לכל אחת מצורות ניהול אלה יתרונות וחסרונות משלה. יתרונו הבולט של הפורום החופשי הוא חופש הדיבור המלא שהוא מעניק, במשמעות הרחבה ביותר של מושג זה. יתרון זה הוא גם חסרונו העיקרי של הפורום מסוג זה, משום שיש המנצלים את החופש לרעה, למשל בפרסום פרטים שיש בהם פגיעה בפרטיותו של אדם או פגיעה בשמו הטוב. בעיה נוספת המתעוררת בפורום לא מנוהל היא "שלהוב" (flaming) - מריבה מילולית קשה שפורצת בין משתתפי הפורום. עם זאת הבעיה העיקרית של פורומים בלתי מנוהלים היא השחתה זדונית: הצפת הפורום בהודעות חסרות תוכן, מכילות רק קללות, או שמכילות תוכן לא רלוונטי לנושא הדיון, כגון הודעות מסחריות, פרסומיות, פוליטיות, תרמיות פירמידה, בקשות לתרומות ולעזרה וכדומה. הודעות אלו מכונות בשפת הפורומים "ספאם".
יתרונו של פורום מנוהל מראש הוא שכל ההודעות בו עוברות פיקוח, ומסירים תכנים בלתי הולמים. חסרונו הבולט הוא בחוסר היכולת לנהל בו שיחה בזמן אמת, או קרוב לו. לרוב עובר פרק זמן מורגש בין שליחת ההודעה עד לקבלת אישורו של מנהל הפורום.
יתרונו של פורום מנוהל בדיעבד הוא שההודעות בו מתפרסמות בזמן אמת, ומדי פעם מסירים ממנו הודעות לא מתאימות. חסרונו הוא שבכל פרק זמן מסוים הודעות לא מתאימות עלולות להימצא בו, אם המנהל עדיין לא הספיק להגיע אליהן.
בידי מנהלי הפורום כוח רב לניהול הדיון. הם יכולים למחוק הודעות, לערוך אותן, להזהיר כותבים ואף להרחיק אותם מהקהילה. על מנהלי הפורום להפעיל שיקול דעת רב בניהול הקהילה. ככל שהקהילה גדולה יותר ומונה יותר חברים פעילים גדלה בה ההטרוגניות ועל מנהלי הפורומים מוטלת האחריות לתת את הבמה לכל חברי הקהילה. לעיתים, מנצלים מנהלי פורומים את עוצמתם בדרכים לא ראויות ולצרכים לא ראויים. קהילה שמנהליה מנצלים את כוחם באופן בלתי ראוי - סופה להתפרק.
פורומים בישראל.
בתחילת שנות האלפיים השימוש בפורומים היה נפוץ מאוד כדי לקיים קהילות מרובות נושאים. באותם פורומים, היה ניתן לדון על כל נושא, כגון כדורגל, מחשבים, מוזיקה, עיצוב וכדומה. על פי רוב, הקהילה הרווחת בפורומים הייתה מורכבת מבני נוער.
מרבית קהילות הפורומים מרובות הנושאים היו משתמשות במערכת ה-vBulletin ובקטגוריות המסודרות בצורת טבלה, ישנם גם פורומים המסודרים בצורת רשימה. קהילות פורומים פופולריות היו מצויות למשל בפורומים של האתר תפוז אנשים.
עם זאת, ככל שעלה השימוש בפלטפורמות חברתיות אחרות דוגמת פייסבוק, השימוש בפורומים לטובת קהילה ירד בהדרגתיות. נכון לשנת 2020 ניתן לומר כי כמעט ואין פורומים קהילתיים שנותרו פעילים, וכי כל הקהילות מרובות הנושאים עברו למתכונת של קבוצת פייסבוק שבה ההזדהות היא באמצעות הפרופיל האישי. אף על פי האמור, קיים עדיין שימוש בפורומים מקצועיים להתייעצות עם בעלי מקצוע שונים, דוגמת עורכי דין ורופאים, בפלטפורמות אתרים שונים.
עם זאת, סוגי הניהול השונים של הפורומים השתמרו במתכונת החדשה: קיימות קבוצות פייסבוק "פתוחות" שניתן לפרסם בהן כל מה שרוצים, וקבוצות "סגורות" שעוברות אישור של מנהל טרם ניתן לכתוב בהן. זאת ועוד, בתוך קבוצת פייסבוק ניתן להגיד שכל פוסט שייכתב יעבור קודם לאישור מנהל לפני שיפורסם.
טרול.
