ייתכן שיהיו לפעולתם של התקנים ננוטכניים השפעות לוואי שלא נחזו מראש. לדוגמה, כאשר מדובר בהחדרת התקנים לגוף שממדיהם קטנים בהרבה מאלה של תא יחיד, האם יכולים המדענים לחזות מראש את כל השפעותיהם, ולהגבילן להשפעות רצויות בלבד? מה יהיו יחסי הגומלין בין חלקיקים אלה לבין רכיבי המערכת החיסונית? כללית, חקר המורכבות ותאוריית הכאוס מלמדים שיכולת האדם לחזות את כל השפעות הגומלין במערכת מורכבת היא מוגבלת.
לבסוף, יכולות להיווצר בעיות חברתיות ופוליטיות, בעיות של חריגה מהתכנות עקב מוטציה והשפעות לוואי לא-רצויות, כמו כן בעיות של שימוש לרעה במתכוון ובאותה המידה ניתן להעלות על הדעת פיתוח אמצעי לחימה ביולוגיים ננוטכנולוגיים.
הערות שוליים.
[[קטגוריה:ננוטכנולוגיה]]
[[קטגוריה:ביוטכנולוגיה]]
אליפות העולם באתלטיקה 2009
אליפות העולם ה-12 באתלטיקה נערכה בין ה-15 ל-23 באוגוסט 2009 בברלין. מרבית התחרויות נערכו באצטדיון האולימפי של ברלין, למעט תחרויות ההליכה וריצת המרתון, שהתחילו והסתיימו בשער ברנדנבורג.
ארגון.
ההחלטה על קיום אליפות העולם בברלין התקבלה על ידי התאחדות האתלטיקה הבינלאומית בשנת 2004. ערים נוספות שהגישו את מועמדותן לאירוחה היו ספליט, ולנסיה, בריזביין, בריסל, דלהי, קזבלנקה וטגו. תקציב התחרות נאמד בכ-49.8 מיליון אירו.
האצטדיון האולימפי שבו נערכות התחרויות הוקם עבור אולימפיאדת ברלין (1936), והוא מכיל 74,845 מקומות. הוא אירח גם את משחק הגמר של מונדיאל 2006, ושופץ לקראתו בעלות של 242 מיליון אירו. מארגני האליפות נהנו במידה רבה משיפוץ זה.
אירועים מרכזיים.
במהלך האליפות נשברו שלושה שיאי עולם (ביידוי פטיש לנשים ובריצת 100 מטר ובריצת 200 מטר לגברים) וכן חמישה שיאי אליפות.
ריצות קצרות.
נשים.
במאבקים בין אמריקניות לג'מייקניות, ניצחו האחרונות בריצת 100 מטר (שלי אן פרייזר), בריצת 100 מטר משוכות (בריג'יט פוסטר-הילטון) ובריצת 400 מטר משוכות (מליין ווקר, עם שיא אליפות, 52.42 שניות), ואילו ידן של האמריקניות הייתה על העליונה בריצת 200 מטר (אליסון פליקס), בריצת 400 מטר (סניה ריצ'רדס) ובמרוץ השליחות ל-400X4 מטרים. בצד זאת, נמנע מפגש בשלב הגמר בין נבחרות השליחות במרוץ השליחות ל-100X4 מטרים, לאחר שהאמריקניות נפסלו בשלב חצי הגמר, והג'מייקניות ניצחו בתחרות זו, כשהקדימו את האצניות מבהאמה.
גברים.
שניים משיאי העולם נשברו בידי האצן הג'מייקני יוסיין בולט. בריצת 100 מטר קיזז 11 מאיות משיא העולם שקבע באולימפיאדת בייג'ינג (2008) והעמידו על 9.58 שניות. טייסון גיי ואסאפה פאוול, שקיוו להיאבק עמו על התואר, נותרו מאחור. גיי אמנם קבע את התוצאה השלישית בטיבה בהיסטוריה (אחרי שני שיאי העולם של בולט), 9.71 שניות, אך נאלץ להסתפק במקום השני. פאוול, שיאן העולם לשעבר, סיים במקום השלישי בתוצאה 9.84 שניות.
גיי החליט שלא להתחרות בריצת 200 מטר כדי להתרכז במרוץ השליחים, והותיר את בולט ללא תחרות של ממש במרוץ. בשלב הגמר קבע שיא עולם שני, 19.19 שניות, וקיזז 11 מאיות השנייה מהשיא שקבע בבייג'ינג. הרץ שהגיע שני, הפנמי אלונסו אדוורד, גמא את המרחק ב-19.81 שניות.
