ב-2005 מונה למפקד גדוד 601, גדוד הנדסה סדיר שב-2006 הוכפף לחטיבה 401. הוא פיקד על הגדוד במהלך מלחמת לבנון השנייה, בתחילת המלחמה לחם הגדוד תחת עוצבת ברעם ופוצץ בונקרים, מוצבים ומבנים של ארגון חזבאללה, בהם מוצבי צה"ל לשעבר, ברקן והרדוף. הגדוד השתתף בקרב מארון א-ראס וסייע בחילוץ חיילי יחידת אגוז ובטיהור הכפר. לאחר מכן הוכפף הגדוד לחטיבת הצנחנים ועסק בפתיחות צירים, מבצעי חילוץ ופינוי ומשימות הנדסה התקפיות.
ב-2007 מונה למפקד יהל"ם ופיקד עלייה עד אוגוסט 2010, בתקופת כהונתו לחמה היחידה ברצועת עזה במהלך מבצע עופרת יצוקה. לאחר מכן שירת כקצין ההנדסה של פיקוד הדרום. ב-2014 מונה למפקד מחוז דן בפיקוד העורף, הוא מילא תפקיד זה עד אוגוסט 2017 ובסיומו פרש משירות הקבע.
פיטוליתים
פיטוליתים הם משקעים מיקרוסקופיים של צורן (סיליקה) שנוצרים בתאי צמחים שונים. הפיטוליתים עמידים בפני פגעי הזמן, יחסית לחלקי צמח אחרים, ולפיכך משמשים בארכאולוגיה, פלאואקולוגיה ופלאונטולוגיה לשחזור הצומח הקדום. הפיטולית הוא מעין שלד שברירי עשוי מינרלים. בניגוד לחומרים האורגנים שבצמח שנרקבים ומתפרקים עם הזמן, המשקע הצורני האנאורגני, המופיע בצורת כתמים לבנים, עמיד בפני פגעי הזמן. אנליזה של פיטוליתים מאפשרת זיהוי של עלים, זרעים וחומר עצי. הפיטוליתים מאפשרים זיהויים שלא ניתן היה להבחין בהם בשיטות אנליזה אחרות. מחקר הפיטוליתים מאפשר את הבנת השימוש בצמחים על ידי תרבויות וחברות פרהיסטוריות.
אנדראה מאפיה
כלב ים ודל
כלב ים ודל (שם מדעי: "Leptonychotes weddellii") הוא מין יחיד בסוגו של כלב ים החי באנטארקטיקה, היונק היחיד החי בים גם באמצע החורף בניגוד לרוב כלבי הים השוהים על היבשה בתקופה הזאת.
מאפיינים.
כלב הים חי רק באנטארקטיקה, ומצליח לשרוד את החורף המקפיא שם בתוך המים החמימים יותר ונושם על ידי כרסום פתחי השחייה בעזרת שיניו. עם זאת פעילות זו הורסת את שיניו וגורמת לכלבי הים לא להגיע לגילאים ארוכים כמו של שאר כלבי הים.
כלב הים קרוי ע"ש הקפטן הבריטי שגילה אותו ג'יימס ודל והים הקרוי ים ודל בו הוא מצוי (שאף הוא קרוי ע"ש הקפטן).
כלב ים ודל גדול יחסית: אורכו עד 2.5-3.5 מ' בממוצע ומשקלו 400–600 ק"ג בממוצע. הזכרים שוקלים פחות מהנקבות.
הנקבה ממליטה גור אחד והוא יונק מאמו חלב עשיר בשומן כך שהוא נגמל תוך 3–4 שבועות מלידתו, אם כי נמצא עם האם עד לגיל שלוש.
מזונו של כלב הים דגים, דיונונים, קריל ורכיכות ימיות. בעתות רעב אפילו ינסה לטרוף פינגווינים. כלב ים בוגר יכול לאכול עד 10 ק"ג ביום ולעיתים עד 50 ק"ג.
לכלב ים ודל אין אויבים על הקרח המוצק, אך במים יש לו שני טורפים: האורקה וכלב ים נמרי אשר מעדיפים להתמקד בצעירים וחלשים.
