זבורובסקי היה המייסד ונשיא הכבוד של הפדרציה האמריקאית של לוחמים יהודים, אסירי מחנות וקורבנות הנאצים; סגן הנשיא של הפדרציה העולמית של יהודים פולנים; וחבר הוועדה המבצעת של ועידת התביעות. הוא היה אחד מששת ניצולי השואה – והאמריקאי היחיד – שברך את האפיפיור יוחנן פאולוס השני במהלך ביקורו ביד ושם בשנת 2000. הוא היה נשיא לשכת המסחר אמריקה-ישראל.
משוש
בזואולוגיה, מָשׁוֹשׁ (באנגלית: Tentacle; ברבים: מָשׁוֹשִׁים או מָשׁוֹשׁוֹת) הוא איבר ארוך וגמיש המצוי במספר בעלי חיים, בעיקר בקרב חסרי החוליות.
אצל בעלי החיים המשוש מופיע לרוב בזוג או מספר זוגות. מבחינה אנטומית, המשוש עשוי שריר המחובר רק בצִדו האחד (בדומה לחדק פיל או לשון). רוב המשושים משמשים לאחיזה ואכילה. רבים מהם הם אברי חישה הדומים לחושי ראייה, מגע, ריח או טעם.
דוגמאות מוכרות למשושים: המשושים היוצאים מראש שבלולי היבשה ושבקצותיהם העיניות (בחלזונות מסדרות אחרות העיניות הן לרוב בבסיס המשושים), וזרועות התמנונאים. אצל היונקים ניתן למצוא 22 משושים סביב פיה של חפרפרת ככובת אף.
אטימולוגיה.
במילונים עבריים ישנים נעשה השימוש במילה מְשׁוֹשָׁה (אנטנה) לתיאור איבר החישה של חרקים וחסרי חוליות. בזמן זה חודשה גם המילה מָחוֹשׁ. במשך הזמן חודשה המילה משושה למָשׁוֹשׁ. כיום נהוג להבדיל בין מָחוֹשׁ, איבר נוקשה בעל שלד חיצוני כגון מחוש החרקים, ובין מָשׁוֹשׁ, שהוא איבר חסר שלד וגמיש כגון זה המצוי בחלזונות.
משושים
מריאנסקה לאזנייה
מריאנסקה לאזנייה (בצ'כית: Mariánské Lázně, גרמנית: Marienbad, "מאריינבאד") היא עיירת מרפא ונופש ידועה במערב בוהמיה שבצ'כיה. העיר משתרעת על פני שטח של 51.78 קמ"ר ואוכלוסייתה מונה (נכון לראשית 2013) מעל 13,000 תושבים. מריאנסקה לאזנייה היא הקטנה מבין שלוש ערי המרחצאות המפורסמות במערב צ'כיה (שתי האחרות הן קרלובי וארי ופרנטישקובי לאזנייה).
העיר, הטובלת בנוף הרים מוריקים, היא פסיפס של פארקים ובתי אצילים. רוב המבנים המפורסמים שלה נבנו בתור הזהב של העיר במחצית השנייה של המאה ה-19, בתקופה זו עלתה קרנה של העיר, וידוענים רבים כמו גם שליטי מדינות אירופה באו ליהנות ממעיינות המרפא שלה.
ב-2021 העיירה הוכרזה כחלק מאתר מורשת עולמית של אונסק"ו בשם ערי הספא הגדולות של אירופה ביחד עם עוד עשר ערים בצ'כיה ובמדינות נוספות.
היסטוריה.
מריאנסקה לאזנייה נוסדה במאה ה-12 בידי מתיישבים גרמנים שהובאו לאזור זה בידי שליטי בוהמיה, בני שושלת פרמישילד.
העיר עצמה בצורתה המוכרת כיום היא רק בת מאתיים שנה, אך ידוע שהתקיים בה יישוב כבר זמן רב. התיעוד הראשון של מתיישבים במריאנסקה לאזנייה הוא משנת 1273. מעיינות המרפא שהעניקו לעיר את פרסומה העולמי מוזכרים לראשונה כבר בתעודה משנת 1341, אז תוחזקו בידי אנשי מנזר מקומי. בשנת 1808 קיבלה העיירה את כינויה הגרמני "מרינבאד", והיא הוכרזה כעיר רשמית רק בשנת 1868.
בין השנים 1870–1914 ידעה העיר תקופה של פריחה מבחינה תיירותית. נבנו מלונות חדשים ומבני ציבור, ושופצו מבנים ישנים רבים, בידי אדריכלים גרמניים מפורסמים. ב-1872 חוברה העיירה בקו רכבת אל העיר חב (בצ'כית Cheb) שבמחוז קרלובי וארי בצ'כיה, וממנה אל כל האימפריה האוסטרו-הונגרית ושאר מדינות אירופה.
