אביו, עזריאל מונק, היה רב של עדת ישראל בברלין וסבו היה הרב והדיין אלי מונק מאלטונה. הרב ד"ר אליהו מונק למד בשנים 1917-1907 בגימנסיה על שם קייזר פרידריך בברלין, שם סיים את בחינות הבגרות.
בימי מלחמת העולם הראשונה הועסק כחניך במשך שנתיים במפעל לברזל ומתכות (בקלן, פרנקפורט אם מיין ובברלין) של קרוב משפחה, לאו מונק, ולכן הוכר על ידי הרשויות כעובד ב"עבודה חיונית" למאמץ המלחמה ולא נשלח לחזית. החוזה איפשר לו ללמוד בו זמנית במחלקה הגימנסיאלית של בית המדרש לרבנים בברלין ולהשתתף בטקסים הדתיים שנועדו לנוער היהודי. בכל זאת, לבסוף ב-24 באוגוסט 1918 גויס לצבא ונשלח לפולין וליטא.
בשנת 1920 נסע לליבק כדי ללמוד ששה חדשים אצל הרב שמואל יוסף רבינוב ולאחר מכן חזר ללמוד בבית המדרש הרבני בברלין. במקביל בשנים 1926-1924 למד לימודים שמיים, פילוסופיה וספרות אנגלית באוניברסיטת מרבורג. בימי הלימודים היה פעיל בתנועת הנוער "עזרא" של פועלי אגודת ישראל.
ב-23 בספטמבר 1926 סיים במרבורג את עבודת הדוקטורט שלו בספרות אנגלית, בנושא שירתו של ויליאם וורדסוורת.
פעילותו כרב ומחנך בגרמניה.
החל מיולי 1927 התקבל כממלא מקום של אביו, כרב בית הכנסת של קהילת עדת ישראל ברחוב פרנסצקי בברלין ולשכה לענייני שחיטה. באותה תקופה היה ליושב ראש של קבוצת נוער של עדת ישראל ולימד בבית הספר של קהילה זאת ובתלמוד תורה.
פעילותו באנגליה.
החל מן הסתיו 1930 הועסק בחוזה של שלוש שנים כרב של "עדת ישראל" בלונדון אחרי מותו של הרב ד"ר אביגדור שונפלד.
עבודתו שם התלוותה במחלוקת בקרב הקהילה שחלקה דגלה במינוי בנו של הרב המנוח, סלומון שונפלד. בסופו של דבר האריכה הקהלה הלונדונית את החוזה שלו לשנה נוספת עם שכר מצומצם.
אחרי עליית הנאצים לשלטון בגרמניה השתקע מונק באנגליה ובפברואר 1934 הקים בית כנסת של קהילת פליטים ומהגרים מגרמניה, שהתנהל גם הוא לפי אסכולת 'תורה עם דרך ארץ' מייסודו של הרב שמשון רפאל הירש. קהילתו, בית המדרש גולדרס גרין, בשכונת גולדרס גרין בלונדון, שמרה בהתחלה על קשר רופף עם התאחדות קהילות החרדים באנגליה ועם עדת ישראל ובהמשך הפכה לעצמאית. בשנת 1944 הרב מונק הקים לצורכי הקהילה בית ספר יסודי יהודי אורתודוקסי בשם "מנורה" הפועל עד לימינו.
הרב מונק נמנה עם מקימי ארגון הנוער החרדי "עזרא" בבריטניה.
בשנים 1938–1940 השתתף הרב מונק באופן פעיל בהענקת סיוע לפליטים יהודים שהגיעו מגרמניה ואוסטריה ובמיוחד ילדי הקינדר-טרנספורט שהועברו מארצות אלה לבריטניה. קהילתו פתחה בשנת 1939 הוסטל לילדים פליטים והרב היה מעורב מקרוב בארגונו.
החל מינואר 1943 היה פעיל במסגרת הוועד היהודי לסיוע Jewish Committee for Relief Abroad.
אחרי תום מלחמת העולם השנייה במשך 18 חדשים, יחד עם שלושה רבנים פעל בשליחות הקהילות היהודיות בקרב ניצולי השואה במחנות הריכוז לשעבר ובמחנות הפליטים באירופה. למשך זמן קצר עבד בהמבורג ובצלה.
בישראל.
בסוף 1947 הגיע הרב מונק לביקור של מספר שבועות בארץ ישראל.
בסוף שנת 1968 פרש הרב מונק לגמלאות ובדצמבר 1970 התיישב בישראל. שימש כרב ולימד בישיבת דבר ירושלים, אותה יסד ומנהל תלמידו הרב ברוך הורוביץ. כמו כן לימד חמש שעות בשבוע במכללת "נווה ירושלים" שבראשות הרב דוד רפסון. הרב אליהו בן עזריאל הכהן מונק נפטר בירושלים בשנת 1978 ונקבר בהר הזיתים בחלקת בני משפחתו.
