דוד (דָדִי) ברנע (נולד ב-29 במרץ 1965) הוא ראש המוסד למודיעין ולתפקידים מיוחדים. איש המוסד מאז 1996. חתן פרס ביטחון ישראל.
קורות חיים.
ברנע נולד באשקלון וגדל בראשון לציון. אביו יוסף ברונר (ברנע), ברח עם משפחתו מגרמניה הנאצית עם עליית היטלר לשלטון ועלה לארץ ישראל בגיל שלוש, והוא בוגר ישיבת הפועל המזרחי בבני ברק. בגיל 16 התגייס אביו לפלמ"ח ונלחם עם הגדוד השלישי של הארגון בקרבות נבי יושע וכיבוש צמח וצפת, לאחר מכן שירת כקצין בדרגת סגן אלוף בחיל האוויר וכמנהל בחברת תדיראן. אמו, נעמי, נולדה על אוניית גירוש המעפילים "פאטריה" והייתה אשת חינוך, מורה ומנהלת בית ספר.
ברנע למד בבית הספר היסודי עין הקורא בראשון לציון ולאחר מכן בפנימייה הצבאית לפיקוד בתל אביב. ב-1983 התגייס לצה"ל ושירת כלוחם בסיירת מטכ"ל. לאחר שירותו הצבאי יצא ללימודים בארצות הברית, סיים תואר ראשון במכון הטכנולוגי של ניו יורק ותואר שני במנהל עסקים במגמת מימון באוניברסיטת פייס. לאחר לימודיו, כיהן כמנהל עסקי בבנק השקעות בישראל וכאנליסט ומנהל-עסקי בכיר בחברת "כלל מנפיקים".
ב-1996 הצטרף ל"מוסד", עבר קורס קציני איסוף ושירת באגף "צומת". שירת תחת פיקודו של יוסי כהן וזכה עימו ב-2003 בפרס ביטחון ישראל על מבצע ייחודי, בעת כהונתו של מאיר דגן בראשות המוסד. פיקד על יחידות מבצעיות בישראל ומחוצה לה, כולל ראש שלוחת "צומת" באירופה. ב-2007 חזר לישראל ומילא תפקידי מטה בארגון. הוא שימש סגן ראש אגף "צומת" בתקופת כהונתו של יוסי כהן כראש האגף ולאחר מכן שימש במשך שנתיים וחצי סגן ראש אגף "קשת". ב-2013 מונה לראש אגף "צומת", שם הוענקו לאגף בראשותו ארבעה פרסי ביטחון ישראל, פרסי ראש הממשלה וציונים לשבח. ב-2019 מונה לסגן ראש "המוסד" וראש מנהלת המבצעים של הארגון.
ראש המוסד.
בדצמבר 2020 החליט ראש הממשלה בנימין נתניהו למנות את ברנע לראש המוסד, בהמלצתו של ראש המוסד יוסי כהן. תחילה המינוי נתקל בקשיים משפטיים בשל המשבר הפוליטי וההגבלות החלות על ממשלת מעבר, אולם לבסוף אישר היועץ המשפטי לממשלה, אביחי מנדלבליט את מינויו. ברנע נכנס לתפקידו ב-1 ביוני 2021, עם תום כהונתו של יוסי כהן.
חיים אישיים.
ברנע נשוי ואב לארבעה. מתגורר ביישוב בשרון.
ביורן חלמן
ביורן חלמן (בשוודית: Björn Kjellman; נולד ב-4 ביוני 1963) הוא שחקן שוודי.
ביוגרפיה.
חלמן נולד במחוז סקונה שבדרום שוודיה, הוא למד בבית ספר לתיאטרון במאלמה וב-1986 החל להופיע בתיאטרון בסטוקהולם. ב-1999 שיחק בסרט "Vägen ut" העוסק בשחקן העוזב את מקצועו והולך לעבוד בבית כלא, ב-2000 שיחק את אחיה של מונה, הדמות הראשית בסרט "פעם בחיים" שביימה סוסנה ביר.
הוא דיבב בשוודית את פליק בסרט "באג לייף", את אלכס בסרט "מדגסקר" וביצע את התפקיד גם בסרט ההמשך "מדגסקר 2".
ב-1992 ו-1996 הגיש בטלוויזיה השוודית פרשנות לאירוויזיון, הוא גם הגיש מספר פעמים פרשנות לתחרות ברדיו השוודי, הוא התמודד במלודיפסטיבלן 2006 עם השיר "Älskar du livet ", הוא עלה לגמר התחרות ושם היה במקום התשיעי.
