המרכז המסחרי שמתחת לבית המגורים מנותק ממנו ושונה ממנו באופיו. המרכז המסחרי פונה לרחוב אגרון, והוא מחופה אבן ירושלמית, ואילו חזית בית המגורים פונה לרחוב המלך ג'ורג'. רזניק בחר בסגנון מודרני, שלא דומה למבנים אחרים באזור. כל אחת מקומותיו מוקפת מרפסת פתוחה. בזמן הבנייה שימשו המרפסות כפיגומים לבניית הקומות שמעליהן. במרכז הבניין ארבע חצרות פנימיות עבור תשתיות הסקה ואוורור. הבניין נשען על עמודים בצורת האות V באופן שקומת הקרקע פתוחה כולה לנוף ומאפשרת לעוברים ושבים על רחוב קינג ג'ורג' לראות את הנוף לכיוון העיר העתיקה.
לדברי האוצרת צופיה דקל-כספי, קומת הקרקע המפולשת מזכירה את יחידת המגורים של לה קורבוזיה, ואילו הקונסטרוקציה של הבניין היא מחווה ל"אדריכלות השלדית" של בניין סיגראם בניו יורק בתכנון מיס ון דר רוהה.
במהלך השנים.
הציבור הרחב לא אהד את המבנה, ובמשאלי רחוב שונים נבחר פעם אחר פעם לבניין המכוער ביותר בירושלים. רזניק עצמו אמר על הבניין: .
לאורך השנים הידרדר מצבו של המבנה, חלק ממרפסותיו נסגרו או הוסבו למחסנים ונוספו בו מזגנים. על כך אמר רזניק: . גם בית המשפט לעניינים מקומיים בירושלים מתח ביקורת על סגירת מרפסות בבניין בדיון בבקשה של עיריית ירושלים להוצאת צו הריסה לאחת מהן: .
בשנת 2011 עלתה יוזמה להרוס את המבנה במסגרת תוכנית פינוי בינוי. היוזמה אושרה בידי וועדת השימור העירונית בשנת 2022. נכון למאי 2022 מתוכנן לקום במקום מגדל מגורים של 30 קומות, כאשר החזית הפונה לכיוון רחוב המלך ג'ורג' תשמש כאזור מסחרי ותכיל חנויות שונות.
מייג'י (קיסר יפן)
מגזין מקסים
בדיקות סקר גנטיות
בדיקות סקר גנטיות הן בדיקות סקר שתכליתן גילוי זוגות בסיכון להולדת ילדים הלוקים במחלות גנטיות (תורשתיות), הנעשות על מנת למזער את הסיכוי להולדת צאצא הסובל מפגם גנטי. בדיקות אלו מבוצעות באמצעות בדיקת דם, ומאתרות נשאות סמויה (רצסיבית) למחלות גנטיות.
בניגוד לבדיקות סקר בהיריון, בדיקות אלו יכולות להתבצע עוד קודם לנישואים וכניסה להיריון. משרד הבריאות הישראלי ואיגוד הגנטיקאים הישראלי ממליצים לזוגות לשקול בחיוב עריכת בדיקות גנטיות לגילוי נשאות למחלות גנטיות חמורות הפוגעות באיכות חיים.
רקע.
על פי רוב, פגם גנטי גלוי בצאצא יכול להיווצר רק כאשר שני הוריו מורישים לו גן פגום, אותו הם נושאים באופן נסתר (נשאות רצסיבית). גם כאשר שני בני הזוג הם נשאים רצסיביים, הסיכוי לפגם גנטי אצל הצאצא אינו עולה על 25%, על פי חוקי התורשה. ייתכן גם כי מחלה גנטית תופיע ברמות חומרה שונות, על אף קיום גן פגום זהה (במקרה ואחד מבני הזוג סובל מפגם גנטי באופן גלוי והשני באופן סמוי, סבירות ההורשה עולה עד לכ־75%). קבוצת סיכון למחלות גנטיות הן צאצאי משפחות בהם נולדו צאצאים עם פגם גנטי, ומקומות בהם שכיחים נישואי קרובים (בנישואי קרובים ישנו סיכון להתפרצות מחלות גנטיות נדירות מאוד, לדוגמה שכיחות המופיליה בקרב בתי מלוכה באירופה עקב נישואי קרובים). עם זאת, במקרים רבים נולדו צאצאים עם פגם גנטי במשפחות בהן לא הייתה כל הופעה קודמת של פגם זה בגלוי.