הרב אליהו מונק התחתן בשנת 1931 בהמבורג עם הילדה, בת של הרב שמואל שפיצר. אחרי מות אשתו בשנת 1951 התחתן שנית עם יהודיה הולנדית בשם רנה הירש שהייתה אם לשתי בנות תאומות.
אחיו, הרב יחיאל אריה מונק (מיכאל מונק) פעל בגרמניה, בארצות הברית ובישראל. בן דודו, הרב ד"ר אליהו בן שמואל הכהן מונק היה תלמיד חכם ידוע ומנהיג "עדת היראים" בפריז [מחבר הספר "עולם התפילות"], חמיו של עמנואל יעקבוביץ, הרב הראשי של בריטניה. אחיינו, שנקרא גם כן אלי מונק (1935-2012) היה רב בלייקווד שבארצות הברית ונקבר בירושלים.
מודל תומסון
אבא עושה בושות (סרט)
אַבָּא עוֹשֶׂה בּוּשׁוֹת הוא סרט ילדים המבוסס על הספר אבא עושה בושות מאת מאיר שלו. הסרט, שיצא בשנת 1996 על גבי קלטות וידאו, הופק ובוים על ידי רחל שיין ארגמן.
הסרט זהה כמעט לגמרי לספר. בקטעים מסוימים הקריין של הסרט מקריא טקסט מהספר מילה במילה.
ב-2007 יצא הסרט בגרסת DVD יחד עם תוספת מיוחדת בסוף הסרט שכוללת את כל שירי הסרט ללא הצלילים שהיו בעריכה.
מ.ב. גלאט עוף למהדרין
חברת מ.ב. גלאט עוף למהדרין בע"מ נוסדה בשנת 1993 והיא עוסקת ביצור ושיווק מוצרי מזון בתחום הבשר והעוף, הדגים והירקות הקפואים.
היסטוריה.
החברה החלה את דרכה כמשחטת עופות אשר נועד לתת מענה לציבור החרדי שהלך וגדל באותה תקופה. המשחטה נבנתה על פי הוראות הרב מאיר ברנדסדורפר, אשר היה אחראי על השחיטה בגוף הכשרות "העדה החרדית". הרב ברנדסורפר, שהיה מחמיר גדול, תכנן את המשחטה באופן שיוכלו לקיים את חומרותיו בנוחות. כך למשל סודר סרט נע שמסתובב לפני הבודקים, שיוכלו לבדוק ביישוב הדעת כל עוף, ולא כנהוג במשחטות אחרות שלכל בודק יש ארון בו מניחים את כל העופות המחכים לבדיקה.
כשנתיים לאחר מכן הקימה החברה בצמוד למשחטה, מפעל למוצרים בתחום עיבוד בשר, עוף והודו. עם התפתחות המפעל תוך זמן קצר לאחר מכן, הקימה החברה בשנת 1997 מפעל לנקניקים ופסטרמות וחברת זוגלובק החלה להפיץ את המוצרים תחת המותג "כל טוב" ברחבי הארץ.
ב-2007 הקימה מ.ב גלאט משחטה על שטח של 10 דונם בצמוד למפעל היצור.
אחזקות נוספות.
בשנת 2000 הקימה החברה מפעל חדש לעיבוד מוצרי דגים (געפילטע פיש) בשם "דג דלישס" שנה לאחר מכן רכשה את חברת "הדג המיוחד" ואיחדה אותה תחת אותה קורת גג. בשנת 2010 התאחדה דג דלישס עם חברת אקסטרה פוד שהייתה מאוד דומיננטית בשוק הדגים המעוקרים והחברה שינתה את שמה ל"דג טעים". כיום היא חולשת על רוב שוק הדגים המעובדים בארץ עם המותגים "קלאסי דג", "דג דלישס" ו"הדג המיוחד".
בנוסף החברה משווקת תחת המותג "גלאט פרוסט" ירקות קפואים מתוצרת סנפרוסט מקבוצת תנובה וירקות קפואים ביבוא מחו"ל.
תחרות.
