יום הולדת שמח, אדוני הנשיא
יום הולדת שמח, אדוני הנשיא (באנגלית: Happy Birthday, Mr. President) הוא שיר שביצעה השחקנית והזמרת מרילין מונרו בחגיגת יום הולדתו ה-45 של נשיא ארצות הברית, ג'ון פיצג'רלד קנדי. החגיגה נערכה ביום שבת, 19 במאי 1962, במדיסון סקוור גרדן שבניו יורק, עשרה ימים לפני יום ההולדת בפועל (29 במאי).
השיר זכור במיוחד הודות לסגנון המפתה בו בחרה מונרו לשיר את גרסתה ל"יום הולדת שמח". מונרו המשיכה את השיר עם קטע מהשיר הקלאסי, "Thanks for the Memory" (תודה על הזיכרון) עבורו כתבה במיוחד מילים שהותאמו לקנדי, פועלו ועוצמתו מתוקף תפקידו.
לאחר מכן, עלה הנשיא קנדי אל הבמה, התבדח על השיר ואמר כי עתה הוא יכול לפרוש מהחיים הפוליטיים, לאחר ששרו לו שיר יום הולדת באופן כה מתוק.
השיר והביצוע של מונרו הוזכרו רבות מסיבות שונות. ראשית, הייתה זאת אחת ההופעות הגדולות האחרונות של מונרו (היא נפטרה ב-5 באוגוסט 1962). בנוסף, נפוצו שמועות כי קנדי ומונרו ניהלו רומן, מה שהעניק לביצוע ולאופיו משמעות נוספת.
לנה דל ריי ואייסאפ רוקי ביצעו שיר בשם "National Anthem" בו דל ריי מגלמת בין השאר את מונרו ואייסאפ רוקי את קנדי.
הרקע לאירוע.
חגיגות יום ההולדת של הנשיא קנדי נערכו במדיסון סקוור גרדן ב-19 במאי 1962. באירוע, שהיה גם אירוע התרמה למדיסון סקוור גרדן, השתתפו למעלה מ-15,000 איש, בהם ידוענים רבים, ביניהם מרילין מונרו. אשתו של קנדי, ג'קי קנדי, לא הייתה נוכחת.
שמלתה של מונרו הוכנה במיוחד בגוון צבע העור ולתוכה נתפרו 2500 אבנים נוצצות. מכיוון שהשמלה הייתה הדוקה במיוחד, היה צריך לתפור חלק ממנה על גופה של מונרו, ומתחתיה היא לא לבשה דבר. תחת אור הזרקורים הבד הבהיר נעלם ונותרו רק האבנים המנצנצות. עם השנים, השמלה הפכה לסמלו של השיר ונמכרה בשנת 1999 במכירה פומבית בניו יורק, בסכום של 1,260,000 דולר. ב-17 בנובמבר 2016, המיליארדר הקנדי ג'ים פטיסון רכש את השמלה ב-4.8 מיליון דולר.
מכיוון שמונרו הגיעה לאירוע באיחור של מספר שעות, הציג אותה פיטר לאופורד כ"late Marilyn Monroe", משחק מילים, שכן המילה Late היא גם מאחרת וגם מנוח (נהוג להציג אדם לאחר פטירתו באופן זה). פטירתה של מונרו לאחר מספר חודשים הטעינה מחדש את המשפט שנאמר בהומור.
ב-2 במאי 2022 התקיים בניו יורק נשף המט גאלה השנתי במוזיאון המטרופוליטן לאמנות. קים קרדשיאן הגיעה לאירוע בשמלה האייקונית שלבשה מונרו 60 שנים לפני.
קישורים חיצוניים
Happy Birthday, Mr. President
קילובר
ביטחון תזונתי
ביטחון תזונתי (באנגלית: Food security) הוא מונח המתאר מצב שבו משק בית או פרט מקבל גישה ישירה ויום יומית למזון בכמות ובאיכות העונה על צרכיו הבסיסיים. לעומת זאת חוסר בביטחון תזונתי הוא מצב שבו למשק בית או אדם אין גישה ישירה או יום יומית למזון.
בעיות בריאותיות הנובעות מחוסר בביטחון תזונתי.
ישנן בעיות בריאותיות רבות היכולות לנבוע מאי צריכת מזון.