דדי ברנע
מכניסי רחמים (שיר)
מכניסי רחמים הוא שיר רגש, שהלחין חיים בנט והפך ללהיט שגרר מספר רב של ביצועים ושל גרסאות כיסוי.
היסטוריה וביצועים.
השיר יצא והולחן על ידי המלחין חיים בנט במסגרת המקהלה של "רננו חסידים" של חסידות סערט ויז'ניץ לקראת ימי הסליחות בשנת תשמ"ח, הסולן של השיר במקור היה שלמה כהן, מקור למילות השיר הוא הפיוט לימים נוראים מכניסי רחמים הנאמר על ידי קהילות שונות בעם ישראל.
השיר יצא לראשונה ב-1992 בדיסק "מכניסי רחמים" של שלמה כהן, ב-1997 יצא באלבום "הנשמה לך 1" של תזמורת שלהבת וגלעד פוטולסקי, ב-2010 יצא באלבום אוחילה של אודהליה ברלין, ב-2014 יצא באלבום "שרים בתפילה" של יצחק מאיר ועוד.
השיר בוצע גם על ידי אברהם פריד, מרדכי בן-דוד, יונתן שינפלד, מוטי שטיינמץ, יעקב שוואקי, שמואל ברונר ועוד.
בשנת תשע"ב (2012) זכה חיים בנט בפרס אקו"ם על הישג מיוחד בתחום הזמר החסידי. בין החלטת השופטים נכתב: "כי יצירתו הקלאסית והמרגשת "מכניסי רחמים" ליוותה את עם ישראל בשעות קשות שבהן לא נותר אלא לעמוד בתחינה בפני יוצר כל.
אברהם פריד אמר כי זה השיר שלא שלו שהוא הכי אוהב.
רומן פרוטסביץ'
רומן דימיטרייביץ' פרוטסביץ' (ברוסית: Роман Дмитриевич Протасевич; בבלארוסית: Раман Дзмітрыевіч Пратасевіч, רַמן דזמיטרייביץ' פרטסביץ') הוא עיתונאי ופעיל אופוזיציה בלארוסי.
על פי כתבה ב-BBC, שלטונות בלארוס ניסו לתאר את פרוטסביץ' כפעיל ימין קיצוני, והפיצו תמונות בהם נראה אדם הדומה לו במדי "", גדוד נאו-נאצי של המשמר הלאומי האוקראיני שבסיסו באגן ים אזוב. כמו כן נטען שלקח חלק במלחמה בדונבאס, ואף נפצע בה. פרוטסביץ' אישר כי שהה במשך כשנה באזור הדונבאס אך לדבריו עשה זאת כעיתונאי וצלם.
בעבר היה פרוטסביץ' העורך הראשי של ערוץ טלגרם בשם "NEXTA", שהתנגד לממשלתו של אלכסנדר לוקשנקו.
ב-23 במאי 2021 הונחתה טיסה 4978 של ריאנאייר, שעשתה את דרכה מיוון לליטא, בנמל התעופה הלאומי מינסק בידי פקחי הטיסה הבלארוסים, ובסיוע מטוס קרב מיג-29 של חיל האוויר הבלארוסי, בטענה שלפיה התקבל מידע על פצצה שהוטמנה על סיפון המטוס. לאחר נחיתת המטוס נעצרו פרוטסביץ' וחברתו, סופיה סאפגה, בידי המשטרה המקומית.
תגובות למעצרו.
יום לאחר המעצר פרסמה הטלוויזיה הממלכתית של בלארוס סרטון ובו נראה פרוטסביץ' כשעל פניו סימני חבלה, מצהיר כי יודה בארגון ההפגנות נגד המשטר בעקבות הבחירות לנשיאות בבלארוס בשנת 2020 שתוצאותיהן זויפו לטענת האופוזיציה, וכי אינו סובל מבעיות בריאות כלשהן. הודעה זו הגיעה על רקע דיווחים לא מאומתים כי פרוטסביץ' בן ה-26 סובל ממחלת לב. בעלי בריתו של פרוטסביץ', בני משפחתו ומנהיגת האופוזיציה הגולה סבטלנה טיכאנובסקאיה טענו כי נראה שדבריו הוצאו ממנו תחת לחץ פיזי.
מדינות האיחוד האירופי והאו"ם הגיבו בהודעות גינוי.
לאחר מעצרו בערוץ ONT בממשלתי הוקרן ראיון עם פרוטסביץ' שככל הנראה היה חלק ממערכת לחצים על האסיר.
