מרבית המזון לחתולים שנקנה בחנויות לחיות מגיע בצורה יבשה וידוע בשל כך כ"אוכל יבש לחתולים". זהו אוכל שלרוב מבושל בחום ולחץ גבוהים ולאחר הבישול ניתן לרסס עליו שומן (כדי לשפר את טעמו) ואף לעיתים להוסיף מרכיבים קלים אחרים כמו ויטמינים. מזון יבש לרוב נארז בשקיות נייר אטומות.
מלבד האוכל היבש, בחלק גדול מאירופה ובארצות הברית נמכר בחנויות "מזון רטוב לחתולים" בקופסאות שימורים או בשקיות.
המהומות הגזעיות בטלסה
פרעות טלסה
ג'ורג'יה מיי פוט
ג'ורג'יה מיי פוט (Georgia May Foote) נולדה ב־11 בפברואר 1991. פוט היא שחקנית ודוגמנית אנגליה הידועה בעיקר כמי שגילמה בין השנים 2005–2008 את אליסון סימונס בסדרת הדרמה לנוער של ה־BBC "גראנג' היל" (Grange Hill) ואת קייטי ארמסטרונג באופרת הסבון Coronation Street בין השנים 2010–2015. בשנת 2015 התמודדה פוט בתוכנית הכישרונות של ה־BBC לסלבריטאים, Strictly Come Dancing ודורגה במקום ה־98 ברשימת הנשים הסקסיות ביותר של מגזין הגברים FHM באותה שנה.
בצעירותה.
פוט למדה בבית הספר התיכון אלטון בעיר בורי שבמנצ'סטר רבתי ומאוחר יותר למדה בבורי קולג'. לפוט אחות גדולה בשם קייטי.
קריירה.
פוט הופיעה בתפקידים קטנים בטלוויזיה הבריטית מאז 2004. היא גילמה את אנג'לה פיירלי, קורבן רצח בסדרת המותחן הפסיכולוגי Conviction, ואת שארלי ווית'ם בסדרה "החיים על מאדים". פוט גילמה גם בתפקיד רוזי בסדרת הדרמה Sorted; בתפקיד קייטי בארנס באופרת הסבון "רופאים"; בתפקיד ג'ניפר ת'ורבר בסדרת הדרמה Casualty של ה־BBC (ב־20 בספטמבר 2008); בתפקיד ג'ולי טיניסווד בסדרת הדרמה ההיסטורית Heartbeat (ב־3 במאי 2009); בתפקיד בריוני באופרת הסבון "אמרדייל" (באפריל 2010); ובתפקיד ג'מה במיני סדרה "זו אנגליה 86". פוט שיחקה גם את לורן בסרט הקצר "אבנים מכותנה" והופיעה בשני תשדירי שירות בטלוויזיה נגד אלימות במשפחה. פוט הופיעה בתפריד אורח באופרת הסבון Coronation Street בתפקיד ג'ס בורוז (ב־18 בינואר 2010) והחל מיולי 2010 קיבלה דמות חדשה וקבועה בסדרה – קייטי ארמסטרונג. פוט עזבה את התוכנית בשנת 2015 כדי לגלם תפקידים אחרים, לקדם את קריירת הדוגמנות שלה ולפתח את תחומי עניין ופרויקטים נוספים.
בשנת 2013 פוט הייתה מועמדת לתואר השחקנית הסקסית ביותר בטקס פרסי אופרות הסבון הבריטי, אך הפסידה לשחקנית מישל קיגן שגילמה את טינה מקינטייר בסדרה Coronation Street. בשנת 2014 היא הייתה מועמדת בשנית לאותו התואר אך אך גם הפעם זכתה בו למישל קיגן. בשנת 2015 דורגה פוט במקום ה־98 מתוך 100 הנשים הסקסיות ביותר של מגזין הגברים FHM לצד קיגן שדורגה במקום הראשון. הייתה זו הפעם הראשונה שבה דורגו שתי כוכבות מאותה אופרת סבון בצמרת 100 המובילות בסקר.
פוט חתמה על חוזה עם סוכנות הדוגמנות Select Model Management באוקטובר 2014.
פוט הופיעה כאורחת וכמתמודדת במספר תוכניות טלוויזיה וביניהן: Fake Reaction, All Star Family Fortunes, BBC Breakfast, Celebrity Juice ו־Loose Women.
