בגלל השעה המאוחרת והעובדה שקווי הטלפון והחשמל נפלו בעקבות השיטפון הפתאומי, אוכלוסיית העיר המבורג לא הוזעקה מפני הסכנה הנשקפת. המבורג הייתה לעיר השנייה בגודלה בגרמניה המערבית ולעיר נמל שנשאה בחשיבות מכרעת בעבור כלכלתה של המדינה. לפני שניתן היה לארגן תגובה יעילה של הגנה אזרחית, הוצפה שישית מהעיר. למעלה מ-6,000 מבנים נהרסו או ניזוקו ללא אפשרות תקנה ומאות אזרחים יושבי המקום נהרגו. המבורג נותקה אף מן העולם החיצון מכיוון שלא היה ניתן לנסוע בכבישים המוצפים ומערכת הרכבות הפכה לבלתי פעילה.
כמעט חמישית מהשטחים העירוניים (12,500 דונם) דיווחו על "קרקע שקועה" מתחת למים. האזורים שנפגעו בצורה הקשה ביותר היו בדרום העיר, שכללו את רובע וילהלמבורג המאוכלס בצפיפות, שתושביו היו עיקר קורבנות השיטפונות בעיר. מלבד אלפי חיות משק וחיות מחמד שמספר האבדות בקרבם לא ידוע, בסך הכל 315 בני אדם בהמבורג ועוד 35 איש בשאר צפון גרמניה נהרגו באסון השיטפונות.
פעולות הצלה.
בעת הסופה כיהן הלמוט שמידט בתפקיד הסנאטור לענייני-פנים של עיר המדינה המבורג, והוא לקח לרשותו את כל סמכויות קבלת ההחלטות ותיאם את פעולות החילוץ ואמצעי הסיוע. הופעלו פעולת חילוץ חסרות תקדים. מלבד מכבי האש ואנשי הצלב האדום, שמידט החליט על דעת עצמו לגייס את הכוחות המזוינים הגרמניים ואת המתנדבים הבינלאומיים שהתבקשו על ידי נאט"ו לסייע בפעולות החילוץ. ממשלת המבורג וממשלת גרמניה המערבית היושבת בבון פנתה בבקשה לעזרה כלכלית מרחבי אירופה. שמידט קרא לעירוב של הבונדסוור בכדי לחלץ נפגעים ללא תיאום עם הממשל הפדרלי. מבחינה רשמית, פעילותו של שמידט הפרה את חוקת גרמניה, שכן פריסת כוחות הבונדסוור במשימות אזרחיות מקומיות לא הייתה מעוגנת בחוק היסוד נכון לאותה העת. אף על פי כן, ההצלחה של פעולות ההצלה הובילה לכך שבסיום האירוע הוא לא הואשם ולא ננזף על כך שפעל נגד קביעת החוקה.
כוח בן 26,000 מסייעים נכנס לאזור האסון בסירות מתנפחות ומסוקים, ואלו פינו בהצלחה כעשרת אלפים תושבים וטיפלו בהם במקלטי חירום. לאור ההצלחה רחבת ההיקף בניהול משברים, הן הלמוט שמידט והן הצבא הגרמני החדש שנבנה זכו להכרה ציבורית רחבה. עבור הכוחות המזוינים הגרמניים, זה היה מאמץ הסיוע ההומניטרי הראשון שלהם על אדמת גרמניה. הנזק שנגרם בעקבות ההצפות בהמבורג בלבד הוערך בכ-3 מיליארד מארק גרמני.
ההלם סביב השיטפון וקורבנותיו והעובדה שהתבררה השבריריות של אמצעי האבטחה הביאו למפנה במדיניות ההגנה על החופים ובמוכנות לאסונות עתידיים דומים. הצעדים הראשונים של הממשל הפדרלי והרשות הביצועית של המבורג כללו תכנון ובנייה של תשתיות חדשות להגנה מפני הצפות, הגדלת גובה וחוזק של סוללות מהונדסות ותעלות ניקוז ישנות והקמת תוכנית מגירה לקראת אסונות עתידיים לבוא. למרות השיטפונות הרבים, החמורים באותה מידה, שבאו בעקבות השיטפון של 1962, לא התרחשה פגיעת נזק בקנה מידה דומה בחוף הים הצפוני מאז.
אסון השיטפונות בהמבורג (1962)
XOXO (אלבום של סומי)
XOXO הוא אלבום האולפן הראשון של הזמרת-יוצרת הקנדית-הולנדית-קוריאנית ג'ון סומי. האלבום יצא לאור ב-29 באוקטובר 2021, על ידי חברת התקליטים The Black Label, והופץ דרך YG Plus ואינטרסקופ רקורדס. האלבום מורכב משמונה רצועות, מתוכן חמש יצאו כסינגלים: "Birthday", "What You Waiting For", "Dumb Dumb", "XOXO" ו-"Anymore".
