בהודעה בעברית הושמט המשפט "זה הזמן להתאחד מול הכובש והמדכא" והוחלף במשפט "זה הזמן לשאת באחריות ולכבד אחד את השני" וכן בהודעה בערבית לא הוזכר המשפט "שמירה על חיים משותפים". ההודעה עוררה תגובות זועמות בחלק מהציבור היהודי שראו בה כהודעה שעלולה לעודד אלימות נוספת ושמטפחת את הזהות הפלסטינית והאלימות של החברה הערבית ("איש אינו יכול לשדוד את זהותנו"), אחרים זעמו על ההשמטות וההבדלים בין ההודעות בשפה העברית והערבית וכן עלו טענות שההודעה שקרית כמו הטענה שערביי עכו ניסו לעצור את האירועים.
כתגובה לפעולות האלימות בעיר שבוצעו על ידי ערבים והאירועים במדינה בכלל, במהלך הצהריים החלו להתארגן לקראת הפגנה של יהודים בבית העם, שם התרכזו לפחות עשרות יהודים אשר שרו שירים כגון "עם ישראל חי" קראו קריאות "שמע ישראל" ופתחו בריקודים תוך ליווי משטרתי. ההפגנה המשיכה בשכונות שיכוני המזרח עד לכיכר שטראוס המעורב. עשרות מתושבי העיר נשאו דגלי ישראל, חלקם קראו קריאות גזעניות ומסיתות כמו "מוות לערבים". בהמשך תועדו חלק מהיהודים מתעמתים עם כוחות המשטרה וחלק מהם ככל הנראה יידו אבנים לעברם.
על פי דיווח בגל"צ השר אוחנה שקל להכריז על העיר עכו מצב חירום.
ככל הנראה במהלך הערב התארגנו קבוצות ערביות ופעולות יחידות של ערבים לפגיע ברכוש ואזרחים יהודים, חלקם התקבצו בשכונות מעורבות עם רוב ערבי כגון שכונת 'וולפסון' והאחר בעיר העתיקה. באותם פעולות הוצתו עסקים נוספים של יהודים בעיר העתיקה שלא הוצתו עוד יום קודם לכן. יצוין כי הפעולות לא בוצעו על ידי עבריינים או כנופיות ידועות למשטרה, מתוך שמונים ערבים במחוז הצפון נגדם הוגש כתב אישום נכון ל-13 באוגוסט 2021, לשישה בלבד היה עבר פלילי. חלק מבעלי העסקים היהודים התלוננו שהפורעים היו אנשים שהם מכירים וכי שכניהם התעלמו. תחנת הרכבת בעיר הושחתה ומכוניות שחנו בסמוך הועלו באש.
מרדכי כץ תושב העיר נתקל בחבורה של ערבים שהחלו לבצע בו לינץ', להכות ולבעוט בו בזמן שהם משתמשים באבנים גדולות ובמוטות ברזל, בהמשך הוא איבד את הכרתו ונראה כמת. רב פקד משה שלי ששהה כמאה מטרים מהאירוע רץ לכיוונו של מרדכי תוך כדי שהוא חוטף אבנים מהגגות והחצרות. על מנת לעצור את ההמון הוא ירה באוויר. למרדכי היו סדקים בגולגולת ובעמוד השדרה ובנוסף שבר את ידיו. אלעד ברזילי, מחנך בתיכון דתי אמית קנדי בעכו, פיקח על חלק מתלמידיו מכיתה י"ב שיצאו להפגנה שיצאה משיכוני המזרח, רץ לסייע גם הוא למרדכי, הותקף על ידי ההמון, חטף אבנים ונפצע אנושות מסלע שפגע בראשו ושככל הנראה הושלך ממרפסת גבוהה. לאחר שיקום ארוך שנמשך מספר חודשים, נותר אלעד עם אפאזיה (שתקת) בדיבור בשל פגיעה מוחית.
בהמשך הערב סמוך לשעה 21:00 הותקף קשות מור ג'נשווילי בסמוך לבית אימו שם התגודדו לטענתו מאות ערבים במחסום שעשה סלקציה בין ערבים ליהודים, כאשר הם זיהו דגל ישראל ברכבו הם החלו לרגום את הרכב באבנים. לבסוף, הוא איבד שליטה על הרכב ויצא ממנו ואז התחיל הלינץ' במהלכו הוא הותקף ונדקר בסכינים והושלכו לעברו בלוקים. בעקבות הלינץ' שעבר מור נותר משותק לכיסא גלגלים.
