משנת 2009 יוצר יחד עם זוגתו, הילה גולן, ביצירות שמחפשות שפה בימתית חדשה ונוגעות: בקשר הישראלי-גרמני, בזהות, ובמציאות חייהם העכשווית האישית והקולקטיבית הנוגעת בהגירה, זרות, תרבות הזיכרון ועצם היצירה בעת הזו.
השניים יצרו יצירות שונות בגרמניה ויוצרים יחד כעת בברלין ובישראל.
("Jetzt oder Später" DEA Internationales Theater Frankfurt 2009, "Bauchladen voller Dämmerung "Ballhaus Naunynstrasse 2010, "Schweigeminute" Ballhaus Naunynstrasse, Acco theatre Festival 2010, "GoogleTranslate" HAU 2 2011, "Polio" Acco theatre Festival 2012))
בשנת 2010 תרגם סימולטנית מגרמנית את עיבודו של נוראן דוד צ'אליס לרומיאו ויוליה THAT BITCH IS PART OF ME שהועלה בפסטיבל ישראל בבימויו של מיכאל רונן.
בשנת 2011 הופיע בגרמניה ישראל ושווייץ בהצגה 'סינדרום השלום', פרויקט תיאטרון דוקומנטרי של בית ליסין והתיאטרון העירוני היידלברג לצד יובל שרף (במאי: טורגה קיבלר).
ניל-לוי וגולן יצרו את ההצגה דקת דומייה-Schweigeminute אשר הבכורה הייתה בתיאטרון באלהאוס נאונינשטרסה בברלין באפריל 2010 ובבכורה ישראלית במסגרת עכו 2 בפסטיבל עכו 2010 - שם זכתה במקום הראשון ומאז מופיעה ברחבי גרמניה ובישראל. בהצגה משחקות-יוצרות לצד אריאל ניל-לוי: אנקה ראוטמן, במאית אופרה ותיאטרון גרמניה, ניבה דלומי ומיטל צור, יוצרות ישראליות.
כשנתיים אחר כך, יחד עם היוצרת והשחקנית ניבה דלומי יצרו השלושה את ההצגה פוליו.
ההצגה, שהייתה אחת מ-11 הצגות בתחרות פסטיבל עכו 2012, התקיימה בבית הספר הערבי 'אל מנארה', וזכתה בפרס הראשון עבור "ההצגה הטובה ביותר" וכן בציון לשבח על עיצוב החלל הבימתי.
תיאטרון אורנה פורת
תיאטרון אורנה פורת לילדים ונוער
קוואלקום
קוואלקום (באנגלית: Qualcomm Incorporated) היא חברה אמריקאית רב-לאומית וציבורית שמנייתה נסחרת בנאסד"ק, שבסיסה שוכן בסן דייגו, קליפורניה. קוואלקום היא חברה המתכננת רכיבי מוליכים למחצה אינטגראליים בעיקר לתחום תקשורת הנתונים האלחוטית ופועלת בשיטת ה-Fabless. השם Qualcomm הוא הלחם בסיסים של Quality Communications.
היסטוריה.
קוואלקום נוסדה ב-1985 על ידי שני מדענים יהודים אמריקאים פרופסור ארווין ג'ייקובס מאוניברסיטת קליפורניה בסן דייגו ואנדרו ויטרבי מאוניברסיטת דרום קליפורניה בלוס אנג'לס. השניים היו שותפים ב-1968 לייסוד חברת Linkabit שעסקה בהצפנת תקשורת לוויינית. את קוואלקום הם ייסדו עם בוגרי אוניברסיטת דרום קליפורניה והמכון הטכנולוגי של מסצ'וסטס, כדי לייצר מוצרי תקשורת דיגיטלית כדוגמת מעגלים משולבים ייעודיים שהצפינו תשדורות באמצעות האלגוריתם של ויטרבי. מוצר אחר בשם OmniTRACS היה בשימוש חברות תובלה וסייע בשירותי איכון ותקשורת באמצעות לוויינים. לראשית דרכה של קוואלקום היו שותפים מדענים ישראלים מרפא"ל, אשר יצאו לשנות שבתון בארצות הברית והם ד"ר יוסף שפירא, ד"ר ישראל בר-דוד וד"ר אפי זהבי.
