כמו פסלים אחרים בתערוכה, פסל אתנה של יאנדל היה עשוי מחומר בניין מתכלה. הפסל מעולם לא ניצוק בארד ותוך שנה הוא התפורר. הפרתנון בנשוויל נבנה מחדש מחומרים קבועים, ועדיין עומד. פסל אתנה אחר לגמרי של אלן לקווייר, שנחשף בשנת 1990, ניצב בתוך הפרתנון בנשוויל.
מאבק החיים.
פסלה של אניד יאנדל "מאבק החיים" הוזמן על ידי הדיפלומט האיטלקי פול ביינוטי, מטורינו שבאיטליה, לזכרה של אשתו קארי בראון. הפסל נחשף בשנת 1899. הפסל ממוקם בפארק בורנסייד במרכז העיר פרובידנס, רוד איילנד. היא הציגה גרסה של המזרקה - שנקראה אז "מאבק הקיום" - בתערוכה הפאן -אמריקאית ב -1901 בבאפלו, ניו יורק. הפסל כולל קבוצה של חמש דמויות שתוארה במאמר בכתב עת: כ"מאבק החיים להימלט מההשפעה הפוגעת של חובה, גאווה ותשוקה." יאנדל תיארה את הפסל כמייצג את "הניסיון של נשמה אלמותית בתוכנו להשתחרר מהנכות וההסתבכויות של סביבותיה הארציות."
אקטיביזם חברתי.
בנוסף לעבודתה כאמנית, יאנדל הייתה מחויבת לשפר את חייהם של אחרים. היא תרמה לחינוך אמנים עתידיים על ידי ייסוד בית הספר ברנסטוק במסצ'וסטס בשנת 1908. בית הספר לאמנות פעל במשך כמה קיצים עד מותה בשנת 1934. יאנדל עבדה גם עם ארגון שסיפק ארוחות במחירים נוחים לעוסקים באמנויות ובני משפחותיהם.
יאנדל הייתה תומכת פעילה בזכויות נשים, ותרמה את אמנותה בתערוכות למאמצי גיוס כספים. היא גם קיימה קמפיין למען קלווין קולידג' במסצ'וסטס, כאשר התמודד לתפקיד במצע זכות הבחירה לנשים בתחילת המאה ה -20.
במהלך מלחמת העולם הראשונה הייתה מעורבת אניד יאנדל בפעילות של הצלב האדום, ועם ארגון צרפתי לטיפול ביתומי מלחמה.
לאחר שחזרה לארצות הברית שימשה כמנהלת לשכת הקשר של הצלב האדום האמריקאי בניו יורק, וכיו"ר ועדת הנשים במועצת ההגנה הלאומית. פעילויות אלו צרכו כמעט את כל זמנה; היא ויתרה במידה רבה על עבודתה כפסלת כדי לעזור לאחרים.
מוות.
אניד יאנדל נפטרה בבוסטון ב -12 ביוני 1934. היא נקברה בלואיוויל, קנטקי.
אחוואז
אחואז
טטרמטר יאמבי
טטרמטר יאמבי הוא מערכת מקצב בשירה המתייחס לשורה המורכבת מארבע רגליים אמביות.
פסוק כמותי.
המונח מבוסס על שיטת המדידה הכמותית הנוהגת בניתוח שירה יוונית הקלאסית, שבו "אמבר" מורכבת מהברה קצרה ואחריה הברה ארוכה.
פסוק מדויק-סילבי.
המונח אומץ על מנת לתאר את המד המקביל בפסוק הדגיש-סילבי, כפי שהורכב באנגלית, גרמנית, רוסית ושפות אחרות. כאן, "iamb" מתייחס להברה לא מודגשת ואחריה הברה מודגשת. שורה של טטרטרמטר איאמבי מורכבת מארבע רגליים כאלה ברציפות:
חיים כסאר
סטארפלסט
סטארפלסט תעשיות בע"מ המוכרת בשם המקוצר "סטארפלסט" היא חברה פרטית ישראלית שמייצרת מוצרי צריכה מפלסטיק. החברה מעסיקה כ-650 עובדים בשני מפעלים: האחד בישראל (כ-350 עובדים) והשני ביוסטון, טקסס (כ-300 נוספים).
היסטוריה.