רפאל גולדברג
רפאל גולדברג (בהונגרית: Goldberg Rafael; פאפה, 1 ביולי 1841 – בודפשט, 22 ביוני 1900) היה דוקטור לפילוסופיה ורב הונגרי.
ביוגרפיה.
רפאל גולדברג היה בנו של יוסף שלמה גולדברג. הוא סיים את הגימנסיה בעיר הולדתו פאפה ואת שלוש שנות האוניברסיטה וכן את בית המדרש לרבנים בברסלאו (ורוצלב), שם ניגש בשנת 1869 לבחינת הסמיכה לרבנות. לאחר מכן נבחר לרב הקהילה היהודית בבודה ולאחר מכן לרב ראשי. משנת 1871 הוא היה ברובע 2 בבודפשט (בודה) גם מורה ללימודי הדת היהודית בבית ספר ממלכתי הריאלי. מותו נגרם על ידי דלקת בכליות.
הוא הובא למנוחות בבית הקברות היהודי פרקשרט.
משפחתו.
אשתו הייתה עמליה סמלר (1850–1921), איתה התחתן ב-25 ביולי 1871 בבודה.
ילדיהם:
ואמושאטיה
ואמושאטיה (בהונגרית: Vámosatya) הוא כפר במחוז סבולץ'-סטמאר-ברג שבצפון מזרח הונגריה.
בדומה ליישובים רבים באירופה, גם אוכלוסיית ואמושאטיה קטנה משמעותית בעשרות השנים האחרונות, מ-716 תושבים בשנת 1990 עד 578 תושבים בשנת 2020.
יהודי ואמושאטיה.
יהודים חיו בואמושאטיה בתקופות זמן שונות. את שירותי השוחט היהודי הם קיבלו מהשוחט של ברבאש.
בדף הקהילה ממפקד קהילות הונגריה שנכתב ב-13 באפריל 1944 כתבו יהודי הכפר כי חיים בכפר 14 יהודים, הייתה להם מכולת בבעלותם שפשטה את הרגל והם ללא פרנסה. בהמשך החודש גורשו היהודים ונרצחו בשואה.
כלכלת טרור
כלכלת טרור הוא תחום בכלכלה העוסק בחקר הטרור. התחום עושה שימוש בכלי ניתוח כלכליים כדי לחקור תופעות הקשורות בטרור, בהשפעת הטרור על הכלכלה ובתופעות ומאפיינים כלכליים המשפיעים על הטרור. דוגמאות לכך הם מחקרים על הקשר שבין השכלה ועוני לטרור, השפעות המצב הכלכלי על תדירות ואיכות הטרור, העלות הכלכלית של הטרור, השפעת הטרור על שוק ההון ושווי חברות מסחריות, יעילות הלוחמה בטרור והשפעת הטרור על התנהגות הפרטים, קבוצות וחברות. התחום אף עושה שימוש בכלים של כלכלה התנהגותית.
ניתן למצוא מחקרים העוסקים בכלכלת טרור כבר משנות ה-70 של המאה הקודמת, אך החל ממתקפת הטרור בארצות הברית ב-11 בספטמבר התרחב המחקר בתחומי הכלכלה ומדעי המדינה ונוספו לו תרומות אמפיריות ותאורטיות משמעותיות. עם זאת חוקרים וקובעי מדיניות לעיתים חלוקים על מידת ההשפעה של הכלכלה בכל הנוגע לטרור, והאם שיקולים כלכליים ומדיניות כלכלית מותאמת יכולים לשמש יעילים להבנת וללוחמה בטרור.
טרור ועוני.
עם התעצמותו של הטרור כטקטיקה מובילה של מאבק אלים, המופנה בעיקר כלפי אזרחים, לשם השגת מטרות פוליטיות, חברתיות, דתיות או כלכליות, מתקיים דיון ציבורי ואקדמי על מקורותיו ושורשיו של הטרור והגורמים לו. בפרט, נסוב הדיון על הקשר בין עוני לטרור, ועל השאלה העיקרית האם עוני גורם לטרור.
הקשר בין עוני ובחירה בטרור.
