בסבב גביע אירופה במים פתוחים שנערך באילת במאי אותה שנה סיים ספרא במקום רביעי במשחה ל-10 ק"מ בתוצאה של 1:54:16.20 שעות, 13 שניות אחרי המנצח סרגיי בולשקוב מרוסיה.
באליפות ישראל בשחייה שנערכה בווינגייט ביולי אותה שנה זכה ספרא ב-3 מדליות כסף, במשחה ל-400 מטר חופשי בשיא אישי חדש של 3:59.00 דקות, אחרי נמרוד שפירא בר אור (3:58.64 דקות) ולפני אלעד לנדמן (4:00.20 דקות), במשחה ל-800 מטר חופשי בשיא אישי חדש נוסף של 8:19.61 דקות, אחרי מיכאל דמיטרייב (8:19.28 דקות) ולפני לנדמן (8:21.27 דקות) ובמשחה ל-1500 מטר חופשי בתוצאה של 16:03.20 דקות, אחרי דמיטרייב (15:56.86 דקות) ולפני לנדמן (16:07.46 דקות).
בתחרות משחה המילניום שנערכה בקריית ביאליק בסוף דצמבר אותה שנה זכה ספרא בשתי מדליות, זהב וכסף. מדליית זהב, במשחה ל-400 מטר חופשי בשיא אישי חדש של 3:56.14 דקות, לפני אלעד לנדמן (3:56.18 דקות) ועידו הבר (3:57.87 דקות). מדליית כסף, במשחה ל-1500 מטר חופשי בתוצאה של 15:43.07 דקות, אחרי מרק חינאווי (15:32.08 דקות) לפני לנדמן (15:44.36 דקות).
בתחרות הסבב העולמי שנערכה במקסיקו באפריל 2013 סיים ספרא במקום ה-20 מתוך 64 מתחרים, במשחה ל-10 ק"מ בתוצאה של 1:58.49 שעות.
בתחרות סבב האירופאי שנערכה באגם בלטון שבהונגריה, ב-22 ביוני אותה שנה זכה ספרא במדליית ארד במשחה ל-10 ק"מ בתוצאה של 1:57.28 שעות והבטיח את השתתפותו באליפות העולם. באליפות עצמה הוא סיים במקום 17 במשחה ל-5 ק"מ בתוצאה של 53:43.8 דקות ובמקום 36 במשחה ל-10 ק"מ בתוצאה של 1:50:23.5 שעות.
באליפות אירופה שנערכה בברלין גרמניה באוגוסט 2014 סיים ספרא במקום שביעי במשחה ל-25 ק"מ בתוצאה של 5:10:09.6 שעות ובמקום 33 במשחה ל-10 ק"מ בתוצאה של 1:53:51.8 שעות.
באליפות העולם שנערכה בקאזאן רוסיה באוגוסט 2015 סיים ספרא במקום 12 במשחה ל-25 ק"מ בתוצאה של 5:02:52.9 שעות ובמקום 26 במשחה ל-5 ק"מ בתוצאה של 55:33.2 דקות.
הישג השיא.
באליפות אירופה בשחייה במים פתוחים שנערכה בהורן, שבהולנד ביולי 2016 סיים ספרא במקום רביעי בשחייה ל-25 ק"מ ובמקום 19 במשחה ל-10 ק"מ.
בן-ציון הכהן קוק
סוגי פרכוסים (אפילפסיה)
סוגי פרכוסים אפילפטיים (באנגלית: Seizure types) רבים, מוגדרים בדרך כלל, על פי הסכימה שהוצעה על ידי הליגה הבינלאומית נגד אפילפסיה (International League Against Epilepsy - ILAE) ב-1981. ההבחנה בין סוגי פרכוסים שונים היא חשובה משום שלסוגים שונים יש סיבות, פרוגנוזה וטיפולים שונים.
המיון הבינלאומי של סוגי הפרכוסים (1981).
מיון זה מבוסס על תצפיות קליניות ו-EEG ולא על פתופיזיולוגיה או אנטומיה.
III פרכוסים אפילפטיים לא ממוינים.
על פי מיקום מקורם במוח ניתן לתאר את הפרכוסים כ"חלקיים" (מוקדיים) או "כלליים". פרכוסים חלקיים מערבים רק אזור מסוים במוח, בעוד שפרכוסים כלליים מערבים את שתי ההמיספרות של המוח. ניתן להשתמש במונח "כללי משני" כדי לתאר פרכוס חלקי שמתפשט מאוחר יותר בכל קליפת המוח ונעשה פרכוס כללי.