לעיתים מופיע בפורום טרול, שהוא גולש המפריע לפורום במגוון דרכים. במקרים קיצוניים גורמים הטרולים להתפרקותה של קהילת האינטרנט. בדומה לבלוגים, IRC ולויקיפדיה, גם לפורומים יש תרבות ייחודית, ואדם הנחשב טרול בפורום אחד אינו בהכרח נחשב ככזה בפורום אחר.
יוזרבאר.
יוזרבאר (או באר-משתמש, באר-חתימה) הוא תמונה מלבנית קטנה, בעלת מראה תלת-ממדי שנועדה להיות מוצבת כחתימה בעיקר בפורומים. היוזרבאר יכול להיות גם אנימציה - תלוי ברצונו של היוצר.
בדרך-כלל משתמשים בו כדי להעיד על האישיות, לתת מידע על תחביבים, דעה פוליטית, מושאי הערצה וכדומה. בחלק מהקהילות הכללים לגבי מאפייני היוזרבאר מוגדרים ונאכפים על ידי הקהילה כדי להבטיח שלכולם יהיה רושם מסודר ואחיד, זאת בניגוד לשלל הצורות והגדלים השונים שקיימים בדרך כלל בחתימות פורומים.
דוגמה למאפייני יוזרבאר:
אוואטר.
אוואטר היא תמונה או אנימציה אשר מופיעה מתחת לשמו של המשתמש. ההגבלות על גודלו של האוואטר נוקשות יותר מההגבלות על חתימת המשתמש, ולרוב הוא מייצג משהו מהותי יותר למשתמש עצמו. משתמשים בפורומים נוהגים לשנות את האוואטר שלהם לעיתים רחוקות יותר מן החתימה משום שהוא הפנים הווירטואליות שלהם.
היקום המתנדנד
אוזן
אוזן היא איבר השמיעה ושיווי המשקל בגוף החולייתנים, לרבות באדם. ליונקים שתי אוזניים משני צדי הפנים.
תפקידי האוזן.
האוזן משמשת כאיבר חישה עבור מערכת השמיעה. בנוסף, היא מעורבת גם בשמירה על שיווי המשקל של הגוף.
חלקי האוזן ומסלול השמיעה.
האוזן מתחלקת לשלושה חלקים: אוזן חיצונית, אוזן תיכונה ואוזן פנימית.
לכל אחד מחלקי האוזן יש תפקיד ייחודי בתהליך השמיעה.
מסלול השמיעה עובר דרך שלושת החלקים הללו. הוא מתחיל מהאוזן החיצונית, אשר מקבלת גלי קול של צלילים המגיעים מהסביבה.
מהאפרכסת של האוזן החיצונית עובר הצליל אל תעלת האוזן וגורם לרעידות בעור התוף. רעידות אלו מרעידות את עצמות השמע (עצם הפטיש מרעידה את הסדן שמרעיד את הארכוף) שבאוזן התיכונה. באוזן הפנימית, נוצר גל בתוך הנוזל, בשל רעידות הארכוף בקצהו הקרומי של המבוך. התנועה בנוזל מרעידה את איבר קורטי (איבר השמיעה) כך שנוצרת תנועה הגורמת לשינוי בתאי השיער ולהפעלה של עצב השמיעה. אזורים שונים בשבלול האוזן מופעלים על פי צלילים שונים.
המידע השמיעתי שמתקבל מהאוזן מועבר למוח דרך הפונס.
האוזן החיצונית.
האוזן החיצונית מורכבת מהחלקים הנראים לעין. היא כוללת את אפרכסת האוזן (pinna), תעלת האוזן ואת המשטח החיצוני של עור התוף.
האוזן החיצונית היא מאפיין ייחודי של יונקים והיא יכולה להופיע במגוון של גדלים וצורות.
תנוך האוזן.
תנוך האוזן האנושית הוא החלק הבשרני הרך בתחתית האפרכסת. הוא מורכב מעור ורקמות שומן, שחסרות את המוצקות והאלסטיות של שאר אפרכסת האוזן. היות שהתנוך אינו מכיל סחוס, יש בו אספקת דם רבה שעשויה לסייע בחימום האוזניים ובשמירה על איזון. עם זאת, התנוך נחשב בדרך כלל כאבר חסר כל תפקיד ביולוגי חשוב. התנוך מכיל קצות עצבים רבים, והוא מהווה אזור רגיש ונעים למגע. תנוך האוזן הוא האזור הנפוץ ביותר לביצוע פירסינג.