החברה נוסדה בשנת 1967 על ידי סניור שוורץ. מפעל הייצור הראשון שלה הוקם במגדל העמק. החברה התרחבה בתחילת שנות ה-90 של המאה ה-20 ועברה לאזור התעשייה אלון תבור. בהמשך הצטרפו לעסק המשפחתי ילדיו של שוורץ - יוסי, איריס ודני. סטארפלסט הייתה מראשוני יצואני מוצרי הפלסטיק בישראל וזכתה להכרה עם קבלת פרס "יצואן מצטיין" מראש הממשלה דאז מנחם בגין ב-1977. החברה היא בין היצואנים הגדולים בארץ וקיבלה בשנת 2013 פרס יצואן מצטיין מנמל חיפה.
בשנת 2005 פרצה שרפה באתר הייצור באלון תבור וכילתה את רוב המפעל. בין השנים 2006–2007 החברה עסקה בשחזור והקמה מחדש של המפעל. בשנת 2008 קיבל סניור שוורץ, מייסד המפעל, את פרס ישראל להתאחדות התעשיינים.
בשנת 2012 פרש סניור שוורץ מניהול החברה וקיבל תפקיד כבוד של נשיא, עת העביר את הניהול לילדיו. בשנת 2017, לאור הגדלת מכירות משמעותית בארצות הברית, הוקם ביוסטון אתר יצור נוסף.
בשנת 2014 סטארפלסט אמצה את בית זינגר, בית לילדים בני 5–18 שהורחקו מבתיהם בכוח צו בית משפט. החברה היא אחד מהמעסיקים הגדולים בישראל של בעלי צרכים מיוחדים, כאשר הם מהווים כעשרים אחוז מעובדי הייצור. על כך, קיבלה החברה ציון לשבח מטעם עמותת מעלה - עסקים מנהיגים אחריות חברתית בשנת 2015 על קליטת עובדים עם מוגבלות.
עישון פסיבי
עישון פסיבי (SHS, עישון כפוי, עישון סביבתי, עישון מיד שנייה) מתרחש כאשר אנשים שאינם מעשנים שואפים בצורה פסיבית עשן סיגריות או טבק, שמעשנים אנשים אחרים הנמצאים בסמוך.
עשן סיגריות מכיל יותר מ־7,000 כימיקלים, מתוכם מאות מוגדרים כרעילים, בעקבות כך הוא גורם למחלות, נכות ומוות. כאשר אדם מעשן סיגריה, שלושה רבעים מהעשן משתחרר לסביבתו של האדם, כאשר רק רבע ממנה נשאף לגופו. הסכנות הבריאותיות של עישון פסיבי הן קונצנזוס מדעי. סיכונים אלו היו מוטיבציה מרכזית לחוקים נגד עישון במקומות עבודה ובמקומות ציבוריים מקומיים, כולל מסעדות, ברים, מועדוני לילה ושטחים ציבוריים פתוחים.
בסקר של ארגון הבריאות העולמי התלוננו 35% מהישראלים כי הם חשופים לעישון פסיבי.
מחקרים הוכיחו שגם במרחק של מעל 9 מטר ממישהו שמעשן, כולל הימצאות באוויר הפתוח, האדם שאינו מעשן נחשף לעישון וניתן יהיה למצוא בדמו חומרים מסוכנים. על פי המרכזים לבקרת מחלות ומניעתן אפילו חשיפה קצרה לעישון פסיבי עלולה לגרום לנזק כלשהו לבריאות, כך שהדרך היחידה למנוע את הנזק לחלוטין הוא למנוע חשיפה לעשן לחלוטין על ידי הגדרת אזורים נטולי עישון סיגריות. מחקרים שבחנו את השפעתם של יצירת סביבה סטרילית לעישון הראו שיש לה מספר ערכים מוספים, דוגמת הגברת סיכויים בגמילה מעישון וגורם לירידה בסיכוי להתחיל לעשן.
מתוך 6 מיליון בני אדם שמתים בשנה ברחבי עולם מעישון, יותר מ־600 אלף מתים כתוצאה מעישון פסיבי. במדינת ישראל מתוך כ־8,000 איש שמתים מעישון מדי שנה, כ־800 מתים כתוצאה מעישון פסיבי.
