לפי פמלה לוטגן-סנדויק, היעדרהּ של הגדרה אחידה לתיאור התופעה של התעמרות בעבודה מהווה בעיה, כיוון שהעובדים מתקשים בהגדרת חוויות ההתעללות אשר עברו בשל הגבול הדק שיכול להיות קיים בין אופיים של תפקידי הניהול הפורמליים לבין תפיסת ההתעללות אצל העובד, ועקב כך נוצר קושי בנקיטת צעדים כנגד הבריון. בניגוד להטרדה מינית, אשר מתארת בעיה ספציפית וכעת היא מוכרת בחקיקה במדינות רבות (כולל ישראל וארצות הברית), התעמרות בעבודה עדיין לא ביססה את מעמדה כבעיה חברתית אשר דורשת מערכת מושגים משלה.
סטטיסטיקה.
בסקר של המכון להתעמרות בעבודה מ-2010 על שוק העבודה האמריקאי השיבו חצי מהנסקרים בחיוב כי הם היו קורבנות (34.5%) או עדים (15.5%) להתעמרות בעבודה.
מין.
גברים מהווים 42% מהקורבנות ו- 62% מהבריונים. נשים מהוות 58% מהקורבנות ו- 38% מהבריונים. מתוך הקורבנות של גברים הנוהגים בבריונות, 55.5% הם גברים ו- 45.5% הם נשים. מתוך הקורבנות של נשים הנוהגות בבריונות, 79.8% הם נשים ו- 20.2% הם גברים.
סיווג של התנהגויות בריוניות.
להלן סיווג המבחין בין חמישה סוגים של התנהגויות בריוניות, ואשר אומץ על ידי מספר חוקרים באקדמיה:
שיטות.
מחקר שנערך על ידי המכון להתעמרות בעבודה מצביע על 25 השיטות אשר נמצאות בשימוש הנפוץ ביותר על ידי בריונים:
התנהגויות פוגעניות במקום עבודה.
להלן התנהגויות פוגעניות נפוצות במקום עבודה לפי באסמן:
להלן התנהגויות פוגעניות נפוצות במקום העבודה לפי הואל וקופר:
תבניות.
טים פילד כותב כי התעמרות בעבודה העבודה מתרחשת בתבניות הבאות:
התעמרות בעבודה לעומת חוסר-תרבות במקום העבודה.
קיימת מידה מסוימת של חפיפה בין התעמרות בעבודה לבין חוסר-תרבות במקום העבודה, אולם התעמרות בעבודה נוטה לכלול התנהגויות חוזרות ונשנות וכן יותר רבות-עוצמה. התנהגויות חסרות-תרבות בין שני עובדים המסלימות בעוצמתן יכולה לגרום להתעמרות, אולם מקרים מבודדים של חוסר-תרבות אינם התעמרות למרות הדמיון בתוכן ובצורה. במקרה של התעמרות, המטרה לגרום נזק לקורבן למעשים היא פחות מעורפלת, הבדלי הכוחות (גם באופן רשמי וגם באופן בלתי-רשמי) בולטים יותר, והקורבן מרגיש מאוים, פגיע וחסר יכולת להגן על עצמו מפני פעולות חוזרות ונשנות אלו.
האמצעים החוקיים והמשפטיים שניתן לנקוט בגין התעמרות אסורה בעבודה.
תביעת לשון הרע וקובלנה פלילית בגין פרסום לשון הרע במישרין או בעקיפין במקום העבודה, בהערכת ביצועים שקרית.
קובלנה פלילית על איומים אסורים במישרין או בעקיפין ו/או איומים בפגיעה בשם או פגיעה בפרנסה שלא כדין.
תביעת נזיקין בגין שיבוש יכולת לבצע את העבודה שלא כדין במישרין או בעקיפין.
כיום ניתן לתבוע בבתי דין לעבודה בגין התעמרות אסורה בעבודה על עוגמת נפש ולקבל פיצויים.
בישראל.
ביולי 2015 אישרה הכנסת בקריאה טרומית את הצעת החוק למניעת התעמרות בעבודה, בגינו ניתן לתבוע על סכום של עד 120,000 אלף שקלים. עם זאת, כשנתיים וחצי מקבלת האישור בקריאה הטרומית, הצעת החוק עומדת בסטטוס "הכנה" לקראת קריאה ראשונה במליאת הכנסת.
