייתה חלק ממנה, לעבור לשליטת בית סלאוקוס, אך תלמי שמר אותה לעצמו. לאורך המאה ה-3 לפנה"ס נערכו מספר מלחמות שנקראו המלחמות הסוריות על השליטה בקוילה סוריה, שכללה גם את פיניקיה. בסופן הצליח אנטיוכוס השלישי להביס את צבאותיו של תלמי החמישי בקרב בניאס שהתקיים בשנת 200 לפנה"ס, והביא לו את הניצחון במלחמה הסורית החמישית (195-202 לפנה"ס). כתוצאה מהניצחון הסלאוקי עברה ארץ ישראל לשליטת האימפריה הסלאוקית.
היהודים שחיו באזור חילת-סוריה באותה תקופה, הושפעו מהתרבות ההלניסטית וממאבקי הכוח על האזור. על רקע המתיחות התמידית בין מצרים התלמיית לממלכה הסלאוקית, צמחו כוחות ששאפו לחזק את הצדדים השונים במערכה. המאורעות בסיפור התקיימו לכאורה לאחר ניצחונה של הממלכה הסלאוקית במלחמה הסורית החמישית ועל רקע עלייתה והתחזקותה של הרפובליקה הרומית ממערב.
סיפורו של הורקנוס.
סיפוריהם של יוסף בן טוביה ובנו הורקנוס מובאים באריכות בקדמוניות היהודים.
לאחר המלחמה הסורית החמישית, הצהיר אנטיוכוס השלישי (שמלך בשנים 223–187 לפנה"ס) על נאמנותו ואהבתו לירושלים, שנפגעה מהמלחמות הסוריות בצורה קשה, והבטיח לשקמה. אנטיוכוס העניק לתלמי החמישי (שמלך בשנים 204–181 לפנה"ס) את בתו קלאופטרה לאישה ואת אזור חילת-סוריה כנדוניה, והם הסכימו ביניהם על חלוקת המיסים באזור. על פי ההסכם, אף על פי שהאזור נכבש על ידי הסלאוקים, תושביו שילמו מיסים לממלכה התלמיית.
באותה תקופה סירב הכהן הגדול חוניו בן שמעון לשלם מיסים לממלכה התלמיית. הסירוב עורר את כעסו של המלך תלמי, שבתגובה שלח שליח לירושלים שאיים על חוניו. יוסף בן טוביה, בן אחותו של חוניו, נמצא באותה עת בירושלים והחליט להתערב בנעשה. יוסף ניסה לשכנע את חוניו לשלם את המס על מנת שלא להכעיס את המלך המצרי, אך חוניו סירב ויוסף הציע שהוא בעצמו ילך למצרים על מנת לשכך את זעמו של המלך. יוסף כינס אספה בירושלים וזכה לתמיכה מהעם ולאחר מכן אירח את השליח המצרי בביתו וזכה לתמיכתו ולהילולו בפני המלך. יוסף לווה כסף ממספר שומרונים על מנת לממן את מסעו והגיע לאלכסנדריה. הוא הרשים את המלך בחוכמתו ובשנינותו והתחבב עליו. יוסף שכנע את המלך למנות אותו לגובה המיסים הראשי של אזור חילת-סוריה, פיניקיה ויהודה (שירושלים נכללה בתוכו). המלך הסכים למנות אותו לתפקיד והוא ביצע אותו במשך 22 שנה.
הורקנוס היה בנו השמיני של יוסף מאשתו השנייה. על פי המסופר בקדמוניות היהודים, באחת מנסיעותיו של יוסף בן טוביה ואחיו סולימיוס (בתרגום שליט: שלום) לאלכסנדריה, הוא התאהב ברקדנית נוכריה שהשתתפה באחד המשתאות. יוסף התוודה בפני אחיו על התשוקה האסורה לאותה רקדנית. אחיו של יוסף הבטיח לעזור לו, אך במקום להביא לו את הרקדנית, קישט את בתו והביא אותה אל יוסף בלילות. יוסף השתוי לא זיהה את אחייניתו ושכב עמה. לאחר כמה לילות סיפר יוסף לאחיו על אהבתו לרקדנית והתייעץ איתו איך לפעול. בתגובה, גילה לו אחיו ששלח אליו את בתו, שכן העדיף להמיט קלון על בתו מאשר לראות את יוסף ממיט קלון על עצמו, ולכן הוא יכול לקחת אותה לאישה. יוסף לקח את בת אחיו לאישה והיא ילדה לו את הורקנוס.
הורקנוס מתואר כחכם מבין אחיו והאהוב ביותר על אביו. יוסף העמיד את הורקנוס במבחן ושלח אותו לזרוע באדמתו עם 300 צמדי בקר, ללא מושכות עול. הורקנוס העדיף שלא לבזבז זמן ולחכות לשליחים שיביאו את מושכות העול מאביו (כפי שיעצו לו נהגי השוורים) ובחר לשחוט חלק מהשוורים ולהכין מעורם מושכות עול חדשות. יוסף העריך את בחירתו של בנו וביטא אליו חיבה גדולה, דבר שעורר את קנאת אחיו של הורקנוס. כאשר נולד לתלמי בן, שאל יוסף הזקן את בניו מי רוצה ללכת לברכו במקומו. כולם סירבו מלבד הורקנוס שהתנדב לצאת. הורקנוס הבטיח לאביו שיחיה חיים צנועים ועל כן הוא איננו צריך סכום גבוה של כסף, והציע לאביו לבקש מאָרִיוֹן, סוכן ביתו של יוסף באלכסנדריה, להיות אחראי למתנה. יוסף הסכים ושיבח את בנו על צניעותו וחסכנותו. לאחר צאתו של הורקנוס כתבו אחיו לרעי המלך וביקשו להורגו.
הורקנוס הגיע למצרים וביקש מאריון סכום של אלף כיכרות (בניגוד לעשר כיכרות לפי הערכתם של אריון ושל יוסף). אריון סירב ונזף בהורקנוס, והאחרון בתגובה הכניס אותו לכלא. המלך תלמי שמע על מעשה זה וקרא להורקנוס לשיחה על מנת לברר את העניין. בתגובה, הסביר לו הורקנוס שעל מנת לזכות בכבוד מכלל העם יש להעניש גם אנשים בדרגים הגבוהים: . תשובה זאת הרשימה את המלך שהעריך את חוכמתו של הורקנוס.