Sleeping Satellite
Sleeping Satellite (בעברית: לוויין ישנוני) הוא סינגל הבכורה של ההזמרת-היוצרת טסמין ארצ'ר. השיר יצא לאור בשנת 1992.
רקע.
השיר יצא לאור בספטמבר 1992, כחלק מאלבום הבכורה של ארצ'ר שנקרא Great Expectations. השיר היה ללהיט עולמי, וזכה להצלחה רבה בבריטניה בה הגיע למקום הראשון. הוא נכתב והולחן על ידי ארצ'ר ושותפיה לכתיבה בסוף שנות ה-80.
בהקלטת השיר השתתפו ג'ון יוז ורובי מקינטוש בגיטרה, וג'ון בק ופול וויקנס ניגנו בקלידים. המתופף היה גראהם ברודהד. בהקלטה שרה ארצ'ר קולות רקע עם טסה ניילס וקרול קניון.
מילות השיר מתייחסות למשימות אפולו בשנות ה-60 של המאה העשרים. הלוויין הישנוני בכותרת השיר הוא הירח.
כשהשיר נכנס הגיע למקום הראשון בבריטניה הוא הדיח את Ebeneezer Goode של השיימן. זהו שירה היחיד של ארצ'ר עד כה שדורג בעשרת הגדולים בבריטניה. השיר זכה להצלחה רבה גם באירלנד. מחוץ לאיים הבריטים, השיר זכה להצלחה בצרפת, איטליה, הולנד, שוודיה ושווייץ. במצעד בילבורד הוט 100 בארצות הברית, דורג השיר במקום ה-32.
לשיר יצאו שתי גרסאות וידאו קליפ. האחת לאירופה והשנייה לארצות הברית.
ג'רג' סאבאד
ג'רג' סאבאד (בהונגרית: Szabad György; ארד, 4 באוגוסט 1924 – בודפשט, 3 ביולי 2015) היה היסטוריון יהודי-הונגרי זוכה פרס סצ'יני, פרופסור באוניברסיטה, פוליטיקאי, נשיא האספה הלאומית בין השנים 1990–1994, חבר מלא באקדמיה ההונגרית למדעים. תחום המחקר שלו היה השינוי האזרחי בהונגריה.
ביוגרפיה.
ג'רג' סאבאד נולד במשפחה יהודית ואת בחינות הבגרות בשנת 1942 סיים כבר כשטרנסילבניה הצפונית חזרה שוב לשלטון הונגריה. בקשותיו להתקבל לאוניברסיטה נדחו בשל יהדותו, בגלל חוק הנומרוס קלאוזוס, כך שהוא הפך לשוליית גנן עד 1944. אז נקרא לשרות העבודה (עבודות כפייה לגברים יהודים עבור הצבא ההונגרי). הוא הצליח לברוח ב-15 במרץ 1944. כעבור שנה במרץ 1945 הוא ברח כעבור שבועיים גם מעבודות הכפייה של הצבא האדום שנכנס לאזור. בשנת 1945 התקבל ללימודים למחלקה להיסטוריה של אוניברסיטת בודפשט (שמה אוניברסיטת אטווש לוראנד משנת 1951), שם בשנת 1950 סיים כמורה להיסטוריה וכארכיונאי. הוא עבד למחיתו בחקלאות בשנות לימודיו באוניברסיטה ובשנת 1949 הפך למתמחה בארכיון הלאומי ההונגרי ומאוחר יותר הפך לארכיונאי שלו. לאחר סיום לימודיו היה סטודנט לתואר שני באוניברסיטה שלו עד שנת 1954, אז מונה למרצה בכיר במחלקה להיסטוריה הונגרית מודרנית באוניברסיטת אטווש לוראנד. הוא מונה לפרופסור חבר בשנת 1956 וכפרופסור מן המניין בשנת 1970. בשנת 1994 הוענק לו התואר פרופסור אמריטוס.
בשנת 1955 הגן על עבודת הדוקטורט שלו בהיסטוריה ובשנת 1969 דוקטורט בפילוסופיה. הוא הפך לחבר בוועדת ההיסטוריה של האקדמיה ההונגרית למדעים. בשנת 1982 נבחר לחבר נספח של האקדמיה ההונגרית למדעים, ובשנת 1998 הפך לחבר מן המניין. בין 1985 לבין 1990 הוא הפך לחבר ויו"ר בוועד המשותף ההיסטורי ההונגרי-פולני.