אצילציית פרידל-קרפטס היא אצילציה של טבעות ארומטיות עם אציל כלוריד ובעזרת חומצת לואיס חזקה כזרז. אצילציית פרידל-קרפטס אפשרית גם עם אנהידרידים. התנאים הדרושים לתגובה דומים לאלו של אלקילציית פרידל-קרפטס. לתגובה זו מספר יתרונות על אלקילציית פרידל-קרפטס: הודות לקבוצת הקרבוניל המושכת אלקטרונים, הקטון הנוצר הוא פחות ריאקטיבי מהמולקולה המקורית, ולכן לא קורות אצילציות נוספות. כמו כן אין שחלופים של קרבוקרטיון, הודות לייצוב רזונטיבי.
קיומה של אצילציית פרידל-קרפטס תלויה ביציבותו של האציל כלוריד המגיב. פורמיל כלוריד למשל לא יציב מספיק, ולפיכך ליצירה של בנזאלדהיד דרך פרידל-קרפטס נדרשת תגובת גטרמן קוך (Gattermann-Koch) שבה הפורמיל כלוריד יסונתז יחד עם פחמן חד-חמצני וחומצה הידרוכלורית (HCl) תחת תנאי לחץ גבוה, המזורזת על ידי אלומיניום כלוריד ו-CuCl.
מנגנון התגובה.
השלב הראשון מורכב מניתוק יון כלוריד ליצירת קטיון של אציל:
בהמשך יון האציליום מותקף נוקלאופילית על ידי הטבעת הארומטית:
לבסוף אניון כלוריד (או AlCl4-) עושה דה-פרוטונציה לטבעת ליצירת HCl, והזרז AlCl3 נוצר מחדש:
את הקטון בסוף התגובה ניתן לחזר ולהפוך לאלקאן מתאים באמצעות חיזור וולף-קישנר (Wolff–Kishner) או חיזור קלמנסן (Clemmensen). התוצאה הסופית תהיה דומה לאלקילציית פרידל-קרפטס.
תגובת פרידל-קראפטס
אלקילציית פרידל-קרפטס
אצילציית פרידל-קרפטס
מחמוד עבאס (כדורגלן)
מחמוד עבאס (בערבית: محمود عباس; נולד ב-29 ביולי 1988) הוא כדורגלן ערבי-ישראלי המשחק בעמדת הקשר בקבוצת מכבי טמרה מליגה א'.
קריירה.
עבאס החל את הקריירה הבוגרת שלו בשנת 2007 בהפועל אום אל-פחם בליגה א', משם עבר שנה לאחר מכן לאחווה עראבה. בעונתו הראשונה בקבוצה כבש ארבעה שערים ועלה עמה מליגה א' לליגה הלאומית. בעונתו השנייה בקבוצה כבש שלושה שערים בליגה הלאומית.
לקראת עונת 2010/2011 חתם עבאס בהפועל אשקלון. ב-21 באוגוסט 2010 ערך את משחקו הראשון בליגת העל, מול הפועל פתח תקווה. במשחק זה גם כבש את שערו הראשון בליגת העל, בדרך לניצחון קבוצתו 3–1, ובסך הכל כבש עד תום העונה שבעה שערים במדי הפועל אשקלון.
לקראת עונת 2011/2012 חתם עבאס בהפועל תל אביב. בעונה זו התקשה עבאס למצוא מקום בהרכב הקבוצה, כאשר רק במשחק אחד הוא שיחק 90 דקות מלאות. עבאס כבש 2 שערים בעונה זו במדי הפועל תל אביב, הראשון בהפסד הקבוצה לעירוני קריית שמונה בגמר גביע הטוטו, והשני מול מכבי יבנה במסגרת גביע המדינה, בו זכה עבאס עם הקבוצה בתום העונה, על אף שלא שותף במשחק הגמר בו ניצחה הפועל 2–1 את מכבי חיפה.
לקראת עונת 2012/2013 ביקש עבאס לעבור לקבוצה בה יקבל דקות משחק רבות יותר. ביולי 2012 סוכמה השאלתו לבני סכנין לעונה אחת. גם בסכנין לא הצליח עבאס לתפוס מקום קבוע בהרכב את הקבוצה, ובתום העונה הגיע לסיכום על התרת חוזהו מול הפועל תל אביב, ושוחרר מהמועדון.
ב-3 באוקטובר 2013 חתם עבאס בקבוצת הפועל בני לוד מהליגה הלאומית. בעונת 2014/2015 זכה עם הקבוצה בגביע הטוטו לליגה הלאומית. ב-23 ביוני 2016 חתם עבאס בהפועל עכו, אשר ירדה לליגה הלאומית בעונה הקודמת, ובתום עונת 2016/2017 העפיל עמה בחזרה לליגת העל.