קיריל רבינוביץ', פקח עירוני בעכו האחראי על מחוז העתיקה גונן בגופו על עסקי יהודים בבזאר הטורקי וניסה למנוע את הביזה כשעשרות ערבים החלו לתקוף אותו. מאז אותו אירוע קיריל מתמודד עם חרדות וקשיים נפשיים.
חלק מחלונות בניין העירייה נופצו על ידי לפחות עשרות ערבים. ברמקול המואזין של מסגד אל ג'זאר נשמעו קריאות אלימות להתעמת אל מול ה"מתנחלים".
בשל המצב הביטחוני הרגיש, הוחלט להשבית את הלימודים למחרת.
במהלך הלילה נעצרו לפחות 85 ערבים.
13 במאי.
במהלך הבוקר הוצת כליל בעתיקה מרכז השימור הבינלאומי על ידי ערבים השייך לרשות העתיקות אשר בסיוע עיריית רומא, המבנה היה מתקופת המאה ה-19. כוחות כיבוי אש סירבו בתחילה להגיע למקום מחשש לביטחונם האישי.
חבורה של עשרות נערים יהודים התקרבה לישיבת ההסדר בשיכוני המזרח, בישיבה חששו שמדובר בחדירה של ערבים וירו. האירוע הסתיים ללא נפגעים בנפש או רכוש. ייתכן כי חלק מהנערים הם יהודים מארגון "לה פמיליה".
כמו כן פעילי "לה פמיליה" השליכו אבנים על חנויות בבעלות תושבים ערבים, באזור הקניון הישן בעיר. משהבחינו בעיתונאים, ניסו להשליך לעברם אבנים גם כן. מוקדם יותר שיגרו ערבים זיקוקים בשכונת וולפסון, ושוטרים הגיבו ברימוני הלם, בירי כדורי ספוג ובגז מדמיע. בד בבד התפרעו יהודים במכולת של ערבים ונבלמו כעבור זמן קצר.
במהלך הלילה תושב ערבי מהעיר העתיקה ביצע ירי לעבר כוחות מג"ב בזמן פעילות מבצעית, השוטרים השיבו בירי ופצעו את החשוד באורח בינוני.
ראש העיר שמעון לנקרי קרא לתושבי העיר שלא לאפשר לילדיהם לצאת מהבית בימים הקרובים עד להחזרת השקט לעיר. במקביל, פלוגה נוספת ושלישית של מג"ב הגיעה לתגבר את העיר.
בהשחתה של תחנת הרכבת בעיר אמש נפגעו תשתיות וכבלי התקשורת לניהול תנועת הרכבות וככל הנראה בנוסף לסיבה זו המצב הביטחוני בעיר היה רגיש וזה גם השפיע על ההחלטה להפסיק את תנועת הרכבות בעכו החל מהבוקר.
בשל המצב הביטחוני הרגיש, הוחלט להשבית את הלימודים גם למחרת.
14 במאי.
נשיא המדינה, ראובן ריבלין הגיע לביקור בעיר עכו במהלך כינוס של מנהיגי הציבור בעכו, רב העיר יוסף ישר ואנשי דת מוסלמים ונוצרים, במהלך הביקור אמר כי "עכו היא סמל לחיים משותפים עבור כל המדינה".
חלקים מהמרכז לתיאטרון בעכו אשר מנוהל על ידי יהודי וערבי נשרפו על ידי ערבים.
במהלך הצהריים של יום שישי היו עימותים בכניסה לעיר העתיקה בין כוחות מגב לתושבים הערבים. ייתכן כי העימותים היו בשל הודעה שהופצה לפיה המשטרה מתכוונת להיכנס למסגד אל ג'זאר שבעיר העתיקה, לא ברור עד כה אם להודעה זו היה תוקף.
במהלך פעילות מבצעית של המשטרה ושב"כ בערב נעצר תושב עכו בחשד להחזקת בקבוקי תבערה, כוורות זיקוקים ומסכת גז.
15 במאי.
במהלך סוף השבוע המשיכה הביזה על ידי תושבי העתיקה המקומיים בסחורה שנותרה בחנויות הפרוצות. בתיעוד שעלו לרשתות החברתיות באותם ימים נראים ערבים ניגשים לחנויות הפרוצות ולוקחים את השלל. מתברר כי חלק מתושבי המקום ניצלו את הביזה וגנבו רכוש ממתנ"ס ערבי.
עשרות תושבי העיר העתיקה השתתפו במבצע ניקיון ברחובות העיר העתיקה, בין התושבים היו יהודים.
אירועים נקודתיים אחרים.
ב-16 במאי הסירה המשטרה את המחסומים בכניסה לעיר. באותו יום נערכה הפגנת תמיכה במדינת ישראל על ידי עשרות נערים ונערות יהודים בצומת מזרח עכו.
