חלום כזה דבק לשנים רבות בגולן, חלום השערים החסומים. בחלומו הוא חוזר לבית משפחתו לאחר היעדרות מוטרפת ומטורפת של ימי השאול ההם ומגיע עד לשער ביתו, זה השער שמאחוריו נמצא עולמו השלם בטרם הושמד. אך בנסותו לפתוח את השער הוא מוצא אותו נעול וחסום בפניו, לעולם לא יעבור אותו, מעולם לא ימצא יותר את העולם שהיה ומתוכו נעקר. השער הבלתי-עביר הוא שנותר בעולמו ובחלומותיו של פנחס גולן.
כתוצאה מכך החלה עבודתו של גולן בסדרת ה"שער החסום".
בעולם האמנות הוא ראש וראשונה צייר ורשם כאשר עבודותיו המרוסנות מצבע ועד פחם ועיפרון מעידות על-כך. נושאיו רבים ומגוונים, קשת המאפשרת לעמוד על יכולתו הטכנית המפליגה, על ריסונו בצבע ועדינותו במעברים בין כהה לבהיר. בנוסף הקו זוכה אצלו בהתייחסות ראויה של אמן רב-ניסיון היודע שכל המוסיף גורע.
תכונות אלה מאפיינות גם את ציורו השני המובא בזה, " ללא כותרת ". זהו ציור המצביע כבר גם על רמת התייחסות הגותית מלוטשת וכמעט ישירה לנושאים המרכזיים האחרים ביצירתו. הסדק אינו סתם סדק וניתן להכביר מילים מדימויים שונים שלו מרובה קטלני ועד לנר זיכרון שלהבתו חורכת. ואילו מבחינה אחרת כמו ביקש האמן ליצור תחילתה של שרפה מכלה גם זיכרונות מעיקים, או כמי שמתכוון לזיק מעולם מואר הממשיך בשלו כאילו השטן לא רקד בתוכנו את ריקוד הזוועות שלו.
במרוצת השנים קיבץ לעצמו גולן את תמצית יצירתו בשישה כרכים גדולים מהודקים בין לוחות עץ, ושם נתן להם " אלבומי אמן ". רבות מעבודותיו מזוהות מעתה כמשויכות לאלבום מס´ X . מסע באלבומים מקרב אותנו לעולמו והופך אותנו לשותפים של ממש, שכן זו כוונתו לחשוף עצמו כמות שהוא. איש שטרם פתר מלוא בעיותיו שהחיים הערימו עליו. אך פתרון לחלק מהן מצוי מאחורי השערים הנעולים, או חסומים, שערים שירדו לארץ שאין ולא היה בה מעולם אלוהים אמיתי.
נראה כי נכון יהיה להיאחז במילותיו של יעקב ברזלי המתאר את האדם ש" מקבץ געגועים ". זהו בעצם המאיץ הגדול באחד ממרכזי יצירתו של גולן, שהוא נרדף על ידי זיכרונותיו ואולי בעיקר על ידי געגועיו לעולמו השליו והבטוח כפי שהיה בילדותו האבודה וגעגועיו למה שהחמיץ בעונה שהעולם החשיך ואור לא היה בו אפילו כדי נר דועך. יצירותיו מעוררות תערובת רגשות מחרדה סתומה, מאובדן הזכות הבסיסית של ילוד אישה לחופש, מאימת מה שהיה ואפילו מה שעוד יהיה. לך דע.
בשנת 2004 נפתחה בברלין תערוכת-יחיד של השערים החסומים של גולן בהזמנת קרן ההנצחה לקרבנות יהודי אירופה. התערוכה העבירה זעזוע בקרב הצופים, ביניהם כאלה שלא התכוונו להגיע ולראותה, כעדותו הקשה של מבקר האמנות ההונגרי בלה קלמן שפתח את רשימתו על התערוכה החשובה הזאת בפסוק ב´ מ: " ויאמר אלי ה´ השער הזה סגור יהיה. לא יפתח ואיש לא יבוא בו ."
פרחים וקוצים מאדמת ארץ ישראל.
סדרת עבודות של גולן שנושאה "פרחים וקוצים באדמת ארץ ישראל" ואשר היוותה נושא לחלק מתערוכותיו.