עד מהרה הפכה העיר לאחד מיעדי תיירות הספא הפופולריים ביותר באירופה, עם כ-20,000 מבקרים מדי שנה. בין הנופשים במרינבאד נזכרות דמויות בולטות כמו: יוהאן וולפגנג פון גתה, פרדריק שופן, ריכרד וגנר, תומאס אדיסון, הנסיך פרידריך מסקסוניה, ניקולאי השני, קיסר רוסיה, פרנץ יוזף הראשון, קיסר אוסטריה, והמלך אדוארד השביעי, מלך הממלכה המאוחדת ורבים אחרים.
מרינבאד נותרה יעד תיירות פופולרי גם בין שתי מלחמות העולם. לאחר מלחמת העולם השנייה, בעקבות ועידת פוטסדאם, גורשו מן העיר תושביה הגרמנים אתניים, ובכך התרוקנה מריאנסקה לאזנייה מרוב אוכלוסייתה. לאחר המהפכה הקומוניסטית ב-1948 נסגרה העיר כמעט כליל בפני תיירות חוץ. לאחר הקמת השלטון הדמוקרטי בצ'כיה בשנת 1989, הושקע מאמץ רב להחזיר לעיר את צביונה המקורי, כעיירת מרחצאות ואתר נופש וספורט.
היהודים בעיר.
ביצירתו "מריאנבד" (במקור: מאַריענבּאַד) מ-1911 שבקובץ "חיי קיץ" (במקור: זומער-לעבען), מתאר שלום עליכם את העיירה כמקום מרפא וקיט של עשירי הקהילה היהודית של ורשה.
הפילוסוף והפובליציסט היהודי-גרמני תיאודור לסינג פרסם קודם עליית הנאצים לשלטון בגרמניה מאמרים רבים שהביאו עליו את שנאת האופוזיציה הלאומנית הגרמנית. עם תפיסת השלטון בידי המפלגה הנאצית ב-30 בינואר 1933, החל לסינג מתכנן את בריחתו מגרמניה. ב-1 במרץ נמלט עם אשתו אדה למריאנסקה לאזנייה, כאן המשיך בפעילותו העיתונאית בעיתונים מקומיים בשפה הגרמנית. ביוני 1933 הופצה הודעה בעיתוני חבל הסודטים שבצ'כוסלובקיה, שהבטיחה פרס לכל מי שיחטוף וימסור את לסינג לשלטונות הגרמניים. ב-30 באוגוסט באותה שנה ירו בו מתנקשים נאצים דרך חלון חדר העבודה שלו ופצעו אותו אנושות. למחרת הוא מת מפצעיו בבית החולים המקומי. הרוצחים נמלטו לגרמניה הנאצית. לסינג נקבר בבית הקברות המקומי.
בין התאריכים י'-י"ח באלול תרצ"ז (17-23 באוגוסט 1937) התקיימה במריאנסקה לאזנייה ועידת הכנסייה הגדולה השלישית של אגודת ישראל, שכונתה גם "הכנסייה הגדולה במרינבאד". במהלך ועידה זו קיבלה מועצת גדולי התורה של אגודת ישראל, את החלטתה הידועה לדחות, למרות גישתה היונית של המועצה, את תוכנית ועדת פיל לחלוקת ארץ ישראל.
בין ג' לט' באלול ה'תש"ז (19-25 באוגוסט 1947) התכנסו המוסדות העליונים של "אגודת ישראל" שוב במריאנסקה לאזנייה, הפעם בפורום מצומצם . לאחר המלחמה פעל במריאנסקה לאזנייה מוסד בו למדו נערים ונערות יהודיים, ניצולי שואה, בעיקר לימודי דת. ב-1948 הוברחו התלמידים לישראל, לאחר שהמוסד לא הצליח לקבל רישיון ממשרד החינוך הצ'כוסלובקי.
הספר "לשנה הבאה במריינבד: העולמות האבודים של תרבות המרחצאות היהודית" מאת מרים זדוף, סוקר את תרבות המרחצאות היהודית בערים שונות וביניהן מריינבד מסוף המאה ה-10 ועד שנות ה-30 של המאה ה-20.
ערים תאומות.
למריאנסקה לאזנייה שש ערים תאומות:
בתרבות.
מריאנסקה לאזנייה, בשמה המוכר במערב "מרינבאד", מככבת בסרט הצרפתי אשתקד במרינבד (בצרפתית: L'Année dernière à Marienbad) שנכתב על ידי הסופר והתסריטאי אלן רוב-גרייה, ובוים על ידי אלן רנה.