רקע ופרסום.
ג'ון סומי, הידועה כזוכת המקום הראשון בתוכנית "Produce 101", וחברה בלהקת הבנות I.O.I, שנבנתה מזוכות התוכנית, החלה את קריירת הסולו שלה בעקבות סיום פעילות הלהקה תחת חברת התקליטים שלה לשעבר, JYP אנטרטיינמנט. בסופו של דבר היא בחרה לעזוב את JYP ולהצטרף ל-The Black Label, וביוני 2019 פרסמה את הסינגל הדיגיטלי הראשון שלה כסולנית, "Birthday", ואת רצועת הבי סייד, "Outta My Head". בהמשך, הוציאה ג'ון שני סינגלים דיגיטליים נוספים, "What You Waiting For" ביולי 2020, ו-"Dumb Dumb" באוגוסט 2021. במסיבת העיתונאים ל-"Dumb Dumb", שיתפה ג'ון, "העברתי את השנה האחרונה בלהתאמן ולהקליט שירים רבים מלבד "Dumb Dumb"...ועוד הרבה באים".
ב-1 באוקטובר 2021, העלתה הזמרת תמונה של ערימת אלבומים, עם הכותרת "XOXO" ושמה מודפס עליהם, כפוסט באינסטגרם שלה, הכולל עם הכיתוב "Soon to be yours xoxo". ב-14 באוקטובר, The Black Label הודיעה כי סומי תפרסם את אלבומה הראשון באורך מלא, "XOXO", בסוף החודש. בשבוע שלאחר מכן, חשפה ג'ון את תאריך היציאה ושיתפה את רשימת הרצועות של האלבום דרך חשבונות המדיה החברתית שלה. ב-29 באוקטובר יצא האלבום להורדה דיגיטלית וסטרימינג, לצד וידאו קליפ לסינגל המוביל, "XOXO". ב-25 בדצמבר, יצא הקליפ לסינגל "Anymore".
ביקורות.
כרמן צ'ין מ-"NME" ביקרה את השירים באלבום על היותם "חוזרים על עצמם וחסרי השראה" והצהירה כי למרות "הכישרון המוזיקלי האדיר" של סומי, האלבום "לא מצליח להמציא את זהותה". צ'ין הביעה אכזבה גם מכך שמחצית מרשימת הרצועות הקצרה מורכבת מסינגלים קודמים של סומי.
ארב
אֲרַב היא עיר מקראית בהר יהודה. העיר נזכרת ב, כחלק מתיאור נחלת שבט יהודה, ונמנית בראש קבוצה 6 של רשימת ערי יהודה: "אֲרַב וְרוּמָה וְאֶשְׁעָן. [וְיָנוּם] וּבֵית תַּפּוּחַ וַאֲפֵקָה. וְחֻמְטָה וְקִרְיַת אַרְבַּע הִיא חֶבְרוֹן וְצִיעֹר עָרִים תֵּשַׁע וְחַצְרֵיהֶן."
נראה שמכאן בא פַּעֲרַי הָאַרְבִּי, מגבורי דוד: " [חֶצְרַי] הַכַּרְמְלִי פַּעֲרַי הָאַרְבִּי.".
ארב במקרא.
אֲרַב נזכרת כאמור ברשימת ערי יהודה. רשימה זו מתוארכת במחקר לחציה השני של תקופת המלוכה. היא ערוכה בסדר גאוגרפי לא חמור, ונחלקו הדעות אם שיקפה חלוקה מנהלית של הממלכה, ובאיזה שלב: בימי חזקיהו טרם מסע סנחריב, או סביב ימי יאשיהו בשלהי התקופה. מכלל המחקר ומסקר הר יהודה כולו עולה כי תארוך לימי חזקיהו אפשרי, אך יש עדיפות לתארוך לימי יאשיהו. העיר התקיימה, איפוא, גם בתקופה זו.
קבוצה 6 ברשימת ערי יהודה היא קבוצת לב הר חברון, שבראשה חברון עצמה. מכאן שלתושבי הקבוצה והעיר יש קשר למשפחת הכלֵבים, אחת הגדולות במשפחות יהודה, אשר מסורותיה קושרות אותה לחברון ולסביבתה.
