במדינת ישראל מצויות מספר ספריות גדולות וקטנות לעיוורים ודיסלקטים ובנוסף לזה חלק מהספריות המצויות מחוץ לישראל נותנות שירות בה, בעזרת הדואר והדואר האלקטרוני. הספריות נבדלות זו מזו בתוכן ספריהן (ספרייה כללית, תורנית או אקדמית), בשפות של ספריהן (עברית, אנגלית, ערבית) ובציבור אותו הן משרתות (סטודנטים ותלמידי בתי ספר פורמליים בלבד, או הציבור הרחב בעל הלקויות). ספריות אלה מתרבות וגדלות במהלך השנים. בנוסף לזאת, חלק מהספריות שאינן ספריות לאנשים מוגבלים מכילות מדור סיוע לאנשים מוגבלים (מדור עם טכנולוגיה מסייעת שבו הקורא יכול להנגיש לעצמו ספרים רגילים) או מדור עם ספרים בעיצוב נגיש.
לבד מהספריות עצמן, ישנם גופים המסייעים בפעילותן של הספריות. משלוח ספרים בעיצוב נגיש זוכה מדואר ישראל לשירות חינם. עמותת מגדל אור ועמותת עלה מספקות מכשירי טכנולוגיה מסייעת המסייעים בקריאה נוחה של ספרים נגישים (רשמקול התואם הקלטות מיוחדות, צג ומדפסת ברייל להצגת קובצי תמליל) או בהנגשת ספרים שאינם נגישים. המוסד לביטוח לאומי מממן טכנולוגיה לנגישות מידע הן לפרטים והן למוסדות.
פארק רעננה
פארק רעננה הוא פארק ציבורי בשטח של 200 דונם, המשמש כפארק הגדול והמרכזי של העיר רעננה. הפארק שוכן בקצהו המערבי של רחוב אחוזה, בגבולה המערבי של העיר, וגובל בכפר בתיה ובשכונת "לב הפארק" השוכנות מצפון לו, ובשדות שבין רעננה להרצליה מדרום וממערב. הפארק מגודר מכל עבריו, והכניסה אליו היא דרך חמישה שערים, שניים בחלקו המזרחי ושלושה בחלקו המערבי ליד האגם. הפארק נחנך בשנת 1995. קיים איסור להבערת אש בכל שטחי הפארק.
מבנה.
במרכזו של הפארק אגם בצורת עלה תלתן, בדומה לזה המופיע בסמלה של העיר. את האגם חוצה גשר, וניתן לשוט בו. באגם שתי מזרקות, ושטים בו עופות מים. בחלקו הצפון-מערבי של הפארק שוכן אמפיתיאטרון המשמש להופעות תרבות שונות של אמנים מהארץ ומחו"ל בהם בקסטריט בויז, אוונסנס, אליס קופר, לורין היל, טורי איימוס, צ'יק קוריאה, איאן אנדרסון, זיגי מארלי, הקרנבריז והפט שופ בויז.
במסגרת הפארק מופעל פרויקט "פארק חברים", אשר נבנה על ידי בית איזי שפירא מתרומות, ובו מתקנים המיועדים גם לילדים בעלי קשיי נגישות. כמו כן מתקיימות במקום פעילויות משותפות לילדי בית איזי שפירא ולילדים אחרים מרחבי העיר. עוד בפארק: בית קפה-מסעדה, גלריה, שבילי הליכה ורכיבה על אופניים, מגרשי ספורט, פינת חי, מתקני משחקים לילדים, פסלים, גן ורדים, גן המוקדש לשבעת המינים, גן תבלינים ומשטחי דשא נרחבים. בנקודה הגבוהה בפארק שוכן מצפור, המאפשר תצפית בעיקר לכיוון האגם והשטחים שבדרום-מערב הפארק.
בעבר נדרשו תושבי חוץ לתשלום בכניסה לפארק בימי שבת. עתירה שהגישה עמותת אדם, טבע ודין בעניין נדחתה, ובעקבות זאת תוקנה פקודת העיריות, ונקבע בה כי אין לגבות דמי כניסה, אלא במקרים חריגים שיקבע שר הפנים באישור ועדת הפנים והגנת הסביבה של הכנסת.
מאחר שהוועדה דחתה פה אחד את הכללים שהציע שר הפנים בטענה שהם נוגדים את התיקון לחוק, נאסרה למעשה גביית דמי כניסה לגנים ציבוריים בכל הארץ, ובהם פארק רעננה. מסביב לפארק מאות מקומות חניה בחינם לתושבי רעננה ובתשלום למבקרים תושבי חוץ.
