בבוקר לאחר מכן, הצעירה מספרת לו שהיא נלקחה לבית מסוים בפריז, שם היא פגשה את קים וקיבלה ממנה את המעיל. כשהוא מתחזה לז'אן קלוד, הוא נכנס לבית ונפגש עם המאפיונרים האלבנים, לכאורה כדי לדון איתם על תנאים החדשים לשוחד שכוחות הביטחון לוקחים מהם כדי להעלים עין מפעולותיהם. כשבריאן מבקש מאחד המאפיונרים לחזור על המילה "בהצלחה", הוא מזהה אותו כמרקו הוקסה ובקרב היריות שמתפתח בינו לבין שאר הפושעים הוא הורג את כולם למעט מרקו. הוא מחפש בחדרי הבית ומגלה בנות אחרות מסוממות באופן קשה, כולל את גופתה של אמנדה שמתה ממנת יתר. הוא גורר את מרקו למרתף הבית, שם הוא מענה אותו בכיסא חשמלי מאולתר במטרה לאלץ אותו לגלות לו איפה קים. מרקו מגלה לבריאן שבתולות כמו קים שוות הרבה כסף ולכן היא נמכרה מהר לקונה בשם פטריס סיינט קלייר, אך מספר שהוא לא יודע היכן למצוא אותו. בריאן משאיר אותו למות בכיסא החשמלי ועוזב את הבית. בערב הוא מבקר את ז'אן קלוד בדירתו ומספר לו שהוא גילה את המעורבות שלו ברשת האלבנית. הוא יורה באשתו של ז'אן קלוד ופוצע אותה ובכך מאלץ את ז'אן קלוד לגלות לו את מקום הימצאו של סיינט קלייר.
בריאן מסתנן לביתו של סיינט קלייר, שם מתבצעת מכירה פומבית חשאית של קים ושל בנות אחרות ללקוחות עשירים. קים מאלץ את עלי, נציג של קונה ערבי עשיר, לרכוש את קים, אך כשהוא מנסה לברוח הוא מוכה על ידי שומריו של סיינט קלייר ונקשר לצינור במרתף. הוא מצליח לברוח ולהרוג את אנשיו של סיינט קלייר. סיינט קלייר מסגיר לבריאן באיומי אקדח שקים נלקחה ליאכטה של השייח' הערבי ראמן שאמורה לעזוב את פריז לפני שבריאן הורג אותו ביריות. בריאן נוסע במהירות לנמל ומצליח לעלות ליאכטה ולחסל את שומרי הראש של השייח', כולל עלי, לפני שהוא מגיע לחדרו של השייח' שמחזיק את קים ומצמיד סכין לגרונה. כשראמן מנסה לדון עם בריאן, בריאן הורג אותו ביריה לראש ומחבק את קים. בחזרה בשדה התעופה בארצות הברית, קים מתאחדת עם ליאונור וסטיוארט. ליאונור מתפייסת עם בריאן ומאפשרת לו להפגיש בין קים לבין שירה.
מוזיקה.
את המוזיקה לסרט כתב והלחין המוזיקאי הצרפתי נתניאל מקאלי .
סרט המשך.
בעקבות הצלחת הסרט יצא סרט המשך, "חטופה 2", אשר יצא לאקרנים באוגוסט 2012. הסרט השלישי בסדרה, "חטופה 3", יצא לאקרנים בינואר 2015.
הפוליטיקה של הטכנולוגיה
הפוליטיקה של הטכנולוגיה הוא ספר שכתב דוקטור יובל דרור ויצא לאור בישראל בשנת 2005 בהוצאת מפה.
הגישה הפשוטה רואה בטכנולוגיה לא יותר מאשר מכשיר לשירות האנושות. מכשיר שמטרתו היא שימוש ואין לו כל דעה לגבי התוצאות. האנושות היא זו שבונה ויוצרת את הטכנולוגיה, וממילא לא ניתן לדבר כלל על הפוליטיקה של הטכנולוגיה. מנגד, טוען יובל דרור כי הגישה היא דטרמיניסטית, שטכנולוגיה קובעת לאנשים איך להתנהג ואיך לפעול.
הגישה השלישית שדרור רואה בה גישה מהותית, רואה בטכנולוגיה לא מכשיר כי אם דרך חיים. מי שבוחר בטכנולוגיה מסוימת בוחר למעשה בדרך חיים המזוהה איתה. מי שבחר בארצות הברית בתחבורה מבוססת על מכוניות פרטיות, תמך והעדיף בהכרח בחלום הפרברים עם בית ודשא של משפחה אמריקאית ממוצעת. מי שתומך ברשת כבלים עם מאות תחנות לבחירה, בוחר בהכרח בחברה הטרוגנית ומפולגת. יש הרואים בכך ברכה ויש הרואים בכך קללה. גישה הטוענת כי כל טכנולוגיה נושאת בתוכה ערכים שאותם היא מייצגת ובהם היא תומכת יותר מאחרים.