מאבק נוסף בין ג'מייקנים לאמריקנים נמנע במרוץ השליחים ל-100X4 מטרים, לאחר שהנבחרת האמריקנית נפסלה בשלב חצי הגמר בשל העברת מקל פסולה. הג'מייקנים ניצחו במרוץ עם שיא אליפות חדש (37.31 שניות) ובמקום השני זכתה נבחרת טרינידד וטובגו.
היריבות בין שני האמריקנים המובילים בריצת 400 מטר, ג'רמי וורינר ולאשון מריט הוכרעה לטובת השני, שניצח בזמן של 44.06 שניות, בעוד וורינר מסיים במקום השני. השליחים האמריקנים ניצחו בקלות במרוץ ל-400X4 מטרים, בתוצאה 2:57.86 דקות, כשתי שניות וחצי לפני הבריטים, שהגיעו במקום השני.
ריצות בינוניות וארוכות.
נשים.
בריצת 800 מטר הפתיעה האצנית הדרום אפריקאית בת ה-18 קסטר סמניה כשזכתה במקום הראשון בתוצאה 1:55.45 דקות. זכייתה לוותה בסימני שאלה רבים, לאחר שהתברר כי עוד לפני התחרות ביקשה ממנה התאחדות האתלטיקה הבינלאומית לערוך בדיקות להוכחת היותה אישה, עקב מראהּ הגברי.
במאבק בין הקנייתיות לאתיופיות על השליטה בריצות הבינוניות, הייתה ידן של הקנייתיות על העליונה. ויויאן צ'רויוט ניצחה בריצת 5000 מטר, בעוד לינט צ'פקוומואי מסאי ניצחה בריצת 10000 מטר.
הספרדייה נטליה רודריגס סיימה ראשונה בריצת 1500 מטר, אך נפסלה לאחר שבמהלך המרוץ נתקלה ברצה האתיופית גלטה בוריקה וגרמה לנפילתה. מדליית הזהב הוענקה למרים יוסוף ג'מאל מבחריין, שהגיעה שנייה.
גברים.
שלושה שיאי אליפות נקבעו בריצות הבינוניות והארוכות. הקנייתי אזקייל קמבוי קבע זמן של 8:00.43 דקות בריצת 3000 מטר מכשולים, ובן ארצו אבל קירוי ניצח בריצת המרתון בזמן של 2:06:54 שעות. האתיופי קנניסה בקלה קבע שיא אליפות חדש בריצת 10000 מטר (26:46.31 דק'), בניצחונו השני ברציפות בריצה זו. בקלה ניצח גם בריצת 5000 מטר, לאחר שגבר על ברנרד לאגאט שניצח במרוץ שנערך באליפות הקודמת באוסקה. בריצת 800 מטר ניצח הדרום אפריקאי מבולאני מולאודזי.
ענפי שדה.
נשים.
לראשונה מאז 2003, אלופת העולם בקפיצה במוט ילנה איסינבייבה, המחזיקה גם בשיא העולם, איבדה את תוארה. בשלב הגמר, קבעה לעצמה איסינבייבה גובה התחלתי גבוה יחסית (4.75 מ', לעומת גבהים של 4.25 מ' ו-4.40 מ' בהם בחרו שאר המתחרות), נכשלה בניסיון הראשון, ובהמשך נפסלה בשני ניסיונותיה לעבור גובה של 4.80 מ'. מן ההפקר זכתה הפולנייה אנה רוגובסקה, סגניתה מבייג'ינג, שעברה גובה של 4.75 מ'.
פולנייה נוספת, אניטה ולודרצ'יק, קבעה שיא עולם חדש ביידוי פטיש, 77.96 מ'. בקפיצה לגובה שמרה בלנקה ולאשיץ' על תוארה, לאחר שקפצה לגובה של 2.04 מ'.
גברים.
האלוף האולימפי מבייג'ינג בקפיצה במוט, האוסטרלי סטיבן הוקר, זכה גם בתואר אלוף העולם, לאחר שקפץ לגובה של 5.90 מ', בעוד יריביו הצרפתים רומן מניל ורנו לאבילני סיימו במקומות השני והשלישי בהתאמה. הוקר הצליח לנצח אף על פי שהגיע לאליפות פצוע וביצע בגמר רק שתי קפיצות, מהן רק אחת מוצלחת.
ארבעה קופצים לגובה השיגו תוצאה של 2.32 מ', ודירוגם נקבע לפי מספר הפסילות שלהם. במדליית הזהב זכה הרוסי ירוסלב ריבקוב, ובמדליית הכסף זכה הקפריסאי קיריאקוס יואנו, בהישג הגבוה ביותר אי פעם של אתלט ממדינה זו.