התנוך הממוצע הוא כ-2 ס"מ, והוא מתארך מעט עם הגיל. אצל חלק מהאנשים מראה התנוך "חופשי" יותר ומתנדנד ואילו אצל אחרים "מחובר" יותר. כמו כן, תנוכי אוזניים הם על פי רוב חלקים, אך לעיתים מכילים גם קמטים. תנוכי אוזניים מקומטים קשורים לעיתים עם מחלות גנטיות אצל ילדים, בכלל זה תסמונת באקווית'-ויידמאן (Beckwith-Wiedemann).
מקור המילה תנוך הוא במקרא, אם כי לפי מפרשי המקרא, תנוך האוזן המוזכר במקרא מתייחס לאבר שונה - הסחוס שבמרכז האוזן, הממוקם מול פתח תעלת השמע. האבר נמנה במקרא עם אחד משלשה איברים שעליהם היה צריך להזות מדם הקרבן, וכן בעת טהרת המצורע.
האוזן התיכונה.
האוזן התיכונה כוללת את עור התוף, את חלל האוויר הנמצא בינו לבין עצם הגולגולת, וכן שלוש עצמות שמע זעירות: הפטיש ("malleus"), הסדן ("incus") והארכוף ("stapes"). כמו כן, חצוצרת השמע, הנקראת גם תעלת אוסטכיוס, תעלה אשר מחוברת לחלקו האחורי של הלוע, נפתחת לאזור האוזן התיכונה.
ה"ידית" של עצם הפטיש מחוברת לחלק הנע של עור התוף; עצם הסדן מגשרת בין עצם הפטיש לעצם הארכוף; עצם הארכוף, שהיא העצם הקטנה ביותר בגוף האדם, מרעידה את קצהו הקרומי של שבלול האוזן שבאוזן הפנימית.
האוזן הפנימית.
האוזן הפנימית כוללת את שבלול האוזן. זהו חלל בתוך עצם, שצורתו דומה לשבלול, ובתוכו מערכת קרומים, הנקראת מבוך קרומי, אשר בתוכו נוזל. בין הקרומים נמצא איבר השמיעה, הנקרא איבר קורטי, ומערכת הקרומים של שיווי המשקל. באיבר קורטי קיימים תאי שיער המתחברים ויוצרים את עצב השמיעה ושיווי המשקל, וגירוי של תאים אלה מביא להפעלה של העצב.
קולות חזקים מאוד עלולים לגרום לנזק זמני וקל לתאי השיער או אף לפגיעת שמיעה קבועה.
הבדלי שמיעה בין שתי האוזניים.
במחקר שבוצע באיטליה ב-2009 נמצא כי שמיעה באוזן הימנית משפיעה על קליטת הצליל ושידורו אל המוח באופן יעיל יותר מאשר באוזן שמאל.
לקות שמיעה.
לקות שמיעה מולדת.
לקות שמיעה מולדת מתייחסת לירידה בשמיעה הנוצרת בזמן התפתחות העובר ועלולה להיגרם ממגוון סיבות, כגון התפתחות לקויה של מבנה האוזן ומערכת העצבים, תסמונות מסוימות על רקע גנטי, מחלה ויראלית של האם בזמן ההריון ועוד.
לקות שמיעה נרכשת.
פגיעה באוזן עלולה להוביל ללקות שמיעה.
היא יכולה להיגרם כתוצאה ממחלה, חשיפה לרעש חזק או תאונה. ניקוי של האוזן עם קיסמי צמר גפן עלול לדחוס את השעווה לעומק ולגרום להצטברות פקקי שעווה (צרומן) או ליובש יתר והעדר שעווה, דבר שיגרום בסופו של דבר לדלקת אוזן חיצונית.
האוזן באומנות.
דימוי האוזן מופיע באומנויות במספר צורות ודרכים.
פקחיה
פְּקַחְיָה בֶן מְנַחֵם הוא דמות מקראית, מלך ישראל. לפי הכרונולוגיה המסורתית מלך על ממלכת ישראל בשנים 737 עד 735 לפני הספירה.
בסוף ימיו של מנחם בן גדי החלה נפילת ממלכת ישראל כאשר הוא העלה מס לתגלת פלאסר השלישי. בנו פקחיה עלה למלוך אחריו, ונרצח כעבור זמן קצר על ידי שלישו, פקח בן רמליהו:
פרוש השם פקחיה.
בהוראת השם פקחיה, תפילה לאל שיפקח את עיני הרך הנולד.
מערכת הראייה
מערכת הראייה היא מכלול איברי החישה והמסלולים העצביים המאפשרים לבעלי חיים לראות. מערכת זו קולטת מידע חזותי, אשר מקורו באור המגיע לעין, ומגבשת בעזרתו תפיסה של הסביבה.