בעוד שאת רוב הפרכוסים ניתן לפצל לחלקיים וכלליים, יש כאלה שאינם מתאימים לחלוקה הזאת. למשל: הפרכוס יכול להות כללי רק בתוך המיספרה אחת. לחלופין יכולות להיות נקודות מוקדיות רבות (פרכוסים מרובי מוקדים (multifocal seizures) המתחלקים בצורה סימטרית או א-סימטרית.
פרכוסים חלקיים.
ניתן לחלק פרכוסים חלקיים לתת חלוקה נוספת – פרכוסים פשוטים ומורכבים. דבר זה מתייחס לתוצאה של פרכוסים אלה על ההכרה. פרכוסים פשוטים לא גורמים להפרעה כלשהי להכרה (למרות שהם עלולים לגרום להפרעות מוטוריות או תחושות אחרות), בעוד שפרכוסים מורכבים מפריעים להכרה בדרגות משתנות. אין פירושו של דבר זה, בהכרח, שהאדם החווה סוג זה של פרכוס ייפול מחוסר הכרה (כמו בהתעלפות). כך למשל, פרכוס חלקי מורכב יכול לכלול פעולות פשוטות, מחוות וביטויים ורבליים חוזרים ונשנים באופן לא מודע, או פשוט בהייה וחוסר מודעות נראית לעין לקיומו של פרכוס שבעקבותיו האדם לא זוכר את הפרכוס. חולים אחרים יכולים לדווח על תחושה של ראיית מנהרה או ניתוק שלה המייצג צמצום של התודעה בלי איבוד מלא של ההכרה. חולים אחרים יכולים לבצע פעולות מורכבות, כמו טיול או קניות בהיותם במהלכו של פרכוס חלקי מורכב.
התוצאות של פרכוסים חלקיים תלויות במידה רבה על האזור במוח שבו הן מתרחשים. כך למשל, פרכוס חלקי באזורים המעורבים בתפיסה עלולים לגרום לחוויות חושיות מיוחדות. (למשל תחושת ריח, מוזיקה או הבהובי אור) בעוד שאם הם נמצאים בקליפת המוח האחראית על התפקוד המוטורי עלול פרכוס חלקי לגרום לתנועה של קבוצות מסוימות של שרירים. סוג זה של פרכוס יכול, גם, ליצור מחשבות מסוימות או דימויים ויזואליים פנימיים או אפילו חוויות שיכולות להיות מובחנות אבל לא קל לתאר אותן. פרכוסים המרוכזים באונות הרקתיות ידועים בכך שהם יוצרים חוויות מיסטיות או חוויות דתיות אקסטטיות אצל אנשים מסוימים. דבר זה עלול לגרום לדיאגנוזה שגויה של פסיכוזה אם מתעלמים מהסימפטומים האחרים של הפרכוס ולא מבוצעים מבחנים אחרים. לרוע המזל תרופות אנטי-פסיכוטיות הניתנות במקרה הזה בלי תרופות אנטי-אפילפטיות עלולות, במקרה הזה, להנמיך את סף הרגישות לפרכוס עוד יותר ולהחמיר את הסימפטומים.
כאשר ההשפעה של הפרכוסים החלקיים מופיעה כ"סימן אזהרה" לפני פרכוס גדול יותר הם נקראים אאורה. לעיתים קרובות קורה שפרכוס חלקי מתפשט לחלקים אחרים של המוח ובסופו של דבר נעשה לפרכוס כללי, שיוצר פרכוס טוני-קלוני. החוויה הסובייקטיבית של אאורה, כמו פרכוסים חלקיים אחרים משקפת את התפקוד של החלק הנגוע במוח שבו מתרחש הפרכוס.
פרכוסים כלליים.
ניתן למיין פרכוסים כלליים לכמה קטגוריות בהתאם לתוצאה ההתנהגותית שלהם:
פרכוסים מעורבים.
ההגדרה של פרכוסים מעורבים היא של קיומם של פרכוסים כלליים וחלקיים אצל אותו חולה. למשל, אדם שיש לו באופן מחזורי מפרכוסים מיוקלוניים יכול שיהיו לו גם פרכוסי טוני-קלוני שהסיבה להם, לדוגמה, יכולה להיות חום נמוך.
פרכוסים נמשכים.
סטטוס אפילפטיקוס מתייחס לפעילות אפילפטית מתמשכת בלי הפסקה בין פרכוסים עוקבים. סוג זה של פרכוסים עלול להיות מסכן חיים ויש לקרוא לעזרה רפואית ברגע שחושדים שזה סוג ההתקף. פרכוס טוני-קלוני שנמשך יותר מ-5 דקות או שתי דקות יותר מהזמן הרגיל אצל חולה מסוים נחשב כסיבה מספקת לקריאה לעזרה ראשונה.
