בשנת 1925 הונחו יסודותיו של בית העם, המשמש כבית העירייה וב-2008 אף עבר שיפוץ ושימור מקיף. המימון לבנייתו בא מתרומות ששלחו חברי אגודת "אחוזה א' ניו-יורק". בנייתו הושלמה בשנת 1927, ועד מהרה הפך למוקד החיים הציבוריים והחברתיים של המושבה הצעירה. רוכזו בו מזכירות המושבה, בית הכנסת, בית הספר, גן הילדים וסניף הדואר הראשונים. הרחוב הראשי היה כבר אז רחוב אחוזה. הוא חצה את המושבה והיה ציר תנועה לכוון הרצליה ממערב וכפר סבא ממזרח. מרחוב אחוזה יצאו שלושה רחובות לכיוון צפון: "אחד העם", "עקיבא" ו"בורוכוב", ושלושה רחובות לכיוון דרום: "רמב"ם", "יהודה הלוי" ו"הרצל". לאורך רחובות אלו חולקו המגרשים למגורים ולחקלאות בין חברי המושבה, רחובות אלו קיימים עד היום.
נושא הביטחון ליווה את המושבה רעננה מראשיתה. בעיקר חששו מהשבט הבדואי אבו קישק שאוהליו שכנו מדרום לרעננה. עם הכפר הערבי חירבת עזון, ששכן מצפון למושבה, הייתה בדרך כלל שכנות טובה. בשנת 1928 הוקם ברעננה סניף ההגנה ובפרוץ מאורעות 36–39 כבר היו כ-300 חברים בשורותיו.
בשנת 1936 הוכרזה רעננה כמועצה מקומית על ידי השלטון הבריטי ובשנת 1937 הוקמה ברעננה יחידת גפירים שהייתה כפופה למשטרה הבריטית.
ב-12 בנובמבר 1947 תקפו חיילים בריטים בית בפרדס על יד רעננה בו נערך קורס לימוד נשק לצעירים, מטעם לח"י. בהתקפה נרצחו ארבעה חניכים בני 16–18 ומדריכם בן ה-19.
במלחמת העצמאות החלו תושבי הכפר הערבי חירבת עזון ששכן צפונית למושבה להתפנות מיזמתם כבר בדצמבר 1947. לאחר קום המדינה במאי 1948 גורשו שאר הערבים שנותרו בכפר, בתיו נהרסו, ואדמותיו סופחו מאוחר יותר לשטח העיר. בשלהי שנות ה-80 הוקם על חורבותיו הקאנטרי קלאב העירוני וחלק מאזור התעשייה.
בשנת 1951 הוקמה מצפון למושבה מעברת כפר נחמן, בה שוכנו כ-3,000 עולים. בשנת 1957 התמזגה המעברה עם המועצה המקומית של המושבה, ועד 1964 עברו בהדרגה תושבי המעברה לדיור קבע ברעננה עצמה, בהרצליה וברמת גן.
בשנת 1982 הוכרזה רעננה כעיר.
כיום רעננה היא עיר מפותחת ומתקדמת שזכתה בפרסים ותארים, כגון "העיר הירוקה בישראל".
בשנת 2000 זכתה עיריית רעננה בראשות זאב בילסקי באות "אביר איכות השלטון" מטעם התנועה למען איכות השלטון בישראל.
ב-29 בספטמבר 2005 הוכרזה העיר רעננה בתואר "קהילה בטוחה" בידי ארגון הבריאות העולמי, ובכך הפכה העיר הראשונה בארץ ובמזרח התיכון שזכתה בתואר זה. באותו היום הוכרז בית הספר היסודי "שקד" בעיר כ-"בית הספר הבטוח" הראשון בישראל, בגין הקניית ערכי בטיחות ובריאות לתלמידי בית הספר.
ב-18 ביוני 2019 נערך מצעד הגאווה הראשון ברעננה, בהשתתפותם של כ-2000 צועדים, בהם ראש העירייה המכהן חיים ברוידא.
בשנת 2022 – החלה עיריית רעננה את חגיגות המאה בפסטיבל האור בחג החנוכה והונפק בול ייחודי לרעננה בשיתוף השירות הבולאי. את הבול אייר המאייר אבי כץ, יליד רעננה, בשיתוף המעצבת איילת איילת. בבול נראים המתיישבים הראשונים בעיר, על רקע רחוב אחוזה, רחובה הראשי של העיר, מגדל המים ובניין העירייה, כמו גם רבי קומות ומגדלי ההייטק, המייצגים את התחדשות העיר לצד השמירה ומתן כבוד למורשתה.