כירורגיה רובוטית
כירורגיה רובוטית הוא מונח המתייחס לניתוחים זעיר-פולשניים בהם נעשה שימוש מערכות רובוטיות המסייעות לביצוע הניתוח. הכירורגיה הרובוטית פותחה על מנת להתגבר על קשיים הקיימים בשיטה הלפרוסקופית הרגילה או בגישה פתוחה כגון דיוק בתנועה, רעד פיזיולוגי של היד בפעולות מוטוריות עדינות, מוגבלות בתנועה, קשיים לעבוד מול מסך הנותן תמונה דו-ממדית, שליטה אוטונומית של המנתח בכלים ללא תלות באסיסטנט וכו'.
בניתוחים רובוטים במקום להחזיק ישירות את כלי הניתוח ביד, יושב המנתח מול מערכת שליטה ודרכה שולטת בזרועות הרובוט ותנועות הכלים.
היסטוריה.
הניתוח הראשון שנעשה בעזרת רובוט, הפומה 560, היה ב-1985. בניתוח זה נעשה שימוש ברובוט על מנת להשיג דיוק גבוה יותר בעת ביופסית מוח. במקביל פותחה מערכת בשם ROBODOC אשר סייעה בהתאמה מדויקת יותר של עצם הירך בניתוחים להחלפת מפרק ירך. ה-ROBODOC היא המערכת הרובוטית הראשונה שאושרה על ידי המנהל התרופות האמריקני.
המערכת הרובוטית הראשונה המשמשת לטלכירורגיה (שיטה בה המנתח מפעיל מרחוק את הרובוט בעזרת יחידת השליטה), פותחה על ידי מכון המחקר של סטנפורד בשיתוף צבא ארצות הברית ונאס"א.
בשנת 2003, התאחדו החברות האמריקאיות Intuitive surgical ו-computer motion אשר עסקו בפיתוח רובוטים לכירורגיה. החברה המאוחדת, תחת השם Intuitive Surgical, מפתחת המערכת הרובוטית לניתוחים דה וינצ'י. החברה קיבלה אישור לביצוע פרוצדורות רפואיות על ידי מנהל המזון והתרופות האמריקאי (FDA), לביצוע ניתוחים בחלל הבטן לרבות כריתה והסרת גידולים סרטנים בוושט, ריאות, כליות, מערכת העיכול, בלוטת הערמונית והרחם.
השפעות.
יתרונות.
ניתוחים רובוטיים כוללים בתוכם את יתרונות השיטות המסורתיות – לפרוסקופית או פתוחה. בנוסף, מספקים הרובוטיים הכירורגים פיתרונות לבעיות הקיימות בשיטה הלפרוסקופית המסורתית.
יישומים קליניים.
כירורגיה כללית ומערכת העיכול.
תחום זה ראה את השימוש הנרחב ביותר בכירורגיה רובוטית, כיוון שחולים יכולים לעזוב את ביה"ח עם פחות כאב ותוך זמן קצר יותר מהשיטה המסורתית.
ניתוחי קיבה ובריאטריה.
בדומה לגישה הלפרוסקופית, ניתוחים בריאטריים באמצעות ניתוח רובוטי הוכחו כבטוחים.
עד לעדכון, הניתוחים הרובוטיים הדגימו זמני ניתוח ארוכים יותר במעט, אם כי המטופלים שעברו ניתוחים רובוטיים נזקקו לפחות עירוי דם מאלו שעברו ניתוחים לפרוסקופיים, וכן סבלו מפחות סיבוכים שלאחר הניתוח הקשורים בדלף של ההשקה שנעשתה בתהליך.
ניתוחי מעי ורקטום.
הליכים כירורגיים במעי הגס וברקטום על רקע סרטן והליכים כירורגיים במעי על רקע מחלות דלקתיות כרוניות, הודגמו כבטוחים ויעילים יותר מהשיטה הלפרוסקופית.
ניתוחי בקע.
בשנים האחרונות, גבר השימוש בניתוחים רובוטיים לניתוחי בקע, זאת בעיקר בזכות תנועת הזרועות הרחבה של הרובוט (המגיעה עד 540 מעלות לכל כיוון) ומאפשרת למנתחים לגשת אל בקעים מורכבים בדופן הבטן ביתר קלות וללא מגבלת תנועה.
בקע סרעפתי.
תוצאות ניתוחי בקעים סרעפתיים בסיוע רובוט, בקרב מנתחים שרק התחילו לעבוד על הרובוט, בהלימה לתוצאות של ניתוחים מסוג זה בגישה הפתוחה/הלפרוסקופית של מנתחים מיומנים.
השתלת כליה.