ברנס ביקורתי לגבי הימצאותן של תרופות נוגדות דיכאון. במחקר שפורסם ובבלוג שלו הוא טוען שרוב המחקר על תרופות נוגדות דיכאון נגוע בהטיות רבות לטובת התרופות, ביניהן: היעדר פלצבו פעיל במחקרי סמיות כפולה, שימוש במכשירי הערכה פגומים כמו HRSD, רישום לא שיטתי של השפעות שליליות, שימוש בתקופות "שטיפה של פלצבו" כדי לא לכלול מגיבים לפלצבו, סלקטיביות בפרסום והגשת תוצאות, ומעורבות של אינטרסים כלכליים חזקים.
בעזרת ציטוט מחקר של אירווינג קירש ואחרים, ברנס טוען כי "לכימיקלים הנקראים "תרופות נוגדות דיכאון" עשויות, במציאות, להיעדר השפעות נוגדות דיכאון אמיתיות מעל ומעבר להשפעות הפלצבו שלהם", וכי השפעותיהם השליליות, הכוללות התנהגות אובדנית, עשויות להיות לא מוערכות מספיק.
TEAM CBT.
ברנס פיתחה גישה חדשה לפסיכותרפיה בשם TEAM. השם TEAM הוא ראשי תיבות המציינים: בדיקה (Testing), אמפתיה (Empathy), הגדרת מטרות ויעדים (Agenda Setting) ושיטות (Methods). אלו הם הכלים הבסיסיים שמבדילים בין טיפול TEAM לבין צורות אחרות של טיפול התנהגותי-קוגניטיבי. TEAM מתייחס לחלק מהחסרונות בטיפול קוגניטיבי, ומתבסס על התפיסה שמוטיבציה משפיעה על המחשבות, הרגשות והפעולות שלנו בדיוק כמו המחשבות (או הקוגניציות) שלנו. ברנס מצהיר שהוא שואב לפחות מ-15 בתי ספר לטיפול, ומקווה שגישת ה-TEAM תהיה פריצת דרך מהפכנית בפסיכותרפיה כמו CBT לפני עשרות שנים.
שאלון הדיכאון של ברנס.
שאלון הדיכאון של ברנס (The Burns Depression Checklist (BDC)) הוא סולם דירוג לדיכאון המוגן בזכויות יוצרים על ידי ברנס. גרסת 1984 הייתה סקר בן 15 שאלות; התיקון של 1996 הוא סקר בן 25 שאלות. כל שאלה נענית בהקשר של "במהלך השבוע האחרון, כולל היום" ובסקאלה של 0 עד 4, כאשר 0 הוא "בכלל לא" ו-4 הוא "באופן קיצוני". עבור ברנס, ה-BDC החליף את ה-BDI של אהרון בק שהופיע במהדורת 1980 של "Feeling Good" (שברנס אומר שהוא היה אסיר תודה על הרשות להעתיק).
ברנס פיתח גם סולמות קצרים למדידת דיכאון, דחפים אובדניים, חרדה, כעס ושביעות רצון ממערכת היחסים, כמו גם סולמות להערכת איכות הברית הטיפולית והיעילות. מטופלים יכולים למלא סולמות אלו בפחות מ-15 שניות. ברנס ועמיתיו דורשים מהמטופלים להשלים את השאלונים הללו בחדר ההמתנה ממש לפני ואחרי כל פגישת טיפול, כדי שהמטפלים יוכלו לראות כמה התקדמות המטופל עשה, או לא הצליח לעשות. בהתבסס על מידע זה, מטפלים יכולים לשנות אסטרטגיות במידת הצורך. בחדר ההמתנה לאחר כל פגישה, המטופלים מדרגים גם את המטפלים על מידת החום, האמפתיה והעזרה שקיבלו, כך שהמטפלים יכולים לראות בדיוק רב יותר מה המטופלים שלהם מרגישים כלפיהם וכלפי הטיפול.
בג&quot;ץ זילבר נגד שר האוצר
בג"ץ 5782/21 לאה זילבר נ' שר האוצר הוא פסק דין שניתן ב-2021 בעניין ביטול התמיכה במימון מעונות יום למשפחות אברכים. בית המשפט קבע שתמיכה ממשלתית הקשורה בליבת חייו של האזרח יוצרת ציפייה לגיטימית. לפיכך הממשלה לא רשאית לבטל את התמיכה מבלי לאפשר תקופת היערכות שתאפשר למשפחות האברכים להסתגל לשינוי הצפוי.