יוסף קרדונר
יוסף קרדונר (נולד בשם גלעד קרדוניס ב-1969) הוא זמר ומלחין חוזר בתשובה חסיד ברסלב. נחשב לאחד מחלוצי ז'אנר המוזיקה היהודית המקורית שראשיתו בשנות ה-90 של המאה ה-20.
קורות חייו.
נולד בשם גלעד קרדוניס בפתח תקווה ב-1969. בנעוריו שיחק כדורגל בקבוצת הנערים של הפועל פתח תקווה. בעקבות פציעה פנה ללימודי מוזיקה - נגינה בגיטרה ושירה. כשהיה בן 18 התגרשו הוריו. ב-1987 התגייס לצה"ל, ואת שירותו הצבאי עשה בלהקת פיקוד צפון לצד אחינועם ניני ודני שטג ובפיקודו של יצחק אזולאי. בהמשך שירותו הצבאי עבר ללהקת "רוק בירוק" של מפח"ש, שם שירת לצד אבישי כהן. עם שחרורו מצה"ל הקים להקת רוק והשתלב כגיטריסט וכזמר רקע בלהקה הייצוגית של פתח תקווה, "עבר הווה עתיד", בניהולו המוזיקלי של עוזי חיטמן.
בתחילת שנות התשעים החל בתהליך של חזרה בתשובה, במהלכו שינה את שמו מגלעד קרדוניס ליוסף קרדונר, כשם משפחתו של ר' ישראל קרדונר, שהיה מורו של ר' ישראל דב אודסר, מחשובי חסידי ברסלב במאה העשרים. בראיון עמו סיפר כי שיר חסידי ששמע באקראי (השיר ידיד נפש של הזמר החסידי אברהם פריד) השפיע עליו עמוקות בתהליך התשובה.
קרדונר למד בישיבת ברסלב לבעלי תשובה במגדיאל, ולאחר מכן אצל הרב שמעון ויזנפלד שהפך לרבו. לאחר הפסקה של כחצי שנה בעבודתו המוזיקלית, כשהיה בהתבודדות בפרדס כמנהג חסידות ברסלב, התנגן בראשו הלחן של "שיר למעלות" (פרק קכ"א בתהלים), וכששב לביתו מיהר לרשום את מנגינת השיר בתווים על מנת לזכור אותו. בעקבות אירוע זה קרדונר ביקש לשוב ולעסוק במוזיקה, והוא עשה זאת לאחר שקיבל את ברכתו של הרב ויזנפלד. קרדונר הוסיף ליצור מוזיקה כבעל תשובה, למילים מהמקורות ומכתבי חסידות ברסלב (לרוב קטעים מליקוטי מוהר"ן).
נשוי ואב לשבעה, מתגורר בבית שמש.
יצירתו.
אלבומיו הראשונים של קרדונר הופיעו באמצע שנות התשעים. קרדונר היה לאחד מחלוצי המוזיקה היהודית המקורית (במקביל ליוצרים כעדי רן), שהתפתחה אז בעיקר הודות לחדירתם של חוזרים בתשובה ברסלביים לתעשייה המקומית. להבדיל מן המוזיקה החסידית המיינסטרימית שפעלה בתקופה זו, המוזיקה היהודית התאפיינה בשירה בעברית צברית נטולת-מבטא יידי, בתזמור אקוסטי ומינימלי יחסית ובפנייה אל קהל-יעד רחב יותר, מעבר לגבולות המגזר החרדי ואף הדתי לאומי. עבודותיו של קרדונר תרמו להרחבת הרפרטואר המוזיקלי היהודי ופתחו פתח להופעתן של להקות כגון "המדרגות" ו"בין השמשות", וכן להתפתחות הטרנד היהודי בקרב מוזיקאים רבים בעשור הראשון של המאה ה-21 - חילוניים, דתיים ובעלי תשובה.
המוזיקה של קרדונר מאופיינת בפשטות מלודית ובחזרות רבות, ובכך היא ממשיכה במובן מסוים את הקו המלודי של ר' שלמה קרליבך, אולם עם זאת היא נחשבת למורכבת בהרמוניות ובמקצבים שלה, והיא מטמיעה בתוכה השפעות רבות ומגוונות: החל מרוק רך ורוקנרול וכלה בג'אז ובמוזיקה לטינית.