הפרשנות המקובלת לעבודתו של גולן הוא כי הוא יוצר פרחים-קוצים. פרחיו, אשר לרוב קוצים, הם בשקפם את המציאות. בחיבורי חומרים שונים הוא מנתח את המציאות הקיומית – ישראלית, נוצרות שכבות גאולוגיות – פיזיות, מוחשיות ניתנות למישוש, לא נעימות למגע. מכלול יצירתו של גולן רחוק מלעשותו ליפה מהמצוי והקיים, ועם כל זאת הרמה האסתטית גבוהה ביותר, מבטאת את רחשי ליבו ואת נקודת מבטו האינדיבידואלית בקומפוזיציות שלמות הנפרשות אל מול עיניו של המתבונן- דלות בחומר ועשירות בתוכן. השימוש המתמשך בחומרים מועטים לאורך זמן הביא את יכולת הביטוי המוגבלת בצבעוניותה לידי מיצוי מלא. הרעיונות מהדהדים מתוך היצירות גופן, מעלים תהיות ומזמינים לדיון.
בדברי האומן על תערוכת "פרחים וקוצים מאדמת ארץ ישראל" אמר פנחס כי קבוצה זו של העבודות נוצרה מן המשקע של התקוות הגדולות ומן האכזבות. הוא אף מוסיף ומתאר כי יצירת קבוצת עבודות זו נוצרה מן השוקת ששתינו ממנה בשקיקה וזו מתגלית כבר כשבורה, מן הפשטות של ראשית המדינה – עד לפאר והברק המסנוור. אפשר לומר לעיתים גם מעוור, לפחות את המצפון. מן הדלתות שגם בלילות לא ננעלו בדירות של "תל אביב הקטנה" – עד לפריצות הרב בריח והפלדלת. מן התרבות של מיץ תפוזים והגזוז – עד לשכרות בבילויי סוף שבוע, בהן דמו של נרצח מתערבב בקיאו של שיכור, ומן הברק המסנוור שהוזכר לעיל, גם בוקע הריק והקור והכל מוטל בספק, אך מנגד חמימותה של "המלאות" התקועה בעבר, כאן אין ספקות כי אין צורך בהוכחות. הבעיה שהקיום האנושי התקין אפשרי רק בתווך שבין שני הקצוות של ספקטרום האפשרויות - אין חיים באש אך גם לא בקיפאון. "ומפני חטאנו – הרי כבר- גלינו מארצנו". אלא שהכל שאלה של המקום ממנו אתה צופה והמפה לפיה אתה מנסה לנווט: האם זו מפת הארץ מן הגלובוס הזה או, מין העולמות העליונים, אשר מובילה רק לשם, ובשאלה מה עניינו של כל זה לאמנות, אזכיר רק שתי התבטאויות:
"הפילוסוף כמו גם האמן, איננו זה שרואה, כי אם זה שמראה" סבור בוריס גרויס הפילוסוף והאסתטיקן הגרמני, ואילו משה קופפרמן סבר כי הפעילות האמנותית היא פעילות מוסרית והוא לא ייחס ערך לאמנות לשם עצמה בלבד.
סדרת עבודותיו של פנחס גולן תחת הכותרת "פרחים וקוצים מאדמת ארץ ישראל" מהווה מעין פרק ביניים בתוך מכלול יצירת חייו. עברו האישי ובחירתו לחיות את חייו בארץ, הכתיבה את נושאי עבודתו המתמשכת. להערכתי יש לראות את מכלול יצירתו כמקשה אחת מתחילתה ועד סופה.
תוכחות.
מוצגי עבודה זו הוצגו בתערוכה בתאריכים 23/08/08 - 27/09/08 במשכן לאמנות, ע"ש מאירוב, חולון. בתערוכה אפוקליפטית זו, מציג גולן את האני מאמין שלו בצורת פריסת ספר-אמן אליו מתווספות שלוש עבודות גדולות ממדים העשויות, גם הן, כדפי הספר, כקולאז'ים רב-שכבתיים.
מתערוכותיו.
תערוכות יחיד נבחרות:
תערוכות קבוצתיות נבחרות:
עבודות באוספים:
מצד מאגורה
מצד מאגורה הוא מצד השוכן ברכס חלוקים, כ-3.4 ק"מ מערבית למדרשת שדה בוקר. האתר צופה על נחל הבשור בו עברה דרך הבשמים בין פטרה לעזה. האתר נסקר בשנת 1953, ונחפר בשנת 1970 על ידי הארכאולוגים רודולף כהן וזאב משל, ואובחנו בו שלושה שלבי בניה.
שמו של המצד ניתן לו בשל בור המים מסוג "מאגורה" שנמצא למרגלותיו.
