קשרי פטרון-קליינט לא היו מבוססים על החוק הרומי, לפחות בחלקם הגדול ויסודם היה בחובת הנאמנות ההדדית בין שני הצדדים. מקור סמכותם של קשרים התבסס על מסורת אבות, יחסי נאמנות (fides) ונורמות מוסריות, חברתיות ודתיות. בשנת 450 לפנה"ס לערך קיבלו יחסים אלו מעמד חוקי מסוים בחוקת 12 הלוחות . מאפיין בולט נוסף של קשרים אלו היה, לפחות בקרב המשפחות הרומיות הגדולות ובני חסותן, שהם עברו בירושה מדור לדור.
סוג מסוים של קשרי פטרון וקליינט, נוקשה יותר, בעל תוקף חוקי, התקיים בין עבדים משוחררים לאדוניהם לשעבר. לפי מומזן היה הפטרון יכול לקחת את רכוש עבדו לשעבר, חלקו או כולו, להחזירו לעבדות ואף להוציאו להורג. עם זאת, לפטרון עדיין הייתה חובה מוסרית להגן ולשמור על עבדו המשוחרר, ולרוב הוא לא הפגין כלפיו את אותו יחס נוקשה שהפגין כלפי עבדיו.
מקור הקליינטלה והפטרונואז' אינו ברור, אולם הוא היה קיים עוד מימי המלוכה הרומית ומהתקופות הקדומות ביותר של קיומה של רומא. בחברה האטרוסקית ששלטה במרכז וצפון איטליה במאות ה-8 וה-7 לפנה"ס, היה קיים מעמד שכונה בשם "אטרא" (etera), שההיסטוריון ישראל שצמן משער שהיה מקביל למעמד הקליינטים ברומא.
במשבר החברתי-מדיני של המאה ה-3 איבד מוסד הפטרון את חשיבותו.
המושג משמש בהשאלה גם לתיאור מדינה חלשה הכפופה למדינה חזקה ממנה - מדינה קליינטית.
קליינט
פטרונואז' וקליינטלה
קליינטלה
בריאן גודל
בריאן סטיוארט גודל (באנגלית: Brian Stuart Goodell; נולד ב-2 באפריל 1959) הוא שחיין אמריקאי בעבר. הוא אלוף אולימפי (מונטריאול 1976) בעל שתי מדליות זהב, סגן אלוף עולם ושיאן עולם במשחי החתירה למרחקים ארוכים.
ביוגרפיה.
גודל נולד בסטוקטון, קליפורניה. הוא התאמן בהדרכתו של מרק שוברט בקבוצת מישן וייחו נאדאדורס. בהמשך הוא למד באוניברסיטת קליפורניה בלוס אנג'לס (UCLA) והתאמן בהדרכתו של רון בלטורה.
סגן אלוף עולם ושיאן עולם.
באליפות העולם בשחייה שנערכה בקאלי, קולומביה בשנת 1975 בגיל 15, זכה גודל במדליית כסף במשחה ל-1500 מטר בתוצאה של 15:39.00 דקות, אחרי בן ארצו טים שו שקבע תוצאה של 15:28.92 דקות.
אלוף אולימפי.
לאולימפיאדת מונטריאול (1976) הגיע גודל כשיאן עולם במשחים הארוכים לאחר שקבע את השיא במהלך המבחנים לאולימפיאדה. במשחקים עצמם זכה גודל בשתי מדליות זהב, ב-400 מטר חופשי בשיא עולמי חדש בתוצאה של 3:51.93 דקות לפני אלוף העולם טים שואו (3:52.54 דקות), וב-1500 מטר חופשי בשיא עולם מדהים, לאחר שסגר על מתחריו בסיום אדיר, קבע תוצאה של 15:02.40 דקות, לפני בן ארצו רוברט האקט (15:03.91 דקות). שלישי סיים שיאן העולם הקודם סטפן הולנד מאוסטרליה (15:04.66 דקות).
הוא לא השתתף באליפות העולם בשחייה שנערכה בברלין בשנת 1978. אך יום לאחר האליפות, באותה בריכה עצמה הוא קבע שיא עולם חדש ב-400 מטר חופשי בתוצאה של 3:51.56 דקות במפגש של שחיינים מארצות הברית ושחיינים מגרמניה המערבית.
בשנת 1979 במשחקים הפאן אמריקאים שנערכו בסן חואן, פוארטו ריקו הוא זכה בשלוש מדליות זהב, ב-200 מטר חופשי, ב-1500 מטר חופשי וב-4x200 מטר חופשי.