קרדונר התפרסם בעיקר בזכות לחנו לתהילים קכ"א ("שיר למעלות"). השיר זכה במרוצת השנים לכמה וכמה ביצועים, על ידי יוצרים מפורסמים, ובהם נינט טייב, זהבה בן ומוש בן ארי. על כך אמר קרדונר בריאיון לעיתון "בשבע":
ריי מסטנברוק
הנדריקה (ריי) וילהלמינה מסטנברוק (בהולנדית: Hendrika Wilhelmina (Rie) Mastenbroek; 26 בפברואר 1919 - 6 בנובמבר 2003) הייתה שחיינית הולנדית. הייתה אלופה אולימפית (ברלין 1936) בעלת 4 מדליות מהן 3 זהב מתוך 5 אפשריות, אלופת אירופה בעלת 4 מדליות, מהן 3 זהב מתוך 5 אפשריות, (מגדבורג 1934) ושיאנית עולם.
ביוגרפיה.
מסטנברוק נולדה ברוטרדם. היא התאמנה תחת הדרכתה של מה בראון.
אלופת אירופה.
באליפות אירופה בשחייה שנערכה במגדבורג, גרמניה בשנת 1934 זכתה מסטנברוק ב-4 מדליות, 3 זהב ואחת כסף, מתוך 5 אפשריות והייתה לשחיינית המצטיינת של האליפות כולה. מדליות זהב, במשחה ל-100 מטר גב בתוצאה של 1:20.3 דקות, במשחה ל-400 מטר חופשי בתוצאה של 5:27.4 דקות, לפני שיאנית העולם בת ארצה וילי דן אודן שקבעה את אותה התוצאה ובמשחה שליחות 4x100 מטר חופשי בתוצאה של 4:41.5 דקות. מדליית כסף, במשחה ל-100 מטר חופשי בתוצאה של 1:08.1 דקות, אחרי שיאנית העולם דן אודן (1:07.1 דקות).
אלופה אולימפית.
באולימפיאדת ברלין (1936) זכתה מסטנברוק ב-4 מדליות, 3 זהב ואחת כסף מתוך 5 אפשריות ובכך הייתה לשחיינית המצטיינת של האולימפיאדה. מדליית זהב במשחה ל-100 מטר חופשי בשיא אולימפי חדש של 1:05.9 דקות, לפני ג'נט קמפבל מארגנטינה (1:06.4 דקות) וגיזלה ארנדט מגרמניה (1:06.6 דקות), במשחה ל-400 מטר חופשי בשיא אולימפי חדש של 5:26.4 דקות, לפני רנהילד ווגר מדנמרק (5:27.5 דקות) ולינור וינגרד מארצות הברית (5:29.0 דקות) ובמשחה שליחות 4x100 מטר חופשי בשיא אולימפי חדש של 4:36.0 דקות, לפני גרמניה (4:36.8 דקות) וארצות הברית (4:40.2 דקות). מדליית כסף במשחה ל-100 מטר גב בתוצאה של 1:19.2 דקות, אחרי בת ארצה נידה סנף (1:18.9 דקות) ולפני אליס בריג'ס מארצות הברית (1:19.4 דקות).
שנה לאחר המשחקים האולימפיים, עבדה מסטנברוק כמדריכת שחייה ובכך איבדה את מעמדה כשחיינית חובבת ואת הזכות להשתתף בתחרויות.
אדואר דריומון
חוסה לואיס צ'ילאברט
חוסה לואיס פליקס צ'ילאברט גונסאלס (בספרדית: José Luis Félix Chilavert González; נולד ב-27 ביולי 1965 ב-לוקה, פרגוואי) הוא כדורגלן עבר פרגוואי ששיחק בעמדת השוער ונחשב אחד השוערים הבולטים של הכדורגל בתקופתו.
צ'ילאברט כבש 62 שערים בקריירה שלו, רובם בבעיטות חופשיות או בפנדלים.
הוא פרש ממשחק פעיל בשנת 2004, ומשמש כיום כפרשן.
צ'ילאברט הוא גם השוער היחיד שהבקיע שלושער.
אלקו רוסו
אלקו רוסו (ברומנית: Alecu Russo; 17 במרץ 1819 - 5 בפברואר 1859) היה משורר, סופר, מחזאי ומבקר ספרותי רומני, האידאולוג של התנועה המהפכנית ב-1848, בנסיכות מולדובה.
ביוגרפיה.
אלקו רוסו נולד בקישינב, בסרביה, במשפחת בויארים בעלת ייחוס עתיק, אך מצב כלכלי לא כל כך טוב. את ילדותו בילה בין האיכרים, עד 1829, כשאימו מתה במגפת כולרה. אביו שלח אותו לפנימיה בשווייץ, שם השתלם בצרפתית ולמד גרמנית וכתב את יצירותיו הספרותיות הראשונות, כמעט כולן בצרפתית.