רשימת גיבורי דוד בה נזכר פַּעֲרַי הָאַרְבִּי נמנית ב וכן ב עד . על משמעות הרשימה נחלקו הדעות. היקפה היישובי מתאים לשלב מוקדם בתקופת המלוכה, וכך גם הממצא הארכאולוגי מכל האתרים המזוהים (לרבות אתרה של ארב, להלן) ולכן ניתן ליחסה לימי דוד; אולם הדבר אינו מוכח, וגם נחלקו הדעות לגבי היקפה וטיבה של מלכות דוד.
הזיהוי.
במחקר מקובל כי שם היישוב נשתמר בח' א-רביה שבדרום ההר. אתר זה, שמספרו בסקר ישראל (1/33/15-09{320}), נסקר על ידי משה כוכבי, שפסל את הזיהוי בצדק בהיעדר שרידים הקדומים לתקופה הרומית-ביזנטית. למרות זאת חזרה ארב וסומנה במקומה של ח' א-רביה במפות של חוקרים שונים גם אחרי פסילת הזיהוי.
כוכבי זיהה בח' א-רביה חאן ומצודה עם חלקלקת אבן, ושברים בודדים מהתקופה הרומית. האתר חזר ונסקר בידי שמריה גוטמן. בבדיקת קופסאות הסקר של שניהם זוהו בוודאות רק שפות מהתקופה הביזנטית וימ"הב, וגם את חלקלקת האבן מוטב לתארך לתקופה הביזנטית. פרט לשרידי המבנים המאוחרים אין באתר כל זכר להצטברות עיים, סתירת הזיהוי מבוססת ביותר ולא נראה כי יד מקריות הממצא בדבר. ראוי להעיר כי האתר מופיע במפות כ-500 מ' במורד השלוחה מערבה ממקומו הממשי, שבנ"צ 15315.09340.
כבר ב-1981 הוצע לזהות את ארב בח' אום אל-עמד הסמוכה לח' רבייה; במקביל ובאופן בלתי תלוי הגיע גליל לאותה מסקנה, ופרסם את הצעתו כי אם יסתבר מבדיקות חוזרות שח' א-רביה לא יושבה בתקופת הברזל, ייתכן לזהות את ארב בח' אום אל-עמד הסמוכה. נראה שגם כוכבי נמנע מזיהוי מתבקש זה רק משום שהיה מנוגד לסכימת הגבולות שהציע, מתוך הנחה שסביבת א-רביה קרובה מדי לרבוד\דביר מקבוצה 5 מכדי שתתאים ליישוב מקבוצה 6. משיקול זה נטה אולברייט לזהות את ארב בח' רבוד, השוכנת כ-1,400 מ' מא-רביה, אלא שזו זוהתה בוודאות כדביר המקראית.
נראה שלאור כל זאת יש לקבל את ההצעות לזיהויה של ארב בח' אום אל-עמד.
הממצא.
ח' אום אל-עמד (אתר 1-2/44/15-09{320}) מרוחקת אך 1,500 מ' מח' א-רביה (1,800 מ' ממקומה המוטעה שבמפות). היא כוללת שני אתרים נפרדים. באתר הצפוני הגבוה יותר (2) שרידי כנסייה על עמודיה הרבים, שוודאי העניקו לאתר את שמו. כ-150 מ' במורד השלוחה האתר הדרומי (1), ובו עיים קדומים. אתר זה (1) מצוי בנ"צ 15430.09445, גובה מוחלט 735 מ', גובה יחסי 2 מ'. שטח מרבי מוערך בכ-9 ד', ועליו יש להוסיף את שטח אתר (2) בתקופות בהן יושב גם הוא; שיא היישוב בתקופת הברזל 2ג. החרסים הקדומים שזוהו באתר בוודאות הם מתקופת הברזל 2ב (כ-5 ד'), אך זוהו גם שפה ושברי גוף העשויים להיות מהשלב הקודם (2א). בתקופות הברזל 2ג-ד התקימה אולי פעילות יישובית גם באתר הגבוה (2), בהיקף שהוערך בכ-1.6 ד': השטח המצורף בתקופות אלה הוערך בתקופת הברזל 2ג בכ-10.5 ד' ובתקופת הברזל 2ד בכ-7.5 ד'. המשך היישוב בתקופות הפרסית (כ-4 ד'), הלניסטית (כ-4 ד'), כנראה גם רומית 1 ו-2 (כ-4.5 ד', מהם 1.5 ד' באתר הגבוה), ביזנטית (כ-6 ד', כמחציתם הכנסייה וסביבתה באתר הגבוה), ימי הביניים (כמו ברומית), עות'מאנית (כ-1.3 ד', באתר הנמוך בלבד).
סיכום תולדות העיר.