בגלל החרם האמריקאי על אולימפיאדת מוסקבה (1980) הודיע גודל שכל מטרותיו הושגו והחליט לפרוש משחייה תחרותית בגיל 21.
שושן (עיר)
שׁוּשָׁן (בפרסית: شوش שוּש) היא עיר פרסית עתיקה באיראן של היום, כ-250 ק"מ מזרחית לחידקל. שושן הייתה עיר מרכזית של העילמים, הפרסים והפרתים. היא מוזכרת במגילת אסתר, בספר נחמיה ובספר דניאל. כיום נמצאת באתר העיר שוש . שושן הוכרה כאתר מורשת עולמית בשנת 2015.
היסטוריה.
שושן היא אחד מהיישובים העתיקים ביותר באזור ובעולם. ישנן ראיות להתיישבות באתר הארכאולוגי צ'וגה מיש כ-8,800 שנה לפני זמננו, ולתרבות שידעה לצייר על חרס ב. שושן הייתה עיר הבירה של האימפריה העילמית. היא נכבשה על ידי המלך סרגון והייתה לעיר מחוז אכדית בשנים 2330 עד 2240 לפני הספירה. לאחר מכן נכבשה על ידי השומרים, עד לנפילת האימפריה השומרית בידי העילמים בשנת 2004 לפנה"ס לערך. אז חזרה שושן להיות בירת עילם. במחצית המאה ה-12 לפנה"ס נכבשה בבל הכשית על ידי העילמים. הם הביאו איתם לשושן כשלל את הלוחות המקוריים שעליהם כתובים חוקי חמורבי; לוחות אלה נמצאו בשושן בשנת 1901.
האשורים, תחת המלך אשורבניפל, הרסו את שושן בשנת 647 לפנה"ס, במהלך מלחמה. הרס העיר מתועד בלוח שנחשף בנינוה, בירת אשור. בשנת 538 לפנה"ס כבש המלך הפרסי כורש את שושן. כנבוזי השני, בנו, העביר את בירת הממלכה הפרסית לשושן. עם נפילת הממלכה הפרסית בידי אלכסנדר מוקדון בשנת 331 לפנה"ס, איבדה העיר את חשיבותה. לאחר אלכסנדר, הייתה העיר לחלק מהממלכה הסלאוקית, ושמה שונה לסלואקיה.
כמאה שנים לאחר מכן הצליחו הפרתים להשתחרר מהשלטון הסלאוקי; שושן הייתה לבירת החורף של הממלכה הפרתית החדשה.
שושן נהרסה לפחות שלוש פעמים במהלך ההיסטוריה שלה: בפעם הראשונה ב-647 לפנה"ס על ידי האשורים; בפעם השנייה, ב-638 לספירה, כשהצבאות המוסלמים כבשו את פרס לראשונה; ובפעם השלישית, בשנת 1218 לספירה, על ידי הכובשים המונגולים. העיר העתיקה נעזבה באופן הדרגתי לאחר מכן.
כיום נמצאת במקום עיר המחוז האיראנית שוש, המונה כ-62 אלף תושבים.
שושן היא גם מקום ההתרחשות של המחזה היווני "הפרסים", מאת אייסכילוס.
שושן במקורות היהודיים.
שושן נזכרת במקורות היהודיים: על פי המקרא, גם דניאל וגם נחמיה גרו בשושן בתקופת גלות בבל, ואסתר הייתה למלכה שם. בסמוך לשושן ישנו אתר הנחשב לקברו של הנביא דניאל. בספר היובלים, אחד הספרים החיצוניים, שושן מוזכרת כאחד ממקומות ישיבתו של שם בן נח ושל בנו הבכור עילם.
שושן הבירה.
עשר פעמים מופיע הביטוי שושן הבירה במגילת אסתר, וכן בספר דניאל (ח, ב) ובנחמיה (א, א). שושן הבירה הייתה חלק מן העיר שושן. המילה בירה מקורה בארמית - "בירתא" שפירושה מצודה, שבה שכן ארמון המלך.
רבנו בחיי (כד הקמח ערך פורים עמ' של) כותב:
בדיקת ABR
בדיקת ABR (באנגלית: Auditory Brainstem Response audiometry; בעברית: רישום פוטנציאלים מעוררים מעצב השמע וגזע המח), היא בדיקה להערכת התפקוד העצבי של מערכת השמיעה מהאוזן הפנימית ועד גזע המוח. בדיקה זו מאפשרת הערכה של ספי השמיעה (רגישות שמיעתית) בתדרים שונים והערכת אופי הליקוי השמיעתי וחומרתו.