לקראת עונת חזר לקדנציה נוספת בהפועל אום אל-פחם בליגה א'. ב-10 ביוני 2018 חתם בשמשון כפר קאסם, העולה החדשה לליגה א' דרום, אך כעבור ארבעה חודשים עבר להפועל באקה אל-גרבייה מליגה א' צפון.
ב-25 ביוני 2019 חתם עבאס במכבי טמרה מליגה א' צפוון.
מיזוגים ורכישות
מיזוגים ורכישות (Mergers and Acquisitions או M&amp;A) הם התחום של העברת שליטה ושינויי מבנה בחברות ובתאגידים אחרים. מיזוגים והשתלטויות הם, בראש ובראשונה, עסקאות המביאות לחיבורן של יחידות עסקיות שונות ליחידה עסקית אחת.
עקרונות.
ניתן לחבר יחידות עסקיות במגוון רחב של דרכים, הנבדלות אלו מאלו במאפיינים שונים. מאפיין עיקרי ראשון הוא בשאלה, האם החברה הנרכשת מפסיקה להתקיים לאחר הרכישה, או שמא היא ממשיכה להתקיים ורק הבעלות בה שונתה. האפשרות הראשונה מאפיינת עסקאות מסוג מיזוג והאפשרות השנייה מאפיינת עסקאות מסוג הצעת רכש ורכישה מרוכזת.מאפיין עיקרי שני, המבדיל בין סוגי עסקאות שונים, סובב סביב השאלה האם העסקה מתבצעת בידי החברה הנרכשת עצמה (באמצעות נושאי המשרה והדירקטורים בה) או שלחלופין ה"מוכר" בעסקה הוא בעלי המניות של החברה הנרכשת. באפשרות הראשונה מתאפיין המיזוג ובאפשרות השנייה מתאפיינות הצעת הרכש והרכישה המרוכזת.
קווי הבחנה נוספים בין סוגי עסקאות שונים נוגעים לשאלות כגון האם העסקה היא "עוינת" או "ידידותית" כלפי ההנהלה ונושאי המשרה הנוכחיים בחברה (כאשר "השתלטות עוינת" קשורה יותר להצעת רכש ופחות לרכישה מרוכזת ולמיזוג); האם מעורב בעסקה אלמנט של "כפייה" כלפי בעלי המניות הנוכחיים, כך שיאלצו להיפרד ממניותיהם גם אם לא הביעו את הסכמתם לכך (כאשר במיזוג שוררת מידת הכפייה הרבה ביותר, בהצעת רכש תיתכן כפייה מסוימת וברכישה מרוכזת אין כפייה על בעלי המניות הנרכשות) ומה מידת השוויוניות של העסקה (האם כל בעלי המניות מקבלים את אותו מחיר תמורת כל אחת ממניותיהם; כאשר בכל אחד מסוגי העסקאות ייתכן תשלום "פרמיית שליטה" לבעלי מניות הרוב ומחיר נמוך יותר לבעלי מניות המיעוט).
ההיבט המשפטי.
העיסוק של הדין בתחום המיזוגים והרכישות מתרכז סביב מספר סוגיות עיקריות: ראשית, כושר הפרעון של החברה שלאחר המיזוג או הרכישה – יכולתה להמשיך ולשרת את ההתחייבויות לנושים, למרות העלויות והשינויים שנלוו לעסקה. שנית, גובה התמורה המועברת לבעלי החברה הנרכשת (כאשר השאיפה היא, שבעליה של החברה הנרכשת לא יקבלו מחיר נמוך מדי עבור מניותיהם – מחיר שיש אינטרס בקיומו לחברה הרוכשת). שלישית, לעיתים מיזוגים ורכישות מעוררים בעיה של הגבלים עסקיים (סוגיות אלו אינן נמצאות בתחום המיזוגים והרכישות, אלא בתחום דין המיוחד להן, אולם הן בכל זאת נפוצות מאוד בהקשר זה). רביעית, במבט חברתי כולל יותר, קיימת שאיפה למנוע מקרים בהם המשתלט על החברה יפגע בה (לדוגמה – ירכוש אותה רק כדי לפרקה) ובכך יפגע גם בבעלי מניות המיעוט בה, בעובדיה, בלקוחותיה ובנושיה האחרים.
ההיבט התרבותי.