עם התפתחות תחום הגנטיקה, בעשור האחרון של המאה ה־20 פותחו בדיקות שונות לאיתור נשאות גנטית רצסיבית לפגמים גנטיים שונים אצל בני אדם. בעוד חלק מבדיקות אלו אינו מהימן די הצורך (ואצל חלקם המהימנות משתנה לפי אוכלוסייה), בדיקות מסוימות זכו לאחוזי הצלחה גבוהים בזיהוי נשאות. בשל כך עלתה המלצה לערוך בדיקות סקר גנטיות לזוגות צעירים העתידים להוליד ילדים, על מנת לנסות למזער את מספר הילודים שיוולדו עם מומים או מחלות גנטיות חמורות. נכון ל־2011 97% מהילודים הם בריאים, בעוד 3% סובלים ממחלות, הפרעות התפתחות או מומים מולדים שונים, על רקע גנטי וללא רקע גנטי.
היות שבמרבית המחלות הגנטיות הופעת הפגם באופן גלוי בצאצא אפשרית רק כאשר שני הוריו הם נשאים רצסיביים נסתרים, די לשלול הימצאות גן רצסיבי פגום אצל אחד מבני הזוג על מנת לוודא שצאצאיהם של בני הזוג לא יסבלו מפגם גנטי גלוי. בשל יציבות החומר הגנטי, די בבדיקה חד־פעמית על מנת לאשר או לשלול הימצאות נשאות נסתרת. עם זאת, גם במקרים בהם מתקבלת תשובה חיובית לנשאות אצל שני בני זוג, ישנה לעיתים אפשרות לערוך בדיקות מיוחדות לעובר בשלבי התפתחות מוקדמים (כדוגמת בדיקת מי שפיר ובדיקת סיסי שליה), על מנת לבדוק האם הוא לוקה בפועל בפגם גנטי מסוים. במקרה של הפריה חוץ גופית, ניתן לבצע אבחון גנטי טרום השרשה.
קיומן של בדיקות גנטיות יוצר בעיות מוסר ואתיקה שונות, היות שתוצאה חיובית של נשאות אצל בני זוג עשויה להוביל להפסקת חיים של עובר, בזמן שייתכן ואין ודאות מוחלטת בקיום הפגם, ייתכן ויתגלה טיפול רפואי למחלה ובעיות מולדות אחרות (גנטיות ושאינם גנטיות) יכולות להיווצר גם כשהבדיקות תקינות.
הבדיקות.
ידועות מחלות שונות להן בסיס גנטי ידוע. המלצה לבדיקת סקר גנטי על ידי משרד הבריאות הישראלי ניתנת על סמך מספר נתונים, ובהם:
על בסיס נתונים אלו מוציא משרד הבריאות המלצות לבדיקות, בהתאם למוצא האתני של הנבדק, ובהתבסס על רקע משפחתי אם קיים. ההמלצות לבדיקות משתנות עם הזמן, בהתאם לגילויים חדשים, מדידת שיעור נשאות באוכלוסייה, ופיתוח בדיקות חדשות. הבדיקות מחולקות ל־3 קטגוריות: בדיקות מומלצות, בדיקות אפשריות, ובדיקות שאינן מומלצות. קיימות גם בדיקות שתועלתן לא הוכחה, בין היתר על רקע ממצאים סותרים של שיעורי נשאות בין מדגמים שונים.
בדיקות מומלצות.
הבדיקות למחלות הבאות מומלצות לביצוע על ידי משרד הבריאות ואיגוד הגנטיקאים הישראלי, בהתאם למוצא האתני:
חמש הבדיקות הראשונות כלולות בסל הבריאות ובתוכנית הארצית של משרד הבריאות, ונעשות ללא תשלום. בדיקת לזיהוי נשאות לתלסמיה נעשית באמצעות ספירת דם רגילה ומומלצת לאוכלוסייה ערבית ולאוכלוסייה יהודית שאינה אשכנזית.