בטווח הקצר – העישון הכפוי גורם לגירוי בעיניים, כאב ראש, בחילה, שיעול וסחרחורת.
הסיכונים בעישון פסיבי.
עישון פסיבי גורם למחלות דומות לאלו שגורם העישון הישיר, כולל מחלה קרדיווסקולרית, סרטן הריאה ומחלות נשימה.
סרטן.
סקר של הסוכנות הבינלאומית לחקר הסרטן שנערך בשנת 2004 הגיע למסקנה כי עישון פסיבי מסרטן. סוגי הסרטן העיקריים להם הוא גורם:
פגיעה במערכת הדם.
עישון פסיבי מהווה סיכון למחלות לב, הפחתה בקצב הלב ואוטם שריר הלב (התקף לב).
בעיות בריאה.
עישון פסיבי גורם לבעיות בריאה.
טווח קצר.
עישון פסיבי גורם בטווח קצר לגירוי בעיניים, לכאב ראש, לבחילה ולסחרחורת.
סיכונים לילדים.
עישון פסיבי מסוכן במיוחד לתינוקות ולילדים, כיוון שמערכת הנשימה והריאה שלהם צרה ומערכות החיסון שלהם אינה מפותחת מספיק. דרכי הנשימה הצרות גורמות להם לנשום מהר יותר, ולכן הם עלולים לשאוף הרבה יותר כימיקלים מזיקים מעשן הסיגריה.
מוות.
על פי מחקר שנערך על ידי ארגון הבריאות העולמי בשנת 2010, כ־600 אלף בני אדם מתים מדי שנה כתוצאה מעישון פסיבי. מדובר באחד מתוך מאה מקרי מוות ברחבי העולם. מחקר עולמי ראשון בנושא עישון פסיבי הגיע גם למסקנה כי 165,000 ילדים מתים מדי שנה כתוצאה מעישון פסיבי.
עישון פסיבי בסיגריה אלקטרונית.
חלק מהתרסיס שנוצר בסיגריות אלקטרוניות משוחרר לסביבה ועלול לגרום לעישון פסיבי ולעישון מיד שלישית לחומרים רעילים ומסרטנים ידועים שנמצאו באדי סיגריות אלקטרוניות. לפי סקירת מחקרים נרחבת משנת 2016 לגבי עישון פסיבי של סיגריות אלקטרוניות, חשיפה פסיבית לחומרים כימיים שונים שנפלטים במהלך עישון סיגריות אלקטרוניות, עלולה לגרום לבעיות בריאותיות, בהן פגיעה במערכת הנשימה והלב. מחקר אחר הראה כי אדי הסיגריות האלקטרוניות גורמים נזק לתאי הגוף, גם ללא ניקוטין.
הרעלים שנמצאו באדי הסיגריה האלקטרונית (כשמשתמשים בה לפי ההוראות בשאיפת MTL) לא חורגים מהתקנים שנקבעו לחשיפה לחומרים מסוכנים במקומות עבודה.
מחקר.
מחקרים אפידמיולוגיים מראים כי אנשים שאינם מעשנים הנחשפים לעישון פסיבי נמצאים בסיכון לבעיות בריאות רבות מאלו המופיעות בעישון ישיר.
בשנת 1992, סקירה העריכה כי נכון לתחילת שנות השמונים עישון פסיבי אחראי ל־35,000 עד 40,000 מקרי מוות בארצות הברית מדי שנה. הגידול המוחלט בסיכון למחלות לב עמד על 2.2%, בעוד ש היה 23%. במטא־אנליזה משנת 1997 נמצא כי חשיפה לעישון פסיבי העלתה את הסיכון למחלות לב ברבע, ושתי מטא־אנליזות משנת 1999 הגיעו למסקנות דומות.
עדויות מראות כי , המרכיב העיקרי של עישון פסיבי, רעיל פי 4 מעשן ישיר. עובדה זו ידועה לתעשיית הטבק מאז שנות השמונים, אולם היא שמרה על ממצאיה בסוד בכדי שלא לפגוע במכירות. כמה מדענים סבורים כי הסיכון בעישון פסיבי, ובמיוחד הסיכון לפתח מחלת לב איסכמית, עשוי להיות גבוה באופן משמעותי.