במשך שנים רבות רווחה התפיסה שעוני מהווה גורם מנבא מרכזי להופעתו של טרור, ולבחירה של אנשים להפוך לטרוריסטים. תפיסה זו הובעה בדבריהם של מנהיגים רבים. למשל, בנאום של נשיא ארצות הברית ג'ורג' וו. בוש שבו אמר: "אנו נלחמים בעוני כי תקווה היא התשובה לטרור". דוגמה נוספת ניתן למצוא בדבריו של טוני בלייר, ראש ממשלת בריטניה שאמר לאחר הפיגוע ברכבת התחתית בלונדון: "לבסוף אנו מבינים כעת, אם לא עוד קודם לכן, שכשאר ביבשת אחת מתפתחים קיצונים, פנאטיזם או עוני, ההשלכות לכך לא נשארים באותה היבשת לבדה". גם שר האוצר הפלסטיני עומאר עבד אל ראזק, רמז לקשר מובהק בין עוני וייאוש לבין טרור, בראיון שנתן ב-2006: "היחסים עם ישראל לא יישארו כל כך רגועים. אני בטוח בזה. אני לא אומר שאנו כממשלה נדחוף לכיוון הזה, אולם הרעבה, בעיות כלכליות ואי תשלום משכורות יבואו לידי ביטוי ביותר פעולות התנגדות ובעיות ביטחון".
תפיסה זו נובעת מחשיבה כלכלית רציונלית, לפיה צעדיו של אדם נובעים מחישוב של רווח והפסד. טרור הוא אמצעי קיצוני, הכרוך בנטילת סיכון בכליאה או בסכנת חיים ממשית (ואף בהתאבדות), שסביר שננקט מתוך ייאוש ודיכוי, וכך הגיוני על פי חשיבה כזו שיבחרו בו אלו המצויים עם הגב אל הקיר, כלומר אלו שאין להם מה להפסיד. פיגועי טרור רבים, ובפרט אלו שנצרבו בתודעה הציבורית, בוצעו בידי פעילי טרור מחברות הנחשבות לנחלשות באופן יחסי, וכוונו כלפי חברות חזקות, ומחקר העלה כי מיעוט הסובל מאפליה ומפערים כלכליים בחברה מסוימת הוא גורם מנבא חזק לטרור מקומי. המצדדים בגישות אלו יבקשו לנקוט בצעדי מדיניות אשר צפויים לצמצם פערים ולהשקיע תקציבים בחינוך ובמוביליות חברתית כך שתצטמצם האפליה ולבסוף יצטמצם גם מספר הפעילים הפונים לבחירה בטרור.
אולם, מרבית המחקרים האיכותניים והכמותניים מראים שלכל הפחות לא ניתן להצביע על קשר ישיר בין עוני וטרור. אין אף נתון כלכלי, דוגמת תמ"ג, מדד ג'יני, אחוזי אבטלה או מדדים אחרים, שיכול לנבא באופן חד משמעי הופעתו של טרור במדינה מסוימת. מחקרים מראים כי טרור פורח לעיתים דווקא בזמן של פריחה כלכלית. מחקרים העלו כי אוכלוסיות עניות נוטות לתמוך פחות בפעולות טרור מאשר אוכלוסיות אמידות. למשל, מחקר שבוצע בחברה הפלסטינית, מציג תמיכה רחבה יותר לביצוע פעולות טרור דווקא במשפחות אמידות ובעלות אמצעים. בדומה, מחקר שבוצע בפקיסטן מראה שאנשים בעלי הכנסה נמוכה אינם תומכים בארגונים אלימים. במחקר של אלן קרוגר נמצא שמרבית הטרוריסטים מגיעים דווקא ממשפחות אמידות באופן יחסי. למשל, החזבאללה נוסד ומנוהל בידי אליטות לבנוניות; אוסאמה בן לאדן, מנהיגה של אל-קאעידה, היה אדם משכיל ויורש של מיליונים; האינתיפאדה השנייה הגיעה דווקא בתקופה של פריחה בכלכלה הפלסטינית ועוד. ממחקר זה עולה כי טרור הוא מעין ביטוי של השתתפות פוליטית. על פי רוב, השתתפות כזו היא נחלתם של אנשים בעלי משאבים, זמן פנוי והשכלה. לאנשים עניים אין את כל אלו, שכן עיקר זמנם מוקדש לפרנסה ולראייה קצרת טווח על חיי היומיום.
הקשר בין עוני ו"איכות" הטרור.