ב-17 במאי תחת הכותרת "מחבקים את כוחות הביטחון" חולקו דברי מתיקה ופינוקים לכוחות המתוגברים הפרושים ברחבי העיר עכו, זאת ביוזמה משותפת של עיריית עכו, גרעין אומץ עכו, גרעין ברכת אליהו, החברה למרכזים קהילתיים ופעילים חברתיים.
ב-18 במאי בשכונת וולפסון עשרות מטרים מהמקום בו בוצע הלינץ' על מור ג'נשווילי הונף דגל של הרשות הפלסטינית על אחד הבתים, האירוע גרר תגובות זועמות ברשתות החברתיות בעיר וכן בתוכנת המסרים וואטסאפ. מאוחר יותר פורסם כי הדגל הוסר על ידי שוטרים מתחנת עכו. באותו יום הצטרפו חלק מערביי עכו לשביתת הזעם וכלל העסקים בעתיקה נסגרו.
ב-19 במאי התקיימה פעילות בעיר העתיקה במסגרתה הביעו הזדהות עם העם הפלסטיני ועם תושבי עזה, מסגד אל אקצ'ה, שייח' ג'ראח ופלסטין, במהלכה המשתתפים הכינו יצירות הקשורות לזהות הפלסטינית והפריחו בלונים. הפעילות התקיימה גם באחד מבתי הספר בעיר. גם פעילות זו גררה ביקורת מתושבי העיר היהודים.
ב-20 במאי במהלך ביקורה של שרת התחבורה מירי רגב, אמר ראש העיר שמעון לנקרי כי בנמל עכו צריך פלוגה קבועה של מג"ב על מנת שהתושבים ירגישו בטוחים.
ב-25 במאי מספר תלמידים בני 11 באחד מבתי הספר היהודים בעיר הותקפו בצאתם מבית הספר על ידי שני ערבים רכובים על אופניים חשמליים. התוקפים, תושבי העיר, בהם בגיר בן 18 וקטין בן 16 נעצרו לאחר מספר שעות.
ב-31 במאי הושלכו סלעים ונופצו חלונות בתיכון 'אורט דרסקי', על פי הערכת המשטרה הרקע לאירוע לאומני.
מחאות לשחרור העצורים הערבים.
ב-5 ביוני הפגינו עשרות ערבים מול תחנת המשטרה בעכו לשחרור העצורים הערבים.
ב-11 ביוני, כחודש לאחר פרוץ המהומות, התקיימה הפגנה בעיר העתיקה בקריאה לשחרור העצורים הערבים.
ב-16 באוגוסט התקיים מפגש תמיכה בין תושבים ומשפחות העצורים מהמהומות. הוועד למעקב אחר העצורים בעכו דרש לשחרר את העצורים ממבצע "שומר החומות", במהלך מפגש התמיכה נמסר כי בכלא יש עדיין 29 עצורים.
ב-21 באוגוסט התקיימה הפגנה נגד המשטרה ומשטרת ישראל לשחרור הנאשמים באירועי ההצתות, הביזה, ונדילזם, הלינץ' וההצתה בו נרצח אל"ם אבי הר אבן במהלך המהומות, בין הדוברים היה חה"כ סעיד אלחרומי ממפלגת רע"מ. אוהל מחאה הוקם על ידי 21 משפחות העצורים.
רוב הנאשמים נחקרו בשב"כ והם מצויים במעצר עד תום ההליכים כאסירים ביטחוניים בכלא מגידו בהמתנה למשפטם. המשפחות העבירו ביקורת על ועדת המעקב של ערביי ישראל, שלטענתם לא עושה מספיק כדי לתמוך בעצורים ולהביא לשחרורם. אחד מעורכי הדין סיפר במהלך העצרת כי פנה אל הרשות הפלסטינית ואל פלגים נוספים נוספים במאבק נגד מדינת ישראל ודרש מהם לפעול כדי שבכל עסקת שבויים עם ישראל, תהיינה דרישה לשחרור העצורים בעכו. לטענת עורך דינם, העצורים מימשו את זכותם להתנגד למדינה וכי הוא מצפה שהרשות הפלסטינית תראה בהם אסירים ביטחוניים שביצעו מעשי טרור נגד המדינה היהודית.
אחד מנפגעי הלינץ' טען כי קיבל איומים על חייו על ידי המשפחה של אחד העצורים שאמרה לו "נרצח אותך, מחבל". בתיעוד בבית המשפט נראה אחד מקרובי המשפחה של אחד העצורים צועק לעברו של מור "מחבל".