בקרב האוכלוסייה הערבית בישראל אותרו מחלות רבות השכיחות באזור גיאגרפי מצומצם (לרוב בתחום יישוב מסוים או בשבט בדואי, בשכיחות של לפחות 1:1,000 לידות), אך כמעט ואינם קיימות מחוץ להם. משרד הבריאות הישראלי מפעיל תוכנית מיוחדת למניעת מחלות אלו, וצוותים מיוחדים באים ליישובים לבדיקות תקופתיות של זוגות.
בדיקות אפשריות.
בדיקות למחלות גנטיות ששכיחות הנשאות שלהם קטנה מ־1:60 מוגדרות על ידי משרד הבריאות ואיגוד הגנטיקאים הישראלי כבדיקות אפשריות, אך לא מומלצות.
בדיקות אלו כוללות את המחלות הבאות:
בדיקות שאינן מומלצות.
קיימות מחלות גנטיות נוספות להן מקור מולקולרי ידוע, אולם ההמלצה של משרד הבריאות ואיגוד הגנטיקאים הישראלים היא ליידע אודות הבדיקה, אך לא לערוך אותה כבדיקת סקר. הסיבות לכך הן מהימנות נמוכה של הבדיקה (אי זיהוי או זיהוי מוטעה של מקרים שלא מתפתחים לכדי מחלה קלינית), שכיחות נמוכה ומחלות שאינן חמורות או שניתנות לטיפול. בין מחלות אלו נמצאות: מחלת גושה 1 (למחלה זו קיים אומנם שיעור נשאות גבוה, אך המחלה מתפתחת רק בכ־10% מבעלי הגן הפגום, וקיים לה טיפול רפואי יעיל), חרשות הנגרמת על ידי הגנים קונקסין 26 ו־30, קדחת ים תיכונית משפחתית, לבקנות, פנילקטונוריה, ניוון שרירים - דיספרלין, מחלת אגירת גליקוגן מסוג 3, חוסר באלפא 1 אנטיטריפסין, ניוון שרירים מסוג LGMD וניוון שרירים עם גופיפי הסגר (HIBM).
אצטדיון תאזוס מרקוס
אצטדיון תאזוס מרקוס (ביוונית: Στάδιο Τάσος Μάρκου) הוא אצטדיון כדורגל בעיר פאראלימני שבקפריסין. האצטדיון מארח את משחקיה הביתיים של אנוסיס נאון פראלימני מליגת העל הקפריסאית. האצטדיון מכיל כ-5,800 מקומות ישיבה.
מערכות מוניטין
בילי ברטי
דקלה הדר
דקלה הדר (נולדה ב-10 בדצמבר 1981) היא שחקנית ומדבבת ישראלית.
ביוגרפיה.
נולדה באשקלון. בין השנים 1996–2000 למדה בבית ספר תלמה ילין במגמת תיאטרון. ב-2006 סיימה 3 שנות לימוד משחק בבית הספר לאמנות הבמה "בית צבי". בשירותה הצבאי הייתה קצינת תחזוקה.
למדה פיתוח קול אצל נירה גל ודוקי עצמון. ב-2011 למדה משחק מול מצלמה אצל רות דייכס. בשנת 2013, השתתפה בסדנת משחק בהנחיית אודי בן-משה במסגרת "סדנאות הבמה".
בתיאטרון.
מ-2007 חברה בהרכב הקומי "הגדוד העברי" שמביימת מוריה זרחיה.
בתיאטרון צוותא: ב-2007 השתתפה במופע הקברט "אצל הרננדו במרתף" שביים גלעד קמחי.
בתיאטרון הקאמרי: ב-2007 שיחקה בהצגה "לרציניים בלבד" שכתבה וביימה איריס מורגנבסר. ב-2008 גילמה את פריידל במחזמר "כנר על הגג" שכתב ג'וזף שטיין (על פי סיפורי טביה החולב מאת שלום עליכם) וביים משה קפטן, וגילמה את נרציסיה במחזמר "סאלח שבתי" שכתב אפרים קישון וביים משה קפטן. ב-2008 שיחקה בהצגה "הנפש הטובה מסצ'ואן" מאת ברטולט ברכט שעיבד וביים אודי בן-משה. ב-2022 החלה לשחק בהצגה "שלום לך ארץ" שכתבה וביימה מוריה זרחי.