במעמד שהתקיים בלשכת ראש הממשלה בירושלים, העניק ראש העיר חיים ברוידא לראש ממשלת ישראל לשעבר מר נפתלי בנט שהוא תושב העיר רעננה, את הבול הראשון שהונפק יחד עם אלבום המאה החגיגי לציון 100 שנים להווסדה של העיר רעננה.
בחודש אפריל שנת 2022 לרגל ציון 100 שנה לעיר רעננה, התחדשה עיריית רעננה בלוגו חדש, אשר מהווה חלק בלתי נפרד ממיתוג העיר בשנת המאה, אותו הוביל ראש עיר, מר חיים ברוידא, ואשר נעשה בשיתוף האגפים השונים והציבור.
הלוגו עוצב על ידי המעצב קובי לוי, כחלק מהליך מיתוג אסטרטגי רחב שילווה את מכלול אירועי המאה במרחב הציבורי העירוני. הלוגו מעטר את מסמכי העירייה הרשמיים, מצגות, התקשרות מוסדות העירייה עם התושבים, מוסדות החינוך, המדיה החברתית ועוד.
אירוע הפתיחה החגיגית לרגל חגיגות המאה התקיים בתאריך 13.4.22, בשעות הערב באמפי פארק רעננה. האירוע היה במעמד שרת הפנים איילת שקד וראש העיר רעננה, חיים ברוידא, רב העיר, הרב יצחק פרץ, ראשי רשויות השכנות מהרצליה, כפר סבא, הוד השרון, רמת השרון וכוכב יאיר, שגרירי מדינות זרות, חברי כנסת ועוד.
באירוע החגיגי נתנו מקום של כבוד לוותיקי העיר ומייסדיה, פעילי העיר ומתנדביה, אומניה, עריה התאומות, הנהלת העיר, חברי המועצה ותושבי העיר.
האירוע החגיגי כלל תוכנית אומנותית עשירה, סרטון ברכה מאת נשיא המדינה מר יצחק הרצוג, הופעה של להקת תיסלם, להקת טררם, תזמורת סימפונט רעננה, להקות מחול ושירה מקומיות והפקות וידאו ופירוטכניקה.
בחודש יוני שנת 2022 נחנך הפארק האורבני החדש באזור התעשייה ברעננה. הפארק כולל מתקני משחק לפעוטות ונוער, מתקני כושר ועמדות מנגלים מוצללות ומצוידות וספסלי פיקניק. בפארק עמדות טעינה לרכבים חשמליים, מבנה שירותים ציבוריים נגיש ועמדה עצמית לתיקון אופניים לשירות הרוכבים. לרווחת התושבים ולשמירה על שלומם ובריאותם, וכחלק מהפריסה הרחבה בעיר של מתקני ההחייאה בעיר, הוצב בפארק דפיברילטור מציל חיים ועמדת קולר לשתיית מים קרים לשירות באי הפארק ועוברי האורח. הפארק נמצא ברחוב השיזף באזור התעשייה של רעננה.
בחודש אוגוסט שנת 2022, לכבוד חגיגות 100 שנים לרעננה, עיריית רעננה במעמד ראש העיר חיים ברוידא ובשיתוף "מוזה פורום אמני רעננה" והיו"ר צבי נדב רוסלר, מציגים בגלריה "על האגם" בפארק רעננה, תערוכת אמנות הנקראת "קליידסקופ 2", אוצרות התערוכה: ד"ר תמי קידר ונאוה פורת.
בתערוכה מציגים 41 אמני מוזה רעננה, עבודות אמנות ויצירות המציגות את רעננה על ציר הזמן של מאה שנות קיומה, בצורה סובייקטיבית אודות התפתחות העיר רעננה, מבחינה אנושית, אקולוגית וסביבתית במשך 100 שנים.
אוכלוסייה.
רבים מתושבי העיר הם עולים חדשים ממדינות דוברות אנגלית, מאמריקה הלטינית, מארגנטינה, מברית המועצות לשעבר ומצרפת. ברעננה ישנה קהילה דתית גדולה מאוד, ובה גם יוצאי צרפת ומדינות אנגלו-סקסיות. כמו כן פועלות קהילות לא אורתודוקסיות ובהן קהילת רענן-בית שמואלי של התנועה ליהדות מתקדמת וקהילת עמיתי של התנועה המסורתית.
רבה הראשון של רעננה היה הרב שמוליק סוקולובר. לאחר מכן כיהן חתנו הרב שלמה מלץ כרב הראשי האשכנזי, לצד הרב יצחק חיים פרץ אשר מכהן כיום כרב העיר.