כלב הים מוגן ומצוי בתוך אמנת "Convention for the Conservation of Antarctic Seals" ואיננו בסכנת הכחדה. גודל האוכלוסייה הבוגרת נאמד ב-800,000 פרטים.
מורולה
מורולה (בלטינית: morula, מהמילה הלטינית לפרי תות (עץ), "morum", בגלל הדמיון בצורה) הוא שם הניתן לעובר בשלב מאוד מוקדם בהתפתחותו (אמבריוגנזיס).
בעקבות התחלקויות חוזרות (על ידי מיטוזה) של הזיגוטה, נוצרים תאים יותר ויותר קטנים היוצרים ביחד מבנה כדורי מוצק הדומה לפרי עץ התות המכונה בלטינית "מורולה". המורולה היא צבר או אשכול של בין 16 ל-64 תאים, הקרויים בלסטומרים . בהמשך מתחיל תהליך התמיינות המציין את התחלת השלב הבא – בלסטולה או בלסטוציסט. כשבתוך תוכו של העובר נוצר חלל הנקרא בלסטוצל. מסביב למורולה נוצרים שני קרומים: אחד פנימי, הקרוי קרום פלוצידי, והשני חיצוני – הקרוי קורונה ראדיאטה.
אירוע מפתח בהיווצרות המורולה הוא ה-compaction, כאשר 8 תאים עוברים שינויים במורפולוגיה ונדבקים זה לזה כדי ליצור את הכדור המוצק של תאים.
אצל האדם שלב המורולה מתרחש אחרי היום השלישי או הרביעי שלאחר ההפריה. אז גודל העובר הוא בערך 150 µm (מיקרון). הוא מתחיל אז את מסעו מהחצוצרה אל דפנות הרחם.
עד לשלב המורולה, התאים העובריים נקראים "טוטיפוטנטים", כלומר הם מסוגלים ליצור יצור שלם כולל נספחיו העובריים בתנאי שיימצאו in vivo, בניגוד לתאי גזע הפלוריפוטנטים המסוגלים להתמיין לכל סוג של תאים מתמחים של האורגניזם (נוירונים, הפטוציטים , לימפוציטים וכו')
הטוטיפוטנטיות גורמת לכך שאם מחלקים מורולה לשניים, כל חלק יתפתח לעובר שלם בעל גנים זהים לאלו של השני (תאומים אמיתיים או תאומים מונוזיגוטים).
האוניברסיטה של בריסל
אמנת רמסר
אמנת רַמסָר (שמה הרשמי: אמנה על מקווי מים בעלי חשיבות בינלאומית, במיוחד כבתי גידול לעופות מים) היא אמנה בינלאומית העוסקת בשימור מקווי מים (Wetlands) ובתי גידול לחים ובשימוש בר-קיימא בהם, מתוך הכרה בתפקיד האקולוגי הבסיסי שלהם ובערכם הכלכלי, המדעי והתרבותי. היא קרויה על שם העיר ראמסר שבאיראן, שם נחתמה האמנה ב-1971.
החל מ-1997 נחגג מדי שנה יום רמסר, המציין את תאריך חתימת האמנה ומוקדש לשמירה על בתי הגידול הלחים.
האמנה.
האמנה עובדה ונחתמה על ידי 21 מדינות ב-2 בפברואר 1971, בכינוס שנערך בראמסאר בחסות המשרד האיראני לאיכות הסביבה. היא נכנסה לתוקף ב-21 בדצמבר 1975. תיקונים לאמנה נתקבלו פעמיים, בפריז (1982) ובעיר רגינה שבקנדה (1987).
נכון לאוקטובר 2021, חתומות על האמנה 172 מדינות. מדינת ישראל חתמה על האמנה ב-1993, אשררה אותה ב-1996, והיא נכנסה בה לתוקף ב-1997.
אתרי רמסר.
האמנה מגדירה מקווי מים באופן רחב, לרבות שטחי ים שעומקם בשעת השפל מגיע עד לשישה מטרים, ברכות דגים, שדות אורז ובריכות אידוי למלח.
