ב-1992 רכשה חברת אורמת 60% מהחברה מידי מדינת ישראל, לאחר שההפסד המצטבר שלה הסתכם בכ-240 מיליון דולר והיא הייתה על סף סגירה. ב-1995 רכשה אורמת את היתרה מידי חברת Thames Holdings (חברת בת של פראט אנד וויטני). בשנת 1997 הפכה החברה להיות הספקית העיקרית של חלקים למנועי מטוסים של חיל האוויר הישראלי, באותה שנה העבירה אורמת את מניות מנועי בית שמש שהיו בידה לחברה חדשה בשם מנועי בית שמש אחזקות, במטרה להפריד בין פעילות שתי החברות. החברה החדשה הונפקה בבורסה לניירות ערך בתל אביב. באותה עת הציעה חברת ישקר, אז בשליטת סטף ואיתן ורטהיימר, לחברת אורמת למכור לה את החברה תמורת 15 מיליון דולר כדי לשלב אותה עם חברת טכנולוגיית להבים שבשליטת על ידי ישקר, אך משפחת ברוניצקי, בעלת השליטה באורמת, דחתה את הצעתה של ישקר.
ב-2003 רכשה מנועי בית שמש חברה בסרביה בשם "LIVNICA PRECIZNIH ODLIVAKA" והיא חברת בת בבעלות מלאה של מנועי בית שמש.
ב-2005 נמכרה מנועי בית שמש לכלל תעשיות ולאבנר שחם, מנכ"ל החברה מאז שנת 1992, שרכש 24.8% ממניות החברה מידי משפחת ברוניצקי תמורת 6 מיליון דולר. שחם מונה לתפקידו בידי אורמת תעשיות, כשהיא הייתה בעלת השליטה בה, ושימש גם דירקטור באורמת תעשיות עד למיזוגה עם אורמת טכנולוגיות. שחם רכש 30% ממניות מנועי בית שמש באפריל 2005 מאורמת תעשיות, שהייתה בשליטת משפחת ברוניצקי, תמורת 6 מיליון דולר (כלומר, לפי שווי חברה של 20 מיליון דולר) למנועי בית שמש, לצד כלל תעשיות שרכשה אז 15% ממניותיה של מנועי בית שמש. ב-2008-2015 היה הסכם הצבעה ושליטה משותפת בין כלל תעשיות לשחם.
במאי 2016 רכשה קרן פימי את החזקות כלל תעשיות בחברה (כ-42%), תמורת 125 מיליון ש"ח.
במהלך הרבעון הראשון של שנת 2017 הרחיבה מב"ש שני הסכמים לייצור מנועים. אחד מול MTU הגרמנית, עבורה תייצר חלקים למנועי סילון עד שנת 2030 בהיקף כולל של 173 מיליון והשני, הסכם מסגרת ארוך טווח עם חברת המנועים התעופתיים הספרדית Industria de Turbo Propulsores, לאספקת חלקי מנועים בתקופה של 13 שנים (2017-2029), סך ההכנסות הצפויות מההסכם יגיע ליותר מ-100 מיליון דולר.
בחודש מאי 2017 פרש מר אבנר שחם לאחר ניהול חברת מנועי בית שמש במשך 25 שנה. שחם הוחלף על ידי רם דרורי שכיהן ב-9 השנים האחרונות כמנכ"ל ארקל אוטומוטיב מקבוצת רבל, שמייצרת חלקי מבנה לתעשיית הרכב והוחזקה בעבר על ידי קרן פימי. מחזור המכירות של ארקל אוטומוטיב הגיע בתקופתו ל-100 מיליון דולר לשנה וצבר ההזמנות שלה ל-880 מיליון דולר.
בחודש נובמבר 2018 רכשה החברה את חברת "חישולי כרמל". חישולי כרמל, חברה ישראלית אשר פועלת בחיפה ומתמחה גם היא בתחום התעופה, היא מחזיקה בכל ההסמכות הנדרשות לייצור חישולים (עיצוב חלקי מתכת בלחיצה או כבישה) למנועי סילון. חישולי כרמל נוסדה בשנת 1961 ומעסיקה 225 עובדים במפעלה בטירת כרמל. הנהלת חישולי כרמל בישראל צפויה להמשיך להוביל את החברה גם לאחר העברת הבעלות. באותו חודש חנכה החברה את מרכז ההכשרה שלה לעיבוד שבבי של מתכות לענף התעופה. המרכז הוקם יחד עם משרד העבודה והרווחה ומופעל בתוך חצר המפעל בשיתוף פעולה עם רשת "עתיד" מכללות טכנולוגיות.