ב-1990 החלה קוואלקום בפיתוח שיטת תקשורת סלולרית מבוססת CDMA. עבודת המחקר ופיתוח החלה כחלק מניסיון להציע פתרון למחסור בתדרים סלולריים באזור לוס אנג'לס. תחנות השידור התבססו על שיטת ה-CDMA שקוואלקום יישמה במוצר התקשורת הלוויינית שלה, OmniTRACS. ב-1992 החלה קוואלקום ביצור תאי שידור, טלפונים סלולריים ושבבים מבוססי CDMA. תאי השידור הראשונים שהותקנו נתגלו כלא אמינים, וקוואלקום העבירה לחברת "נורטל" את הידע שנצבר במלואו, בתמורה לעבודת שיפור שלהם במיתוג בין התחנות.
ב-1997 שילמה קוואלקום 18 מיליון דולר על הזכות לשנות למשך 20 שנה את שמו של אצטדיון סן-דייגו ל"אצטדיון קוואלקום".
ב-1999 החלה החברה בפרישה מהעיסוק הישיר בתחנות בסיס סלולריות ומכרה את עסקי התשתית לרשתות סלולריות לחברת "אריקסון". בהמשך מכרה את עסקי הייצור של טלפונים סלולריים לחברת "קיוסרה". כחלק מהמהלך היא החלה להתמקד בפיתוח ורישוי של טכנולוגיות אלחוטיות ובייצור של מעגלים משולבים מסוג ASIC ו-RFIC, במיוחד מעגלים מסוג מערכת על שבב. בתחילת שנות ה-2000 פיתחה קוואלקום טכנולוגיות רדיו מתקדמות CMOS-RF כאשר התפיסה של תכנון הרדיו השתנתה בהובלתה מרדיו בהמרה כפולה (סופר הטרודיין) לרדיו בהמרה ישירה עם תדר ביניים אפס טופולגיה הנקראת ZIF. זו הייתה גישה פורצת דרך שפישטה את תכן מקמ"שי הרדיו בפלטפורמות הסלולריות ופתרה את בעיית תדרי הבבואה. עקב כך הוזלו מכשירי הסלולר בשל אי נחיצות במסנני תב"ם והורדה בעלות הרכיבים ועליה באינטגרציה ברמת ה-RFIC. משפחת הרכיבים לסלולר של קוואלקום נקראת RTR6280 RTR6285. ארכיטקטורה זו היא פתרון CHIP-SET מלא של רדיו ו-BASE-BAND שעובד עם רכיבי ה-MSM של קוואלקום.
בשנת 2000 רכשה קוואלקום תמורת מיליארד דולר במניות את חברת SnapTrack, שפיתחה את ראשוני רכיבי ה-GPS מסוג AGPS המסייעים לאיכון מהיר באמצעות רשת סלולרית. בשנת 2004 רכשה החברה את Trigenix הבריטית שעסקה בממשקי משתמש למכשירי סלולר, וקיוותה למזג את הפעילות שלה, אך היא הופסקה כעבור כמה שנים. בשנת 2005 המשיכה קוואלקום ברכישת חברות שסייעו לה לבנות שבבים הכוללים מגוון פתרונות למכשירים סלולריים. בתוך שנתיים היא רכשה את החברות:Elata, Berkana Wireless, Qualphone, RFMD Flarion ו-Open Interface. הרכישות סייעו להתבססותה בתחומי אלחוט כמו Wi-Fi, בלוטות' ושבבי רדיו אחרים, באלגוריתמים למשלוח תוכן מולטימדיה על גבי רשת, ובנושאים נוספים כמו פתרונות להתקנת אפליקציות על גבי רשת סלולרית.
בשנת 2008 החלה קוואלקום בתכנון עצמי וייצור של מערכות-על-שבב (SoC) בשם סנאפדרגון שהתבססו על ארכיטקטורת ARM. מאז ייצרה דגמים רבים בסדרה זו ורבים מהם השתלבו בטלפונים חכמים של רוב היצרניות המובילות. דגמים נוספים שימשו למחשבי לוח.
ב-2009 רכשה קוואלקום את חטיבת הגרפיקה לניידים של AMD. השבבים שיצרה היוו את הבסיס לשבבי ה-GPU Aderno ששולבו מאוחר יותר בסנאפדרגון. ב-2011 המשיכה קוואלקום ברכישת חברות לחיזוק יכולותיה בתחום התקשורת האלחוטית ותכונות נוספות למכשירים ניידים כדוגמת זיהוי מחוות הידיים של המשתמש.
ב-2014 רכשה קוואלקום את חברת CSR הבריטית תמורת 2.5 מיליארד דולר להתחזקות בתחום המצלמות. אולם פיטרה את מרבית עובדי צורן בשל המשבר שפקד אותה.