הבעיות אצל הסובלים מחוסר בביטחון תזונתי נגרמות ממחסור בויטמינים ומינרלים הגורם למחלות רבות. משום שהגוף אינו מייצר את רוב הוויטמינים ואינו מייצר מינרלים בכלל הוא מקבל את רובם דרך צריכת מזון ומשום שאנשים הסובלים מחוסר ביטחון תזונתי אינם צורכים מזון באופן סדיר הם אינם מקבלים את אותם הוויטמינים או מינרלים.
ישנם מחלות רבות הנובעות ממחסור בוויטמינים ומינרלים:
היקף התופעה.
ברחבי העולם ישנם כ-925 מיליון אנשים הסובלים מרעב המוני בשל עוני ולעומת זאת ישנם כ-2 מיליארד אנשים הסובלים מאי ביטחון תזונתי בגלל רמות שונות של עוני.
גורמים לחוסר ביטחון תזונתי.
בסוף 2007 נערך מחקר העריך את עליית אי ביטחון התזונתי בגלל סיבות רבות כמו: עליית שער הדולר, עלייה ברמת הייצור של דלק ביולוגי, עליית מחירי הנפט, גידול האוכלוסייה העולמית, שינויי אקלים, אובדן של קרקע חקלאית לטובת מגורים ומסחר והביקוש הצרכני הגובר בסין ובהודו שנטען כי העלה את מחירי האורז, עם זאת השפעתם של גורמים רבים נמצאת תחת דיון.
ביטחון תזונתי במדינת ישראל.
רקע חקיקתי.
זכות היסוד של בני האדם לביטחון תזונתי נקבעה בסעיף 25 להצהרת זכויות האדם מ-1948.
האמנה הבין-לאומית לזכויות הילד, שהתקבלה בנובמבר 1989. הגדירה את זכותו של כל ילד לרמת החיים ההולמת את התפתחותו הגופנית, הנפשית, הרוחנית, המוסרית והחברתית, ובכך קבעה כי על המדינה לנקוט צעדים נאותים על מנת לסייע להורים ולאנשים אחרים האחראים על הילד לממש זכות זו, ולספק לו במקרה הצורך עזרה חומרית ותוכניות סיוע, ובמיוחד בתחום המזון (לצד ביגוד ודיור) כמו כן, האמנה הגדירה את זכותו של כל ילד למזון בריא ומזין בתוך אחד האמצעים להבטחת זכותו של הילד לבריאות ברמה הגבוהה ביותר.
בישראל, חוק המועצה הארצית לביטחון תזונתי, התשע"א–2011 מגדיר ביטחון תזונתי כ"אפשרות לצרוך באופן סדיר מזון הכולל את כל רכיבי התזונה הנדרשים להתפתחות תקינה ולבריאות האדם". המשמעות של אי-ביטחון תזונתי היא היעדר אחד מהתנאים שבהגדרות. מעבר לתנאים אלה, ניתן לסווג מצבים של אי-ביטחון תזונתי לפי רמות חומרה שונות, למשל, אי-ביטחון תזונתי מתון או חמור, או לפי משך התופעה, למשל, אקוטי או כרוני. בהתאם לחומרת התופעה ומשכה, אי-ביטחון תזונתי עשוי להוביל לאיכות הזנה לקויה, לחסרים תזונתיים, לתת- תזונה ובמצבי קיצון, לרעב.
נתוני התופעה.
לפי סקר הביטחון התזונתי האחרון שפרסם המוסד לביטוח לאומי, בשנת 2016, 82.2% מהמשפחות בישראל חיו ב-2016 בביטחון תזונתי ו-17.8% מהמשפחות חיו באי-ביטחון תזונתי. הסקר מראה על מגמה של עליה בביטחון התזונתי באוכלוסייה, בהשוואה בין הסקר של 2016 לבין הסקרים הקודמים. מגמת השיפור בביטחון התזונתי בכלל האוכלוסייה נתמכת בירידה בשיעורי המשפחות והנפשות החיות בעוני בין שתי התקופות. הירידה משתקפת היטב בקרב המשפחות עם ילדים, שאצלם ירדה רמת האי ביטחון תזונתי משיעורים הנעים סביב 30% לשיעורים שסביב 20%. על פי נתוני המוסד לביטוח לאומי, אי-ביטחון תזונתי קיים בשיעורים גבוהים יותר בקרב מקבלי קצבאות הבטחת הכנסה, משפחות חד הוריות, נכים וכן בקרב משקי בית בחברה הערבית.