במאי 2015 קבוצה של חברי כנסת שבראשן ח"כ מרב מיכאלי הניחה על שולחן הכנסת לדיון מוקדם את הצעת החוק למניעת התנכלות תעסוקתית, שנוסחה בין היתר בסיוע המשפטנית ד"ר אורית קמיר. לאורך שלוש שנים הצעת החוק לא התקדמה בהליכי החקיקה.
במהלך חודשים נובמבר-דצמבר 2018 שבה ועלתה הצעת החוק לדיון בוועדת העבודה והרווחה של הכנסת, אך לא התקדמה בשל התנגדויות שונות של משרדי המשפטים, הרווחה והעבודה והכלכלה. הצעת החוק לא התקדמה בין היתר בשל הקדמת הבחירות לכנסת ה-21. בין המחלוקות ששררו בין המשרדים למגישי הצעת החוק צפו כמה סוגיות: שאלת הצורך להוכחת נזק בתביעות על התעמרות, שאלת הצורך להוכיח כוונה של הפוגע או מודעות לכך שהוא פועל באופן פוגעני ושאלת תחולת החוק גם על לקוחות וספקים.
בשנת 2016 פסק בית הדין האזורי לעבודה בירושלים פיצוי בסך 80,000 ש"ח בגין התעמרות בעבודה. בהיעדר חקיקה ספציפית למתן פיצוי בגין התעמרות בעבודה ניתן הפיצוי בגין הנימוק הכללי של עגמת נפש. נשיאת בית הדין הארצי לעבודה ורדה וירט לבנה אף התבטאה מספר פעמים וקראה לקדם את חקיקת החוק בנושא.
בתרבות הפופולרית.
בספר ובסרט "השטן לובשת פראדה" מתוארת בפירוט התנהגותה של מירנדה פריסטלי (מגולמת על ידי מריל סטריפ), עורכת מגזין האופנה היוקרתי "מסלול", כלפי הכפופים לה. התנהגות זו, אשר גובלת בהתעללות נפשית ופסיכולוגית, כוללת עומסי עבודה גבוהים, השראת סטרס תמידי על ידי עיסוק אובססיבי בהישגים וביצועים וערעור מתמיד של תחושת היציבות התעסוקתית, דרישות גחמתיות ועוד. בסרט "איך להיפטר מהבוס" מתוארים בוסים מתעללים נוספים: בוס אחד (דייוויד הארקן, מגולם על ידי קווין ספייסי) משרה לחץ תמידי ומעביד קשה את עובדיו כדי שיחשבו שיקבלו קידום לתפקיד חדש, ולבסוף לוקח את סמכויות התפקיד המדובר לעצמו; בוס אחר (בובי פאלט, מגולם על ידי קולין פארל) מתייחס בגסות לעובדים בחברה; ובוסית נוספת (ד"ר ג'וליה האריס, מגולמת על ידי ג'ניפר אניסטון) מנסה לסחוט מינית את העוזר שלה, אשר מאורס באושר לאישה אחרת.
קלייר ג'ייקובס
קלייר סטיבן ג'ייקובס (באנגלית: Clare Stephen Jacobs; 18 בפברואר 1886 - 21 בפברואר 1971) היה אתלט יהודי-אמריקאי. בעל מדליית ארד אולימפית (לונדון 1908) ושיאן עולם באולם בקפיצה במוט.
ביוגרפיה.
ג'ייקובס נולד במדיסון, דרום דקוטה. הוא בוגר אלביון קולג' ואוניברסיטת שיקגו.
באליפות הביג טן בארצות הברית שנערכה בשנת 1908 זכה ג'ייקובס במדליית זהב בקפיצה במוט בשיא אישי של 3.76 מטר והגיע מוכן לאולימפיאדת לונדון (1908). במשחקים עצמם הוא זכה במדליית ארד בקפיצה במוט ביחד עם אדוארד ארצ'יבלד מקנדה וברונו סדרסטרם משוודיה בתוצאה של 3.58 מטר, אחרי חבריו לנבחרת אדוארד קוק ואלפרד קרלטון גילברט שקבעו שיא אולימפי חדש של 3.71 מטר.