על פי מחקרים רבים, מרבית המיזוגים והרכישות נכשלים וראשוני הסיבות לכך נעוצות דווקא בהיבטים ניהוליים ואנושיים של פערי תרבות, אגו, מאבקי כוח ועוד.
"בדיקת נאותות תרבותית" ("CDD" - ) נועדה למיפוי והערכת סיכונים אצל חברת המטרה וזיהוי הנחות שגויות אפשריות שקיבלה החברה הרוכשת ושעלולים במצבים מסוימים לפעול לרעתה בעתיד לאחר הרכישה. התהליך חייב להתחיל מיד בתחילת המגעים כיוון שהעמקה בו דורשת זמן לניתוח ההבדלים בין התרבויות, לראיונות עם מנהלים ואנשי מפתח, להעמקה בסקרי שביעות רצון ובשורה ארוכה של תתי נושאים אשר ביחד ייתנו תמונה טובה יותר של תרבות הארגונים ורמת המורכבות ליצירת כור היתוך משותף אשר יוביל לעיצוב תרבות ארגונית משותפת ואמיתית. תהליכים אלו חייבים להפוך לחלק בלתי נפרד מסט תהליכי בדיקת הנאותות שהארגונים עורכים ולקבל את משקלם הסגולי הראוי בצמתי ההחלטות.
סוגי עסקאות.
ניתן להבחין בין ארבעה סוגי עסקאות בתחום המיזוגים והרכישות: רכישת השליטה המרוכזת, המיזוג, הצעת הרכש וההסדר בבית המשפט.
רכישת שליטה מרוכזת.
הבעלות בחברה מיוצגת על ידי מניות. לעיתים, יש בחברה בעל שליטה (או מספר בעלי שליטה), קרי מי שמחזיק ב-25% או יותר מהון המניות של החברה. ייתכן והרוכש העתידי המעוניין בחברה לא רוצה לרכוש את כל מניותיה, אלא רק את אותו חלק שיקנה לו דבוקת שליטה בחברה. במקרה כזה, די לו לרוכש שיקנה מידי בעלי השליטה הקיימים את מניותיהם. לשם כך נדרשת עסקה חוזית פשוטה יחסית. הצדדים לעסקה הם בעלי השליטה הקיימים ורוכש השליטה החדש. הצדדים מסכימים על העברת המניות תמורת מחיר והשליטה בחברה משתנה לאחר השלמת ההעברה. מניותיהם של בעלי מניות המיעוט – כל אלו שאינם בעלי שליטה – אינן משתנות ואין נגיעה בהן. עם זאת, גם לבעלי מניות אלו יש עניין מסוים באירוע הרכישה, מכיוון שעם שינוי זהותו של בעל השליטה יכול וישתנה אף עתידה העסקי של החברה. בין השאר, הדין מטיל "חובת הגינות" על בעלי שליטה. חובה זו מובנת כמטילה איסור על מכירת השליטה ל"בוזזים" שיפגעו בחברה.
מלבד דרך זו (של רכישת שליטה מבעלי מניות קיימים), ניתן לבצע רכישת שליטה מרוכזת בשוק הראשוני, קרי, מצב בו החברה מקצה מניות בכמות כזו שהופכת את בעל המניות החדש לבעל שליטה. הקצאה כזו טעונה אישור של האספה הכללית בחברת המטרה.
מיזוג.
המאפיין את מיזוג החברות הוא שחברת היעד (החברה הנרכשת) מתחסלת לאחר המיזוג. כל נכסיה והתחייבויותיה של חברת היעד עוברים לחברה הקולטת. חברת היעד נמחקת ממרשם החברות. היא "נבלעת" בתוך החברה הקולטת. המיזוג הוא עסקה שאינה מחייבת הסכמה של כל אחד מבעלי מניות חברת היעד למכירת מניותיו; במקום זאת, נערכת הצבעה על המיזוג באספה הכללית של חברת היעד ומספיק רוב רגיל (יותר מ-50%) מהמניות הנוכחות בהצבעה כדי לכפות על כל שאר בעלי המניות בחברה להיפרד מהחזקותיהם. בנוסף, מלכתחילה המיזוג הוא יוזמה הבאה "מתוך" החברה הנרכשת עצמה (על ידי הדירקטוריון שלה, יחד עם זה של החברה הרוכשת) ולא מבעלי המניות, שהם חיצוניים לחברה. מבחינה עסקית, יעשה שימוש במיזוג כאשר אין עוד טעם להמשך קיומה של חברת היעד כאישיות משפטית נפרדת, שכן נכסיה יוכלו להניב תשואה רבה יותר בתוך החברה הקולטת.