מבחינת אפיון תופעת האי-ביטחון התזונתי כתופעה מתמשכת (פרמננטית) – הממצאים מורים כי מרבית המשפחות (92.4%) מאלה שחיו בביטחון תזונתי 5 שנים קודם לכן (2012-2011), חיים בביטחון תזונתי גם ב-2016. ואולם מבין אלו שחיו באי ביטחון תזונתי ב-2011–2012 מעט פחות ממחצית (44.7%) המשיכו לחיות באי ביטחון תזונתי גם ב-2016. דהיינו בטווח זמן של כ-4 שנים רמת הפרמננטיות של תופעת האי ביטחון תזונתי מגיעה לקרוב למחצית.
לפי ארגון "לתת", מאז חודש מרץ 2020 מספר הבקשות לסיוע גדל כמעט פי שניים. מדובר בעשרות אלפי משפחות שהגישו בקשות לקבלת סיוע ברכישת מזון. לפי הערכה של המועצה לביטחון תזונתי, מספר משקי הבית המצויים באי-ביטחון תזונתי עומד על 150 אלף לפחות (עדכנית לחודש יולי 2020).
מענה לאי ביטחון תזונתי בישראל.
על פי מרכז אדווה המענה הישיר עבור משפחות הסובלות מחוסר ביטחון תזונתי הוזנח במשך שנים על-ידי המדינה, ואת מקומה תופסות עמותות מזון, ארגונים חברתיים וארגוני צדקה.
ארגוני שירות כ'לתת', 'עמותת לשובע' ו'לקט ישראל', וארגוני סנגור כעמותות 'ידיד — מרכזי זכויות בקהילה', 'סנגור קהילתי' ו'המרכז לביטחון תזונתי'. פועלים בחלקם מראשית שנות התשעים, נמצאים בשטח על בסיס יום־יומי וערים לשינויים המתרחשים בו בזמן אמת. חלקם פיתחו לאורך השנים מערכי סיוע מקצועיים ענפים, בין אם בפעילויות סנגוריות־ייעוציות ובין אם במערכי תמיכה ישירים להספקת מזון במגוון דרכים החל בבתי תמחוי, עבור בחלוקת מנות מזון לבתי נזקקים וכלה בכרטיסים נטענים ייעודיים לרכישת מזון.
בשנים האחרונות השתתפה המדינה במימון המיזם הלאומי לביטחון תזונתי המספק תלושי מזון לכ-11 אלף משפחות, אך עדכנית ל-2022, טרם שולב תקציב זה בבסיס התקציב של משרד הרווחה. קואליציית ארגונים חברתיים בהובלת ארגון "מזון-תגובה יהודית לרעב" פנתה לשרי הממשלה בדרישה לשלב את מימון המיזם בבסיס התקציב ולהגדילו בהתאם לצורך הגובר כתוצאה מהעמקת העוני בתקופת הקורונה. מחקר הערכה של המיזם שנערך על ידי אגף המחקר של הביטוח הלאומי ב-2018 מציין כי כמחצית מהמשפחות המקבלות סיוע הן משפחות עובדות, וכי למיזם, במקומות בהם הוא פועל, תרומה לצמצום עומק העוני.
השלכות התופעה.
השלכות אי הביטחון התזונתי הן קשות וחמורות, כפי שניתן לצפות מתופעה הקשורה לרעב ולמצב כלכלי. אי-ביטחון תזונתי פוגע הן בבריאות הפיזית, הן בבריאות הנפש והן במישור החברתי. לעיתים קרובות תזונתם של משקי בית הסובלים מאי-ביטחון תזונתי מורכבת בעיקר ממוצרי מזון לא בריאים. לכן בקרב אנשים הסובלים מאי-ביטחון תזונתי נמצא בעיות בריאות פיזית, כמו עייפות, תשישות, מחלות לב וכלי דם, יתר לחץ דם, אוסטיאופורוזיס, אנמיה, מצבים של מומים ופגות, השמנת יתר.
אי-ביטחון תזונתי גורם גם להידרדרות מתמשכת של בריאות הנפש, למצוקה פסיכולוגית, לדיכאון וחרדה, להיעדר טיפול רפואי בילדים, לפגיעה ברווחתם וכן לפגיעה קוגניטיבית המשפיעה על כישורי הלמידה, הזיכרון והחשיבה. הזנה לקויה של העובר או של הילד בתקופות הקריטיות תשפיע על עיכוב התפתחותי כבר בגיל הרך ובגילאי הגן, גורם המגדיל את הסבירות של פגיעה בלימודים, הישגים נמוכים עקב חוסר ריכוז בבית הספר ועזיבת מסגרות הלימוד בטרם עת.