אל-מנסור עלי
אל-מנסור עלי (ערבית: المنصور على בשמו המלכותי: الملك المنصور نور الدين علي بن أيبك - אל מליכ אל-מנצור נור א-דין עלי בן איבכ, נולד ב-1242, שנת פטירה לא ידועה) היה הסולטאן השני של האימפריה הממלוכית בין 1257 ל-1259.
בנו של אייבכ מאשתו הראשונה, שעלה לשלטון לאחר הירצחו. בתקופתו העוצרים היו סנג'ר אל-חלבי, סנג'ר אל ע'יתמי ובסופו של דבר קוטוז, שהדיח את הסולטאן הצעיר כשפלישת המונגולים נהייתה מוחשית והממלוכים רצו סולטאן חזק שיוכל בעצמו להתמודד עם האויב. לאחר הדחתו נעצר אל מנסור עלי ביחד עם אחיו ועם אמו במבצר במצרים וגורש לדמייטה, ואחר כך לאימפריה הביזנטית. גורלו לאחר מכן לוט בערפל.
האימפריה הממלוכית
חול (פירושונים)
רעלת היריון
רעלת היריון (באנגלית: Pre-eclampsia או Pre-Eclampsia Toxemia ובראשי תיבות PET) הוא מצב רפואי המתרחש בכ-5% עד 7% מההריונות, ומאופיין בשלושה תסמינים: עליית לחץ דם, פרוטאינוריה (עליה בכמות החלבון בשתן) ובצקת. לאור העובדה כי שכיחות הבצקות גבוהה גם בהריונות נורמליים, לא משתמשים כיום בקיומה של בצקת כשלעצמה כקריטריון לצורך אבחון רעלת היריון. רעלת היריון מהווה מצב רפואי פתולוגי הכרוך בסיכון לתחלואה ואף תמותה של האם. תרופות להורדת לחץ דם משמשות רק לטיפול בתסמינים ולא במחלה עצמה, כאשר יילוד העובר הוא האופן היחיד בו ניתן לסיים את רעלת ההריון.
יש נשים המפתחות לחץ דם גבוה במהלך ההיריון, ללא עדות לחלבון בשתן. מצב זה נקרא PIH או Pregnancy Induced Hypertension. PIH אינו מוגדר כרעלת היריון אולם מחייב התייחסות רפואית כיוון שמצב זה מקושר לעליה בתחלואה האימהית והעוברית.
רעלת היריון מתרחשת בשכיחות גבוהה יותר אצל נשים צעירות בהריונן הראשון, עם זאת עקומת השכיחות היא בי-מודלית, באופן בו שכיחות גבוהה נמצאת גם אצל נשים המבוגרות מגיל 35 בעלות עבר מיילדותי. בנות של נשים שהייתה להן רעלת היריון אף הן בעלות סיכון מוגבר ללקות ברעלת היריון.
נשים עם רעלת היריון עלולות להתלונן על הפרעות בראייה, כאב בבטן העליונה וכאבי ראש. בבדיקות הדם ניתן לראות עליה בהמטוקריט, עליה באנזימי כבד ומיעוט טסיות בדם.
רעלת היריון יכולה להתפתח החל משבוע 20 להיריון (עד לשבוע 32 זוהי רעלת היריון מוקדמת המקושרת בעליה בתחלואה), והיא עלולה להתרחש גם לאחר הלידה. במרבית המקרים, מתרחשת רעלת היריון במהלך השליש השני או השלישי של ההיריון.
יתר לחץ דם בהיריון.
באופן נורמלי, לחץ הדם יורד במהלך המחצית הראשונה של ההיריון, כתוצאה מהתרחבות של החלל האינטרה-ווסקולרי, כאשר לקראת סוף ההיריון לחץ הדם חוזר לערכים רגילים.