רקע.
סבסוד מעונות יום.
בכדי לעודד את שילובם של הורים בשוק העבודה, המדינה, באמצעות משרד הכלכלה, מסייעת במימון מעונות יום ומשפחתונים מוכרים. הסיוע במימון מוגבל למשפחות העומדות בקריטריונים לזכאות וגובהו נקבע בהתאם לרמת ההכנסה לנפש במשפחה. הקריטריון הראשוני הוא היקף המשרה של ההורים כך שגובה המימון נקבע על-פי היקפי המשרה, ובהתחשב במספר הילדים במשפחה וגובה ההכנסה לנפש. בנוסף, בכדי לסייע לאוכלוסיית הסטודנטים, משרד הכלכלה מחשב את גובה המימון להורה לומד, כאילו הוא עובד במשרה של 36 שעות. מדיניותן ההיסטורית של ממשלות ישראל אפשרה למשפחות האברכים, שתורתם היא אומנותם, להיחשב כסטודנטים ובכך להיות זכאים לתמיכה בשכר הלימוד במעונות היום.
חברת הלומדים באוכלוסייה החרדית.
משפחות אברכים הן חלק ניכר מהחברה החרדית ותוצאה של התפתחותה של חברת הלומדים, אשר מעודדת צעירים חרדים להשתלם בלימוד תורה במסגרות של כוללי אברכים. חברת הלומדים התגבשה בשנות השמונים והתשעים של המאה העשרים, ומרבית הגברים בה היו ללומדי תורה שאינם עובדים למחייתם. משקי בית רבים בחברה זו מסתמכים על תמיכות ממשלתיות, תרומות ונדבות של הקהילה בארץ ובחו"ל ועל פרנסתן המוגבלת של הנשים החרדיות.
עם השתלבותם של החרדים בקואליציה החל משנת 1977, וביתר שאת עם הופעת מפלגת ש"ס במפה הפוליטית וכניסתה לממשלות ישראל, הלכה וגדלה התמיכה הממשלתית באוכלוסייה החרדית בכלל ובאברכי ישיבות וכוללים בפרט. יתרה מכך, בעקבות ההשפעה החרדית על מדיניות הממשלה חוקקו חוקים ייעודיים אשר בבסיסם מדינת ישראל מכירה בערכו של לימוד התורה. כך למשל נחקק חוק סיוע כלכלי לעידוד לומדי תורה וסטודנטים נזקקים, תשע"ז-2017 אשר בתזכיר שצורף לו ציין המחוקק כי החוק נועד לסייע ללומדי תורה "מתוך הכרה בכך שלימודי התורה מהווים ערך מרכזי עבור העם היהודי".
הדיון הציבורי בנוגע לתמיכה באברכים.
בעשורים האחרונים החברה החרדית תופסת מקום מרכזי בשיח הישראלי, בעיקר בשל גידולה המהיר ומשקלה הדמוגרפי הצפוי בעשורים הבאים. לגידול דמוגרפי זה צפויות השפעות פוליטיות וחברתיות על הציבוריות הישראלית, כמו גם השפעות כלכליות משמעותיות בשל שיעור העוני הגבוה בחברה החרדית ושיעורי התעסוקה הנמוכים.
הגידול בחברה החרדית והשפעותיו הכלכליות הובילו לביקורת קשה על תקציבים עודפים המופנים למשפחות אברכים, אשר לא רק מפלים אזרחים אחרים אלא אף מעודדים את האברכים להימנע מלהשתלב בשוק העבודה. הטענות שהועלו נגד תיקצוב משפחות האברכים לא התמקדו רק בפן הכלכלי אלא אף בעצם ההכרת המדינה בלימוד התורה כערך. באופן פרטני, הביקורת הציבורית נגד היעדרותה של החברה החרדית משוק העבודה הגיע אף מתוככי החברה החרדית, ובשנים האחרונות התקיימו דיונים פנים חרדיים בעניין יחסה של החברה החרדית למדינה.
השתלבות החברה החרדית בשוק העבודה.