ניתוח חדש של הממצאים שעשתה הארכאולוגית טלי אריקסון גיני מרשות העתיקות, הוביל למסקנה שהשלב השני הוא למעשה מצודה חשמונאית. המכלול הקרמי מאפיין יותר את ממלכת יהודה ולא את הממלכה הנבטית. באחד מהמגדלים התגלה חדר רחצה, שמזכיר בתפקודו את חדר הרחצה מארמון התאומים ביריחו, שבנתה שלומציון המלכה. המצודה כנראה נבנתה לאחר כיבוש עזה על ידי אלכסנדר ינאי, אשר שלט גם בתל ניצנה, על פי מטבעות חשמונאיים וכלים שנתגלו בחפירת האתר. ממצאים אלה מחזקים את הדעה שממלכת יהודה החשמונאית שלטה על חלק גדול מהנגב.
קישורים חיצוניים.
ברוריה קאופמן
תמאש אג'אן
דקל דום
צ'אנג ג'נג 5
צ'אנג ג'נג 5 או צעדה ארוכה 5 (בסינית: 长征五号, פיניין: Chángzhēngwǔ, "צעדה ארוכה" על שם מצעדו המפורסם של מאו דזה-דונג, בקיצור CZ-5, באנגלית: Long March 5) הוא משגר לוויינים כבד המפותח בסין העממית, על ידי חברת "חומת סין הגדולה". משגר זה מוגדר כמשגר העתידי של סין והוא צפוי להחליף חלק מהמשגרים המצויים בשימוש.
צ'אנג ג'נג 5 יופעל במספר תצורות - דו-שלבי (למסלולים נמוכים - LEO) ותלת-שלבי. מבחר של מאיצים יותקנו סביב השלב הראשון, בהתאם לצורך.
המשגר יכול לשגר מטענים במשקל עד 25 טון למסלול נמוך, ועד 11 טון למסלול מעבר גאוסטציונרי. ביצועים אלה צפויים למצב את המשגר כאחד המשגרים היעילים ביותר, והוא המשגר הכבד ביותר שנמצא בשימוש כרגע בסין.
שיגור ראשון של המשגר שהביא מטען למסלול גיאוסטציונרי בוצע בהצלחה בנובמבר 2016.
באפריל 2021, לאחר שיגור שלב של תחנת החלל טיאנגונג הסינית, נשארה ליבת המשגר של השלב הראשון במסלול לווייני נמוך והיא ביצעה דעיכה לא מבוקרת. זהו אחד הגופים הכבדים ביותר שביצעו דעיכה לא מבוקרת מעל אזורי אוכלוסייה. הליבה התרסקה באוקיינוס ההודי ליד האיים המלדיביים בקואורדינטות בבוקר ה-9 במאי 2021, בשעה 2:14 UTC.
סוגים.
נכון ל-2021, יש שני סוגים של המשגר
שיגורים ידועים.
ב-29 באפריל 2021, שוגר מודול תחנת החלל טיאנגונג הסינית, שמשקלו כ-22 טון. לאחר השיגור ליבת המשגר של השלב הראשון נכנסה למסלול וביצעה דעיכה לא מבוקרת, עד לדעיכה סופית בבוקר ה-9 במאי 2021, בשעה 2:14 UTC., במהלך המסלול הסופי השלב עבר מעל ישראל דקות לפני הדעיכה הסופית.
זהו אחד הגופים הכבדים ביותר שדעכו בצורה לא מבוקרת ועלולים היו לפול על אזורי אוכלוסייה., השלב הוערך במסה של 21.2 טון והיה הרביעי הכי כבד בהיסטוריה. הליבה התרסקה באוקיינוס ההודי ליד האיים המלדיביים בקואורדינטות בבוקר ה-9 במאי 2021, בשעה 2:14 UTC.
מיקי גורדוס
מיכאל (מיקי) גורדוס (9 בנובמבר 1944 – 28 בנובמבר 2017) היה עיתונאי ישראלי שסיקר באופן שוטף אירועים עולמיים באמצעות האזנה לשידורים החיים של תחנות רדיו וטלוויזיה בעולם.
ביוגרפיה.
מיכאל (מיקי) גורדוס נולד בתל אביב לנתן גורדוס, שהיה נציג סוכנות הידיעות הצרפתית בישראל.
גורדוס החל לעבוד ב"קול ישראל" בשנת 1968. בעזרת מקלטי רדיו שהתקין בביתו בשדרות ח"ן בתל אביב, ושליטה בשש שפות (עברית, ערבית, אנגלית, צרפתית, רוסית ופולנית), האזין לתחנות רדיו מרחבי העולם והעביר לקול ישראל ידיעות מיידיות על אירועים המתרחשים בארצות חוץ. במרוצת השנים החל להאזין בעזרת אמצעים משוכללים גם לתחנות טלוויזיה זרות ואף מרוחקות ושידורי לוויינים, וכן לקשר רדיו של מטוסים בנתיבי התעופה בעולם.