אלוף העולם בקפיצה משולשת, הפורטוגלי נלסון אבורה, איבד את תוארו לבריטי פיליפס אידוו, וסיים במקום השני. לעומתו, הסלובני פרימוז' קוזמוס, שזכה במקום השני ביידוי פטיש ב-2007, זכה במקום הראשון.
מטיל הכידון הנורווגי אנדראס ת'ורקילדסן, שזכה בשני תארים אולימפיים, אך סיים במקום השני בשתי אליפויות העולם הקודמות, זכה הפעם בתואר אלוף העולם, בעוד האלוף היוצא, הפיני טרו פיטקמקי, מסתפק במקום החמישי.
דווייט פיליפס זכה במדליית הזהב בקפיצה לרוחק. את המדליות בענף זה העניקו נכדתו של ג'סי אוונס ובנו ונכדתו של לוץ לונג. אוונס ניצח את לונג בתחרויות הקפיצה לרוחק באולימפיאדת ברלין, למגינת ליבו של אדולף היטלר.
ישראל באליפות.
ארבעה ספורטאים ישראלים השתתפו באליפות העולם.
להישג הגבוה ביותר הגיעה אירנה לנסקי, כשבגיל 38 הייתה לאתלטית המבוגרת ביותר שהעפילה לשלב חצי הגמר בריצת 100 מטר משוכות. בשלב המוקדמות רצה בזמן של 13.18 שניות ודורגה במקום ה-22, ובחצי הגמר גמאה את המרחק ב-13.29 שניות, ודורגה במקום ה-24.
אלוף ישראל בקפיצה משולשת, יוחאי הלוי היה מעורב בתקרית מביכה, כאשר שהה באזור האימונים ולא שמע את הקריאה להיכנס לאצטדיון. איש מהמארגנים גם לא חיפש אותו כשלא הגיע, וכשניסה להיכנס לאצטדיון, מנעו זאת ממנו המאבטחים. כפיצוי, הותר להלוי להשתתף בתחרות הקפיצה לרוחק שנערכה מספר ימים לאחר מכן. הוא קפץ למרחק של 7.42 מ', וסיים במקום ה-42 מתוך 45. בעקבות האירועים הודיע סגן יושב ראש האיגוד הישראלי לאתלטיקה, לוי פסבקין, ששהה עם הלוי במקום, על התפטרותו, אך לבסוף השתכנע להישאר בתפקידו לאחר שהצליח לרשום את הלוי למוקדמות הקפיצה לרוחק.
הקופץ במוט יבגני אולחובסקי קפץ לגובה של 5.40 מ', וסיים במקום ה-26 מתוך 32, ואילו רץ המרתון זבדיה וודג' סיים במקום ה-64 מתוך 91, בזמן של 2:34:58 שעות.
פרס גילדת שחקני המסך
פרס גילדת שחקני המסך (באנגלית: Screen Actors Guild Award; ידוע גם בראשי התיבות: SAG Award, בעברית: פרס הסאג) הוא פרס המוענק מדי שנה בטקס מטעם גילדת שחקני המסך האמריקאית, לשחקני קולנוע וטלוויזיה החברים בה.
הפרסים בקטגוריות השונות מוענקים החל משנת 1995, בטקס שנתי שנערך בינואר, ושהפך לאחד מאירועי הפרסים המרכזיים בהוליווד. המועמדים הסופיים לפרס בכל קטגוריה נקבעים על ידי 4,200 מחברי הגילדה, שנבחרים לכך באופן אקראי. הבחירה בזוכים מבין המועמדים מתבצעת על ידי כלל חברי הגילדה (כ-120,000 חברים נכון לשנת 2007). הפרס על מפעל חיים מוענק על ידי ועדה מיוחדת. הטקס משודר בארצות הברית מדי שנה באחד מערוצי הטלוויזיה בכבלים. בישראל משודר הטקס ב.
פעמים רבות, המועמדות לפרס מובילה גם למועמדות מאוחרת יותר לפרס אמי או לפרס אוסקר.
פסלון הפרס.
פסלון הפרס מכונה "השחקן" (באנגלית: The Actor). גובהו כ-40 ס"מ, משקלו כ-5 ק"ג, והוא עשוי מארד. הפסלון הוא של גבר ערום, האוחז בידיו מסכות של קומדיה ושל טרגדיה. השחקן הראשון שלו הוענק הפסלון היה בוב הופ.
קטגוריות הפרס.
הפרס מוענק ב-16 קטגוריות שונות: שש לקולנוע, תשע לטלוויזיה, וקטגוריה אחת למפעל חיים.
ישראל אדלר (מוזיקולוג)