יתר לחץ דם בהיריון מוגדר כעליה בלחץ הדם מעבר לשבוע 20 מעל 140/90, בלפחות שתי בדיקות אשר שש שעות מפרידות ביניהן. כ-50% מהנשים עם יתר לחץ דם הריוני עלולות לפתח רעלת היריון.
יתר לחץ דם בהיריון יכול להתפתח לראשונה בהיריון (כ־70% מהמקרים), או אצל נשים הסובלות מיתר לחץ דם קבוע המחמיר במהלך ההיריון.
גורמי סיכון לרעלת היריון.
כמו כן, ערכים גבוהים של בדיקת BHCG בבדיקות הדם יכולה לרמז על התפתחות של רעלת היריון.
אטיולוגיה.
הסיבות לרעלת היריון אינן ידועות. עם זאת, קיימת עדות הולכת וגוברת לכך שפגיעה באנדותל ובכלי הדם האימהיים משחקת תפקיד חשוב בפתוגנזה של המחלה. חלק מהחוקרים מציינים כי המנגנון הוא ירידה ביצור של פרוסטיצקילין, אשר מרחיב כלי דם ומעכב את טסיות הדם. כתוצאה מכך יש טריגר להפעלה של טסיות ולשחרור של תרומבוקסן (המשמש כמכווץ כלי דם), המביא בתורו לעלייה בלחץ הדם המאפיין את רעלת ההיריון. עלייה בלחץ הדם ופגיעה בגלומרולוס הכלייתי מביאים להופעת חלבון בשתן. כאבים ברביע הימני של הבטן העליונה מיוחסים להימתחות הקפסולה העוטפת את הכבד, כתוצאה מבצקת של הכבד או דימום תוך כבדי. פגיעות נוספות כוללות בצקות בריאות ופגיעה בעין (רשתית) כתוצאה מעליית לחץ הדם.
המכניזם שבו נוצר הנזק הראשוני לאנדותל עדיין לא ברור לגמרי. השערות כוללות ירידה בחמצון של השליה המביאה לכך שהשליה משחררת פקטור לא ידוע לזרם הדם האימהי, אשר בדרך כלשהי מביא לפגיעה בכלי הדם ומשם לשחרור תרומבוקסן וגורמים נוספים כפי שהוזכרו לעיל.
סיווג רעלת היריון.
במרבית המקרים של רעלת היריון, ובייחוד במקרים של רעלת היריון חריפה, ההעדפה הברורה תהיה ליילד את העובר על מנת למנוע פגיעה באם. עם זאת, במצבים בהם ההיריון צעיר יחסית, העובר אינו בשל ולכן לעיתים במקרים אלו יש לדאוג לבשלות העובר על ידי מתן סטרואידים להבשלת הריאות וגישה שמרנית שאינה כוללת יילוד מיידי. ההחלטה בין יילוד העובר לבין גישה שמרנית יותר תלויה במידת חומרת רעלת ההיריון, בשלות העובר ומצב צוואר הרחם. לצורך ההחלטה כאמור, קיימת חלוקה לשני מצבים עיקריים של רעלת היריון - קלה וחמורה.
רעלת היריון קלה- מוגדרת כאשר:
נשים עם רעלת היריון קלה יאושפזו בבית החולים לצורך הערכה נוספת, ובמידת הצורך יילוד. אם גיל ההיריון הוא 40 שבועות, יש אינדיקציה ברורה ליילד את העובר. אם שבוע ההיריון הוא בין 37–40 שבועות, יש להעריך את צוואר הרחם מבחינת פתיחה ומחיקה. אם צוואר הרחם מתקצר באופן מספק יש לבצע השראת לידה. אם לא, יש להשתמש בשיטות לקיצור צוואר הרחם (pre-induction cervical ripening) לצורך יילוד לאחר מכן. לחץ הדם בשבועות אלו נבדק כל 4–6 שעות ויש מעקב קפדני אחר קיום רפלקסים ערים, צבירת משקל, פרוטאינוריה ותסמינים נוספים. בדיקת דם מלאה ורמות של אנזימי כבד, לקטט דהידרוגנאז וחומצת שתן נלקחות עד פעמיים בשבוע.