הבדיקה מתבצעת על ידי מדידת אותות חשמליים בגזע המוח כתגובה לגירוי קול המגיע אליו באמצעות עצב השמיעה, ומשתייכת לקבוצת בדיקות לאבחון הפעילות החשמלית הספונטנית במוח, בדומה לבדיקת EEG. הבדיקה מפיקה רישום תנודות עצביות המכונות "גלי מוח". ברישום מתקבלים מספר גלים המייצגים את פעילות עצבי הגולגולת האחראים על השמיעה.
היסטורית המחקר.
מגילוי הפעילות החשמלית עד המצאת בדיקת EEG.
פריצת הדרך בחקר המוח אשר הובילה להמצאת בדיקת ABR היא גילוי הפעילות החשמלית של המוח. בהמשך שוכללו השיטות למדידת פעילות זו ובתוך כך הומצאה בדיקת ה ABR.
בדיקת ABR.
בדיקת ABR מהווה רישום של פעילות מוחית חשמלית באופן לא פולשני, באופן דומה לבדיקת EEG אשר קדמה לה והיוותה את הבסיס להמצאתה, כאשר דגש הגירוי בבדיקה זו הוא שמיעתי.
יישומים נוספים של בדיקת ABR.
מספר מחקרים שנערכו בשנות ה-70' הוכיחו את יעילות בדיקת ABR הן באבחון בעיות שמיעה והן בתחומים נוספים.
פיזיולוגיה.
רקע על מערכת השמיעה.
השמיעה האנושית מבוססת תרגום חשמלי של גירוי על בסיס אוויר שנעשה בקרבת האוזן החיצונית. התרגום מתאפשר בזכות התאמה בין מבנה האוזן לתפקידה. האוזן הפנימית מכילה ממברנות לצורך העברת רטט האוויר לאורך חלל האוזן, לצד סיבי עצבים קרניאלים המוליכים את האות למוח, שם מבוצע תרגום מרטט לקול.
סוגי גירויים.
בבדיקת ABR נעשה שימוש בשני סוגי גירויים למערכת השמיעה, המבוססים על מסלולי הנעה שונים של השבלול באוזן הפנימית. גירויים אלה נקראים גירוי אוויר וגירוי עצם.
גירוי אוויר הוא גירוי המבוסס על מסלול השמע דרך האוזן החיצונית. הגירוי מתקבל באמצעות הרעדת האוויר בסמוך לאוזן (בדרך כלל באמצעות אוזניות) ומוביל לשרשרת רעידות בתוך האוזן התיכונה והאוזן הפנימית עד לתרגום רעד לצליל בתוך השבלול. גירוי זה הוא הגירוי הנפוץ יותר בשימוש שכן הוא מאפשר בחינת שמע בסיסית.
גירוי עצם הוא גירוי העובד על עצם הגולגולת. הגירוי מתקבל באמצעות הרעדת האוויר על עצם המסטואיד (מאחורי האוזן) שמוביל לגירוי ישיר של השבלול, ללא צורך במעבר באוזן החיצונית והתיכונה. גירוי זה לא בהכרח מוביל לתרגום רטט לצליל, אך מאפשר לבחון את תפקוד השבלול וכן את אופי לקות השמיעה. השימוש בשיטה זו נעשה בדרך כלל לאחר שבבדיקה על בסיס גירוי אוויר מתקבל רישום גבוה מהנורמה.
בבדיקות שמיעה אצל מבוגרים בדרך כלל נעשה שילוב של שתי הבדיקות במטרה לבחון אם המקור ללקות השמיעה הוא באזור האוזן החיצונית והתיכונה או מגורם עצבי.
הבדלים בין השיטות :
טכניקות ושיטות מדידה.
תהליך הבדיקה.
בדיקה זו משמשת בדרך כלל כבדיקה נוספת לבדיקות שמיעה התנהגותיות. הבדיקה נעשית באמצעות מערכת לרישום פוטנציאל מעורר שמיעתי. המערכת מורכבת מתכנת מחשב ייעודית, חיישנים ואוזניות:
הקול המופק באוזניות, מוביל לרצף של פעולות במערכת השמע הנקלטות על ידי החיישנים, והללו מתרגמים את הפעילות החשמלית לרישום של "גלי מוח".
על מנת להפחית רעשי רקע הבדיקה נעשית בחדר אטום לרעש ומתאימה את צורת הבדיקה למטופל, כך שירגיש נינוח בהמלכה, למשל: בשכיבה נינוחה במבוגרים, בזמן שינה טבעית אצל תינוקות עד גיל 3 חודשים ותחת הרגעה (טשטוש) או הרדמה בתינוקות ובילדים.
מנגנון הפעולה ושיטות גירוי.