עד לשנת 2008 לא הייתה תחרות ממשית לחברה במגזר החרדי אשר דורש את ההשגחה של העדה החרדית מפני שהבד"ץ נמנע בטענה שאין מספיק ביקוש למוצרי העוף והבשר מעבר למה שגלאט עוף מסוגל לייצר. אבל בשנת 2008 עקב הביקוש ההולך וגובר הופעל לחץ רב מטעם וועד הכשרות שרצה לפתוח את השוק לתחרות כפי שיש במוצרי הבסיס האחרים שבהם אין הגבלה על חברות וכל מי שעומד בקריטריונים מקבל השגחה מטעמה אבל וועד השחיטה של הבד"ץ לא היה מעוניין מחשש שהדבר עלול לפגוע בשוחטים. קריטריון נוסף שיש בוועד השחיטה אומר "כאשר משחטה מעוניינת לקבל את ההשגחה של וועד השחיטה מטעם הבד"ץ, היא חייבת לייעד משחטה שתשמש בבלעדיות את הבד"ץ ולא תשמש השגחות אחרות" ולכן אין משחטה שתעמוד בזה מלבד חברת גלאט עוף שמקיימת את התנאי הזה כבר שנים ארוכות. בסופו של דבר לאחר מחלוקת ודיון בבית הדין של הבד"ץ, וועד השחיטה נכנעו ללחץ והם החלו לתת את ההשגחה גם לחברת הידורים מקבוצת נטו מלינדה.
בשנת 2011 הרב דוד שווימער מראשי וועד הכשרות ורב המשחטה של חברת מ.ב גלאט עוף, יצא נגד חברת הידורים וקרא לציבור שלא לרכוש את העופות שנשחטים במפעל בטענה שהם אינם כשרים. הבד"ץ אילצו אותו שיחזור מדבריו וביקשו שישמש רב בשתי המשחטות אך הוא סירב ופוטר מתפקידו.
כיום מ.ב גלאט עוף מהדרין בע"מ היא חברה פרטית המפעילה משחטה, מפעל יצור למוצרי נקניק, מוצרי עוף ובשר מוכנים לאכילה, מעובדים, מפעל לדגים ומרכז הפצה באזור תעשייה עטרות מצפון לירושלים. החברה מעסיקה כ-300 עובדים ולחברה מערך הפצה עצמאי.
כשרות.
החברה מיצרת ומשווקת את כל מוצריה תחת ההשגחה של הבד"ץ העדה החרדית.
פונטון
פונטון (מצרפתית: ponton) הוא מבנה חלול ואטום דמוי מכל, המלא באוויר ולכן יכול לצוף במים. הפונטון משמש כאמצעי הציפה של סירות מדגמים אחדים, כמו סירת פדלים, במבדוקים צפים, וכן בגשרים צפים המכונים גם גשרי פונטונים ומשמשים לרוב לצרכים צבאיים.
הפונטון משמש לדברים רבים נוספים, כמו בתים צפים, וכלי שיט ויבשה שיצופו על המים.
גשר צף
גשר צף או גשר פונטונים הוא גשר נייד הבנוי משורה של מצופים הנקראים פונטונים. מצופים אלה קשורים אחד לשני ומעוגנים לקרקעית ועליהם מונח הגשר, משטח ארוך המאפשר מעבר בין שתי הגדות. גשרים אלו הם לרוב ארעיים ומוקמים לצורך אזרחי או צבאי זמני, אך יש וגשרים מסוג זה נותרים במקומם למשך שנים רבות. גשר צף הוא פתרון הנדסי טוב למצב בו מסיבה זו או אחרת קשה לעגן גשר לאחת מגדות הנהר.
השימוש העיקרי בגשרי פונטונים הוא צבאי. יתרונם של גשרים אלו הוא בניידותם, בכך שהכוח הצולח יכול לשאת אותם עמו לקראת חציית הנהר הבאה, וביכולת להשמידם במהירות על מנת שלא ייפלו בידי האויב. במהלך השנים נעשה בגשרים אלו שימוש רב. במהלך מבצע אבירי לב במלחמת יום כיפור נעשה שימוש בגשר הגלילים לצליחת תעלת סואץ. גשר זה היה מעין גשר פונטונים, אלא שבניגוד לגשר פונטונים רגיל היה גשר הגלילים עשוי מראש כיחידה אחת והוכנס למים בשלמותו, ולא הורכב מסירות או מצופים סטטיים המורדים למים כל אחד בנפרד.
במדינת וושינגטון קיים גשר מסוג זה על נהר וושינגטון המכונה SR 520 והוא כיום הארוך ביותר בעולם, 2,350 מטרים וברוחב של 35 מטרים. הגשר נחנך באפריל 2016 והחליף את הגשר הקודם שהיה בסמוך לו. הוא כולל 3 נתיבים לכל כיוון, וכן נתיב כפול להולכי רגל ורוכבי אופניים.
גשר פונטון
וינצ'י (פירושונים)
אולקר ספורט ארנה