תחבורה.
שני כבישים מהירים עוברים צמוד לעיר, כביש 4 ממזרח וכביש 531 מדרום.
רחובה הראשי של העיר, רחוב אחוזה, הוא כיום חלק מכביש 541, אחד מצירי הרוחב החשובים בשרון הדרומי המקשר בין צירי האורך הארציים - כביש 2, נתיבי איילון וכביש 4.
בעיר שתי תחנות רכבת: תחנת הרכבת רעננה – דרום ותחנת הרכבת רעננה – מערב.
בעבר, כחלק מהמערכת להסעת המונים במטרופולין תל אביב, תוכנן להעביר ברחוב אחוזה קו רכבת קלה - "הקו הצהוב". בשנת 2006, הושלם התכנון הראשוני של הקו, כקו מזין לקו האדום, היוצא מבני ברק לצפון תל אביב, רמת השרון, הרצליה ושתי שלוחות לרעננה וכפר סבא, אורכו המתוכנן אז היה כ-26 ק"מ, עם 48 תחנות. התכנון המפורט של הקו אושר ב-2010 בתוכנית מתאר ארצית 23א שינוי 4. בתוכנית זו, משיקולי עלות, פוצל הקו לשנים, בצפון - ברעננה וכפר סבא, כקו מערכת אוטובוסים מהירה (BRT – Bus Rapid Transit) שקיבל את השם "הקו הוורוד" ואילו שאר התוואי כרכבת קלה "הקו הצהוב". בשנת 2014, נאלצה חברת נת"ע להכריז על הקפאת הפרויקט עקב סירובו של ראש עיריית רעננה, זאב בילסקי, להנפיק אישורי בנייה לפרויקט. בילסקי שנבחר לתפקידו באוקטובר 2013 התנגד לתוואי הקו שעובר ברחוב אחוזה ברעננה.
מוזיקה.
עיריית רעננה פועלת לקידום המוזיקה מתוך תושביה. בעיר הוקם מועדון "המרתף" שבו מתקיימות הופעות ותחרויות המעודדות את תושבי העיר להשתתף בהן ואף להופיע בפארק במערב העיר ביום העצמאות כפרס ללהקות המצליחות. בשנת 2013 זכתה הלהקה המקומית "צפוף באוטו" בתחרות יום העצמאות, להקת "The Major 7" זכתה בתחרות בשנת 2011, ובשנת 2015 זכתה להקת "חד עם" בתחרות עם תרגומים לעברית של שירים מוכרים.
את רעננה מייצגת בתחום המוזיקה הקלאסית תזמורת סימפונט רעננה. שהיא תזמורת הפועלת בעיר, בניהולה של אורית פוגל-שפרן ובניהולו המוזיקלי של עומר מאיר ולבר. מקום משכנה של התזמורת הוא המשכן למוזיקה ואמנויות שבעיר.
כמו כן פועל מרכז המוזיקה העירוני רעננה, אשר בו נמצאת התזמורת הסימפונית הצעירה רעננה.
במרכז המוזיקה התחנכו מוזיקאים קלאסיים רבים כגון דניאל אקטע, יובל חן האחים הנגנים הפסנתרן רואי רנן והחלילן שוני רנן, והכנרים תמיר טבור ויניב צירולניק.
ספורט.
מתקני ספורט.
ברעננה שני מגרשי כדורגל – אצטדיון קרני (מגרש הפועל), ברחוב קרן היסוד אשר לא עומד בסטנדרטים הדרושים לקיום משחקים בהליגה הלאומית בכדורגל. ומגרש הפארק אשר נמצא במערב העיר. בעיר יש גם מגרש כדורת וסקווש ומגרשי קט-רגל רבים בגדלים שונים.
היכל הספורט מטרו ווסט רעננה - הוא אולם ספורט השייך לבית הספר התיכון מטרו ווסט שצמוד לו. האולם מכיל 1,650 מקומות ישיבה.
חינוך.
במסגרת החינוך הבלתי פורמלי
רמת החינוך ברעננה נחשבת לאחת הגבוהות מבין הערים בארץ ובעיר ישנה מסגרת לילדים מחוננים וילדים בעלי בעיות שונות כגון אוטיזם. נכון לשנת 2008 רעננה היא העיר השנייה בישראל באחוז הזכאים לתעודת בגרות וממוקמת במקום השביעי באחוז ההשקעה בחינוך לתלמיד מסך התקציב העירוני השנתי.
בשנת 2018 זכתה עיריית רעננה בפרס החינוך היישובי בשנת ה-70 למדינה.
פארק רעננה.