אפילפסיה חלקית מתמשכת (epilepsia partialis continua) היא סוג נדיר של פרכוס מוטורי מוקדי (ידיים או פנים) שחוזר כל כמה שניות או דקות במשך תקופה ממושכת (ימים או שנים). הסיבה, בדרך כלל, היא אירוע מוחי אצל מבוגרים ודלקת מוקדית בקליפת המוח אצל ילדים (תסמונת רסמוסן) שנגרמת, אולי, על ידי זיהום ויראלי או תהליכים אוטואימוניים.
מיון עתידי.
ב-1997 התחילה ILAE לעבוד על תיקון ושיפור מיון סוגי הפרכוסים, האפילפסיות והתסמונות האפילפטיות.תיקון זה נמצא עדיין בתהליך ולא החליף את המיון משנת 1981.
שינויים מוצעים לטרמינולגיה כוללים:
להיררכיה המוצגת יש המבנה הבא:
מיון קודם.
המיון של 1981 היה תיקון של שיטת מיון שתכנן אנרי גסטו (Henri Gastaut) עבור ILAE ופורסמה ב- 1970. הבדל חשוב היה בהבחנה בין פרכוסים חלקיים פשוטים ומורכבים. בשיטת המיון מ-1970 ההבחנה הייתה האם הסימפטומים כללו תפקודים סנסוריים יסודיים או שכללו גם תפקודים גבוהים יותר (מורכבים). דבר זה השתנה לשיקול האם ההכרה נשמרה במלואה או לא. כתוצאה מכך, לא ניתן להשוות, בצורה ישירה, מחקרים שקיבצו חולים בהתאם למיון הזה עם כאלה שנעשו דור אחד אחרי כן. המיון של 1970 היה חשוב לסטנדרטיזציה של המונחים המודרניים עבור סוגי פרכוסים רבים. לפני כן השתמשו במונחים כמו פטיט מל, גרנד מל, מחלת ג'קסון, פרכוסים פסיכומוטוריים ופרכוסים של האונה הרקתית.
את המיון הקדום ביותר של סוגי הפרכוסים ניתן לייחס למלומדים הבבלים שחרתו את הידע הרפואי שלהם ללוחות אבן הידועים כסקיקו (Sakikku) שפירושו כל המחלות. הם מתוארכים לתקופת שלטונו של המלך הבבלי אדד-אפלא אידינא (Adad-apla-iddina) מן השושלת השנייה של איסין בין 1067 ל-1046 לפני הספירה. תוארו בהם סוגים רבים של פרכוסים. כל אחד יוחס לשד או רוח ונתנו להם פרוגנוזה.
קישורים חיצוניים.
Revised terminology and concepts for organization of seizures and epilepsies: Report of the ILAE Commission on Classification and Terminology, 2005–2009
סמל אראגון
סמל אראגון הוא סמלה הרשמי של הקהילה האוטונומית אראגון שבספרד.
הסמל מעוצב כמגן מחולק לרבעים שמבוססים על הסמלים ההיסטוריים של מחוזות אראגון.
הרבע השמאלי העליון (הקנטון) הוא סמלו של אזור סובררבה (Sobrarbe) והוא מציג שדה זהב שעליו עץ אלון עם שבעה שורשים בצבעים טבעיים. מעל העץ, צלב לטיני אדום. הרבע השני מייצג את אזור הפירנאים עם שדה כחול שבו צלב איניגו אריסטה (Iñigo Arista) כסף. הרבע השלישי מציג את צלב גאורגיוס הקדוש וסביבו ארבעה ראשים כרותים של מורים. סמל זה נקרא צלב אלקורס (Alcoraz) על שם קרב אלקורס שהתרחש במהלך הרקונקיסטה ליד וסקה ובו ניצחו הנוצרים את המורים לאחר שהתפללו לעזרתו של גאורגיוס הקדוש. הסמל משמש גם כסמלה של סרדיניה שהייתה תחת שלטון ממלכת אראגון בימי הביניים (כמו כן, קורסיקה הייתה תחת שלטון אראגון וגם היא מציגה את הראש המורי בדגלה). הרבע הרביעי הוא סמלה ההיסטורי של ממלכת אראגון, והוא מציג ארבעה פסים מאונכים אדומים על שדה זהב.
מעל המגן מותקן כתר בעל שמונה פרחי חבצלת ושמונה פרחים מעוטרים בפנינים. בסיס הכתר מקושט בפנינים, אבני אודם וברקת.