חברותה של קוואלקום בגופי תקינה סלולרית רבים והשפעתה על תקני תקשורת בתחום מהווים עבורה נדבך משמעותי ברווחי החברה. תקן UMTS, שהפך לתקן נפוץ מאוד להעברת נתונים ברשתות סלולריות מדור שלישי, מתבסס על הפטנטים שרשמה קוואלקום עבור רשתות ה-CDMA ועבור W-CDMA שמהווה את לבו של תקן UMTS. הגופים העושים שימוש בתקנים אלו משלמים תמלוגים לקוואלקום.
בקיץ 2015 פקד את קוואלקום משבר גדול עקב כישלון פיתוח דור חדש למעבד סנאפדרגון, אשר גרר אילוץ לקיצוץ של 15% מכלל כוח האדם שלה. המטרה היא לקצץ 1.5 מיליארד דולר. גל זה גרר פיטורין במקומות רבים. כמו כן נחשפה קוואלקום לתביעה על ידי סין בשל יצירת אי תחרות ונאלצה לשלם קנס בסך 975 מיליון דולר. כמו כן נחשפה קוואלקום לתביעה באירופה מסיבה דומה.
באוקטובר 2016 הודיעה קוואלקום על רכישת NXP סמיקונדקטורס תמורת סכום של כ-47 מיליארד דולר. בדצמבר 2016 הודיעה החברה על פיתוח משפחה של מערכות על שבב בשם Centriq 2400 המיועדת למרכזי נתונים המציעה בין 40 ל־48 ליבות ARM.
באוקטובר 2017 הגישה קוואלקום תביעה נגד אפל בסין בטענה להפרת פטנטים. בנובמבר הציעה ברודקום לקנות את החברה ב-105 מיליארד דולר, אך זו נדחתה על ידי הדירקטוריון של קוואלקום. ובנוסף נדחתה העסקה בהוראת הנשיא דונלד טראמפ מחשש השתלטות סינית על טכנולוגיות אמריקאיות.
בינואר 2018 הטילה הנציבות האירופית על קוואלקום קנס בסך 997 מיליון אירו, על שימוש לא נאות בשליטתה בשוק השבבים.
באפריל 2019 הודיעו חברות אפל וקוואלקום על משיכת התביעות ההדדיות בניהם וזאת במסגרת הסכם פשרה.
בישראל.
ב-1993 הוקם סניף קוואלקום ישראל בחיפה. ראשיתו היה במשרד בדירה ברחוב חניתה בחיפה בהובלתו של ד"ר יוסף שפירא (ג'ו שפירא) שהתמחותו היא אלמ"ג. אחריו נתמנה להוביל את קוואלקום ישראל ד"ר (בעשור השני של המאה ה-21, פרופסור) אפי זהבי, שהתמחותו הייתה אלגוריתמי תקשורת. בתקופה זאת, עברו המשרדים לאזור טירת כרמל ואז עברו שוב, לבניין אומגה בדרום מת"ם. לאחר מכן נתמנה אייל בר דוד למנכ"ל קוואלקום ישראל, וכיהן עד 2013. בשנה זו נחגגו 20 שנה לקוואלקום ישראל ובמעמד זה, תרם פרופסור ארווין ג'יקובס 20 מיליון דולר לטכניון. בשנה זאת התחלף מנכ"ל קוואלקום ובמקומו מונה אריק מימרן. בסוף שנת תשע"ז עזב אריק מימרן את תפקידו וסניף חיפה נוהל ישירות על ידי ארצות הברית סן-דייגו ולאחר כמה חודשים נתמנה אלישע אולמר לנהל את סניף חיפה.
בשנת 2015 תרם מייסד קוואלקום פרופסור אנדרו ויטרבי 50 מיליון דולר לפקולטה להנדסת חשמל בטכניון. זו היא תרומתו השנייה לפקולטה להנדסת חשמל כאשר הראשונה הייתה גם היא בסך 50 מיליון דולר.
קוואלקום רכשה חברות אחדות בישראל:
קוואלקום הייתה בין המשקיעים בחברת ההזנק Waze הישראלית. ב-2012 הודיעה על שיתוף פעולה עם חברת Project RAY ליצירת סמארטפון מונגש לעיוורים ולקויי ראייה.
אחסון ענן
במחשוב ענן, אחסון ענן (באנגלית: Cloud Storage) הוא אחסון של קבצים על גבי שרת מרוחק, שהקשר איתו נעשה באמצעות רשת מחשבים, ובפרט האינטרנט. חברות אחסון ענן ציבורי מפעילות מרכז מחשוב המאפשר למשתמשים לחכור קיבולת אחסון.