בעקבות המלצות הארגון לשיתוף פעולה ולפיתוח כלכלי (OECD - Organisation for Economic Co-operation and Development), התחדד הצורך בעידוד שילובה של החברה החרדית בשוק העבודה. בניסיון לחקור את הסיבות לשיעור ההשתתפות הנמוך של המגזר החרדי בשוק העבודה, בוצעו מחקרים שונים אשר עמדו על הגורמים השונים לתופעה. בכלל זה, נבדקה מידת השפעתם של תקציבי ממשלה, המיועדים לחברה החרדית, על ההשתתפות בשוק העבודה. מצד אחד, המחקרים מלמדים שאכן תיקצוב ייעודי למשפחות האברכים מעודד אי-יציאה לשוק העבודה, ובכך תורם להשתתפות נמוכה בשוק העבודה הן של של אוכלוסיית הנשים והן של אוכלוסיית הגברים. מצד שני, מחקרים אחרים מלמדים שסיוע במימון מעונות יום ומשפחתונים דווקא מעודד אמהות לילדים בגיל הרך להשתלב בשוק העבודה, ובכך מאפשר לכל הפחות לנשותיהן של אברכי הכולל לפרנס את משפחתן.
פסק הדין.
בעקבות המשבר הפוליטי בישראל בין השנים 2019–2021, הוקמה ממשלה חדשה בישראל ללא נציגי המפלגות החרדיות, כך שהחברה החרדית נותרה ללא השפעה על תקציב המדינה בכלל והתמיכות המיועדות למגזר החרדי בפרט. בנוסף לכך, לתפקיד שר האוצר בממשלה החדשה מונה אביגדור ליברמן, אשר חלק ניכר מחזונו הפוליטי מתמקד בצורך לשלב את החברה החרדית בשוק העבודה. עם הקמת הממשלה ביוני 2021 ומינויו של אביגדור ליברמן לשר האוצר, יזם משרד האוצר שינוי במבחני התמיכה במימון מעונות היום, וזאת במטרה לעודד שילוב אברכים בשוק העבודה. השינוי המוצע גרר דיונים סוערים בכנסת, במהלכו הועברה ביקורת על האופן בו משרד האוצר מבקש להחיל את מבחני התמיכה, ועל מניעיו של שר האוצר.
במהלך חודש יולי 2021 פרסם שר האוצר הודעות בתקשורת בעניין השינוי הצפוי במבחני התמיכה. אולם מבחני התמיכה עצמם פורסמו רק במהלך חודש אוגוסט, כעשרה ימים לאחר תחילת שנת הלימודים במעונות. מבחני התמיכה החדשים שללו באופן גורף את מתן הסבסוד למשפחות האברכים, אך הם כללו הוראת מעבר המאפשרת המשך סבסוד עד לתאריך 31 באוקטובר 2021.
טענות הצדדים.
עם פרסום מבחני תמיכה החדשים, הוגשו עתירות לבג"ץ ובמסגרתן טענו העותרים באמצעות עורכי דינם אוריאל שטרן, יונתן פלדמן ושמואל מקלב, כי האופן שבו שונו מבחני התמיכה פוגע בזכות של משפחות האברכים להסתמכות לגיטימית על המשך קבלת הסבסוד עד סוף שנת הלימודים תשפ"ב. לטענת העותרים, משפחות האברכים ביצעו תכנון כלכלי לשנת הלימודים תשפ"ב תוך הסתמכות על קבלת הסבסוד. לפיכך, טענו העותרים, ביטול מבחני התמיכה במהלכה של שנת הלימודים יגרום לפגיעה ממשית ובלתי מידתית במשפחות האברכים . לבסוף, טענו העותרים כי פקיעת מבחני התמיכה באמצע שנת הלימודים תוביל להוצאת הפעוטות באופן מיידי ובכך תיגרם פגיעה קשה בהכנסתם של בעלי מעונות היום. לאור כך ביקשו העותרים שמבחני התמיכה הישנים ימשיכו לחול לכל הפחות עד סוף שנת הלימודים.
מנגד טענו נציגי הממשלה כי הפרסומים בחודש יולי הבהירו מבעוד מועד כי לא ניתן יהיה להסתמך על מבחני התמיכה הישנים. עוד טענו נציגי הממשלה, כי בסמכותה של המדינה לשנות את מדיניות הרווחה הראויה לטעמה, וכי לאזרחים אין זכות קניינית בקבלת תמיכה מהמדינה. לאור כך, טענו נציגי הממשלה, כי הוראת המעבר שנקבעה היא סבירה ומידתית, והיא מאפשרת למשפחות האברכים תקופת התארגנות לקראת החלת מבחני התמיכה החדשים.
הכרעת בית המשפט.