בשנת 1909 קבע ג'ייקובס בקפיצה במוט באולם שיא עולם חדש של 3.73 מטר. שיא זה החזיק מעמד כ-3 שנים.
ג'ייקובס נפטר ב-21 בפברואר 1971 בדטרויט, מישיגן.
סנדי שו
סנדי שו (באנגלית: Sandie Shaw; נולדה ב-26 בפברואר 1947) היא זמרת פופ אנגלייה, שהייתה אחת מהזמרות הבריטיות המצליחות בשנות ה-60. ב-1967 היא זכתה באירוויזיון, בזכייה הראשונה של הממלכה המאוחדת בתחרות. היא נודעה בהופעותיה ברגליים יחפות, ואף תוארה כ"מלכת הפופ היחפה של שנות ה-60".
ביוגרפיה.
ראשית חייה וראשית הקריירה.
סנדרה אן גוריך נולדה וגדלה בדנגהאם, אסקס, אנגליה. לאחר שעזבה את בית הספר, היא עבדה במפעל Ford Dagenham הסמוך, ועבדה כדוגמנית במשרה חלקית. לאחר מכן השתתפה בתחרות כישרונות מקומית כזמרת וזכתה במקום השני. כפרס היא הופיעה בקונצרט צדקה בלונדון, שם צפה בה הזמר אדם פיית' וזיהה את הפוטנציאל הטמון בה. הוא הציג אותה למנהלת שלו, איב טיילור, שסייעה לה להשיג חוזה הקלטות ב-Pye Records ב-1964 והעניקה לה את שם הבמה "סנדי שו".
טיילור הפגישה את שו עם הזמר-יוצר כריס אנדרוז, שחיבר עבורה את שירה הראשון, "As Long as You're Happy Baby", שלא הצליח להיכנס למצעדים. השיר השני שלה היה "(There's) Always Something There to Remind Me" מאת ברט בכרך והאל דייוויד, שביצע לראשונה לו ג'ונסון בביצוע שהגיע למקום ה-49 במצעד האמריקאי. גרסתה של שו כבשה תוך זמן את המקום הראשון במצעד הסינגלים הבריטי, בסתיו 1964, ואף הגיעה למקום ה-52 במצעד בילבורד הוט 100 בארצות הברית, בראשית 1965. "I’d Be Far Better Off Without You" היה הסינגל השלישי שלה, סינגל שבו העדיפו תחנות הרדיו להשמיע את הבי-סייד, "Girl Don't Come", שאף אותו חיבר אנדרוז, ובעקבות כך הוחלפו הצדדים של הסינגל. "Girl Don't Come" הגיע למקום השלישי במצעד הבריטי והיה שירה המצליח ביותר במצעד האמריקאי, כשהגיע למקום ה-42 בו. לאחר מכן הוציאה שירים נוספים שהיו ללהיטים בבריטניה, כמו "I'll Stop at Nothing", "Long Live Love" (שירה השני שהגיע לראש המצעד הבריטי, ב-1965) ו-"Message Understood".
סנדי שו הייתה אורחת קבועה בתוכניות המוזיקה הבריטיות בטלוויזיה באותה תקופה, כגון "טופ אוף דה פופס", "Ready Steady Go!" ו-"Thank Your Lucky Stars". היא נתפסה כנציגה מובהקת של ה"סווינגינג סיקסטיז" (Swinging Sixties), והופעותיה ברגליים יחפות, שהיו לסימן ההיכר שלה, חיבבוה על קהל נרחב. היא אף הקליטה את מרבית להיטיה באיטלקית, בצרפתית, בגרמנית ובספרדית, ובכך הגבירה את הפופולריות שלה ברחבי אירופה. שו אף הוציאה מספר אלבומים בשנות ה-60: "Sandie"; "Me"; "Love Me"; "Please Love Me"; "The Sandie Shaw Supplement" ו-"Reviewing the Situation". אלבומים אלו כללו בדרך כלל שירים שחיבר אנדרוז, לצד גרסאות כיסוי לשירים שזכו להצלחה בביצועם של אמנים אחרים.