טכנולוגיית הבולדוזר למשל תומכת יותר בהריסת הטבע ובניית בניינים ידי אדם מאשר בשימור הטבע. טכנולוגיית האינטרנט תומכת יותר במשתפי הקבצים למיניהם מאשר בחברות התקליטים. יצרני הנשק תומכים יותר בשימוש בכוח לפתרון בעיות מאשר בדיאלוג וויתורים. הטענה היא כי מי שמחזיק פטיש בידו, רואה בכל בעיה מסמר. באותה צורה, כל מי שבידו טכנולוגיה כלשהי, רואה בה את הדרך ההגיונית לילך ולפתור בעיות.
הבחירה בטכנולוגיה היא בחירה בערכים שהטכנולוגיה מייצגת, ומכאן הוויכוח החריף בין קבוצות האינטרסים השונות התומכות כל אחת בטכנולוגיה אחרת. כל קבוצה מנסה להשליט את הטכנולוגיה שלה ולמנוע מהטכנולוגיות האחרות להרים ראש. לעיתים הסיבות הן כלכליות, לעיתים הן לאומיות, ולעיתים הן מקריות לחלוטין. לדינמיקה זו של תחרות והתמקחות קורא דרור הפוליטיקה של הטכנולוגיה.
כלב בן יפנה
הדיוקסיה של רומא
הדיוקסיה של רומא (לטינית Dioecesis Urbis seu Romana - "הדיוקסיה של העיר, היא רומא"; איטלקית La diocesi di Roma) היא דיוקסיה מטרופוליטנית של הכנסייה הקתולית, השייכת לאזור הכנסייתי של לאציו. בשנת 2005 מנתה הדיוקסיה כ-2.45 מיליון מאמינים, שהיוו 88% מתושבי שטח השיפוט שלה. ראשיתה של הדיוקסיה במאה ה-1 וייסודה מיוחס לשליחים פאולוס ופטרוס. משנת 2013 ניצב האפיפיור פרנציסקוס בראשה של הדיוקסיה.
תחום שיפוטה של הדיוקסיה משתרע על-פני שטח של 881 קמ"ר המורכב מקריית הוותיקן ומהעיר רומא. הוא מחולק בהתאם בין שני ויקארים - הוויקאר של רומא (Vicariatus urbis) והוויקאר של קריית הוותיקן. 335 הרבעים הכנסייתים הפעילים מחולקים בין העיר רומא (333 רבעים) וקריית הוותיקן (שני רבעים).
לדיוקסיה של רומא מעמד ייחודי בעולם בכך שבתוארה כפטריארכייה של רומא, היא אחת מהפנטארכיה, חמש הפטריארכיות המסורתיות, שהיו מרכזן של הכנסייה העולמית בעולם העתיק, לפני הפילוג הגדול ב-1054. היא הפטריארכייה הבכירה של הזרם הלטיני בנצרות, ועד שנת 2006 נשאה גם בתואר "הפטריארכיה של המערב". ראש הדיוקסיה של רומא, נושא מאז שנת 607 גם בתואר הבישוף האקומני, ועם הזמן התייחד לו תואר האפיפיור, והוא נחשב לארכיבישוף המטרופוליטני הראשון במעלה בכל איטליה.
הקתדרלה של הדיוקסיה היא בזיליקת יוחנן הקדוש בלטראנו ברומא (ולא בזיליקת פטרוס הקדוש בקריית הוותיקן), ותוארה המלא הוא "הארכיבזיליקה של הגואל הקדוש ביותר, יוחנן המטביל ויוחנן כותב הבשורה הקדושים בלטרנו, אם וראש לכנסיות כל העיר והעולם" (Archibasilica Sanctissimi Salvatoris et Sancti Iohannes Baptista et Evangelista in Laterano Omnium urbis et orbis ecclesiarum mater et caput).
הבישוף של רומא
העלייה מברית המועצות
ויקיפדיה הגרמנית
ויקיפדיה הגרמנית (בגרמנית: Deutschsprachige Wikipedia) היא הגרסה בשפה הגרמנית של אנציקלופדיית האינטרנט החופשית ויקיפדיה, המנוהלת ומתופעלת בידי קרן ויקימדיה. גרסה זו של ויקיפדיה החלה לפעול במרץ 2001 והייתה לוויקיפדיה השנייה שנוסדה, אחרי ויקיפדיה האנגלית. ויקיפדיה הגרמנית היא הוויקיפדיה הרביעית בגודלה. כמו כן, היא הוויקיפדיה השנייה הנצפית ביותר, עם כ-1.4 מיליארד דפים נצפים בחודש.
נכון ל- ב ישנם בו ערכים.
בעריכת ויקיפדיה הגרמנית מקובלות המלצות הכתיב של מילון דודן שנחשב למילון המוכר והסמכותי ביותר בגרמניה. צורות כתיב ומילים הנפוצות באוסטריה ובשווייץ השונות מאלו המקובלות בגרמניה מקובלות רק בערכים העוסקים בעניינים מקומיים למדינות אלו. דוגמה להבדל בולט אחד בין צורות הכתיב היא האות ß שאינה בשימוש בשווייץ ובאוסטריה ובמקומה משתמשים ב-ss. למספר ניבים של גרמנית יש גרסאות ויקיפדיה משל עצמן, כגון: אלמאנית, סקסונית תחתית, לוקסמבורגית, גרמנית פנסילבנית ובווארית.
מאפיינים ייחודיים.
לוויקיפדיה הגרמנית מספר מאפיינים ייחודיים השונים מאלו של שאר הוויקיפדיות:
ביקורת.
בדצמבר 2007 פרסם המגזין הגרמני "שטרן" תוצאות של מחקר שהשווה בין ויקיפדיה הגרמנית לגרסה המקוונת של אנציקלופדיית ברוקהאוס. הבדיקה נערכה במכון המחקר WIND בקלן, שחוקריה בדקו 50 ערכים מכל אנציקלופדיה (בתחומים כגון פוליטיקה, עסקים, ספורט, מדע, תרבות, בידור, גאוגרפיה, רפואה, היסטוריה ודת) לפי ארבעה קריטריונים (דיוק, שלמות, עדכניות ובהירות), ומצאו כי הערכים בוויקיפדיה הם מדויקים יותר עם ציון ממוצע של 1.6 בסולם של 1 עד 6, לעומת 2.3 לאנציקלופדיית ברוקהאוס (מספר נמוך = ציון טוב יותר). הסיקור של ויקיפדיה נמצא על ידי החוקרים שלם ומעודכן יותר, אולם אנציקלופדיית ברוקהאוס כתובה בשפה יותר ברורה, ואילו ערכי ויקיפדיה אחדים ספגו ביקורת מהחוקרים על היותם מסובכים מדי עבור קוראים שאינם מומחים, וערכים רבים אחרים על היותם ארוכים מדי.
מיזמים ואירועים.
מפגשים וכנסים של כותבים בוויקיפדיה הגרמנית נערכים באופן תדיר. כמו כן, ארגנו כותבי ויקימדיה הגרמנית את כנס ויקימניה הראשון ב-2005 בפרנקפורט, בו השתתפו כ-400 אנשים מ-50 מדינות שונות.
ב-2006 התקיים כנס "" הראשון באוניברסיטת גטינגן שבגרמניה. מאז אורגן כנס דומה במקומות רבים ברחבי העולם, בהם ישראל. הכנס מתמקד בוויקיפדיה מנקודת מבט אקדמית.
ב-23 בנובמבר 2006 הגיע מספר הערכים בוויקיפדיה הגרמנית ל-500,000. ביום זה החליטו כותבי ויקיפדיה הגרמנית להכריז על "יום ראשון ללא ערכים", יום בו העורכים מחליטים שלא לכתוב כלל ערכים חדשים, ובמקום זאת להתרכז בשיפור הערכים הקיימים.
ויקיפדיה הגרמנית מקיימת תחרות כתיבת ערכים נושאת פרסים פעמיים בשנה. חבר שופטים שנבחר מתוך קהילת הכותבים קובע את הערכים המנצחים. תחרויות אלו הניבו לוויקיפדיה הגרמנית מספר רב של ערכים מומלצים, סטטוס המעיד על הערכים האיכותיים ביותר בוויקיפדיה.
ביוני 2007 הוכרז מיזם של שלוש שנים לכתיבה ושיפור ערכים בנושא משאבי טבע מתחדשים במימון של משרד החקלאות הגרמני וויקימדיה גרמניה. תקציב המיזם נעמד על €420,000.
ב-27 בדצמבר 2009 חצתה ויקיפדיה הגרמנית את רף מיליון הערכים.
לאורך השנים יצאו מספר גרסאות לא מקוונות של ויקיפדיה הגרמנית או חלקים ממנה, הן כתקליטורים והן ככרכים מודפסים.
הארי'ז בר