מכוח האמנה נוצרה רשימה של למעלה מ-2,000 מקווי מים בעלי חשיבות בינלאומית, הידועים כאתרי רמסר. האתרים הכלולים ברשימה מכסים יחד שטח של 2 מיליון קילומטרים מרובעים. המדינה בה מצוי מספר האתרים הרב ביותר (170) היא הממלכה המאוחדת. המדינה שבה שטח הקרקע הגדול ביותר של אתרים שברשימה היא בוליביה, שבה הם משתרעים על פני 140 אלף קילומטרים מרובעים.
בישראל הוכרו שני אתרי רמסר – שמורת החולה ושמורת עין אפק.
יישום האמנה.
מטה מוסדות האמנה, המשותף להם ולאיגוד השימור העולמי, נמצא בגלנד שבשווייץ. המוסדות כוללים מזכירות, ועדה מדעית, וועדה מתמדת. המדינות החתומות על האמנה נפגשות בכינוס הנערך אחת לשלוש שנים.
האמנה מיושמת בשיתוף פעולה עם חמישה ארגונים בינלאומיים: איגוד השימור העולמי, , המכון הבינלאומי לניהול מים, Wetlands International, והקרן העולמית לשימור חיות הבר. ארגונים אלה מסייעים ליישום האמנה על ידי מתן ייעוץ טכני מקצועי, מעניקים סיוע כספי, ומשתתפים בביצוע מחקרי שדה. נציגיהם משתתפים בוועדה המדעית והם בעלי מעמד של משקיפים בכינוסים התלת-שנתיים של המדינות החתומות על האמנה.
הרי הקטסקיל
ראובן רובינשטיין
פרנקי ון דר אלסט
אמיר שטרנפלד
אמיר שטרנפלד (נולד בשנת 1968), הוא שחיין עבר, אלוף ישראל ושיאן ישראל. התמחה בסגנון פרפר, בסגנון חופשי ובסגנון מעורב אישי. בעל 3 מדליות מהמכביה.
ביוגרפיה.
שטרנפלד התאמן בקבוצת השחייה של מכבי קריית אונו בהדרכתו של אורי קליינמן ובקבוצת השחייה של הפועל הוד השרון בית ברל בהדרכתו של ברוך צ'יש.
בתחרויות השחייה של המכביה ה-12 שנערכו בבריכת השחייה של אוניברסיטת תל אביב ביולי 1985 זכה שטרנפלד במדליית כסף במשחה שליחים 4x200 מטר חופשי ביחד עם זוהר וייס, יוחאי ליפשיץ ושגב פורת בשיא ישראלי חדש של 7:50.61 דקות, אחרי הרביעייה מארצות הברית שקבעה שיא מכביה חדש של 7:43.17 דקות. נוסף לכך, הוא סיים במקום שביעי במשחה ל-400 מטר מעורב אישי בתוצאה של 4:51.83 דקות.
באליפות ישראל בשחייה שנערכה בווינגייט בסוף חודש אוגוסט אותה שנה זכה שטרנפלד ב-4 מדליות, 1 כסף ו-3 ארד. מדליית כסף, במשחה ל-400 מטר מעורב אישי בתוצאה של 4:50.22 דקות, אחרי יוחאי ליפשיץ (4:34.60 דקות) ולפני ערן גרומי (4:51.62 דקות). מדליות כסף, במשחה ל-200 מטר חופשי בתוצאה של 1:57.80 דקות, אחרי שגב פורת (1:55.18 דקות) וזוהר וייס (1:56.37 דקות), במשחה ל-400 מטר חופשי בתוצאה של 4:12.15 דקות, אחרי פורת (4:05.51 דקות) ווייס (4:07.85 דקות) ובמשחה ל-200 מטר מעורב אישי בתוצאה של 2:17.05 דקות, אחרי יוחאי ליפשיץ (2:09.42 דקות) ואייל שטיגמן (2:12.05 דקות).
אלוף ישראל (בריכת 25 מטר).
באליפות ישראל בשחייה (בריכת 25 מטר) שנערכה בנהריה בפברואר 1986 זכה שטרנפלד בשתי מדליות זהב, במשחה ל-200 מטר מעורב אישי בתוצאה של 2:11.03 דקות ובמשחה ל-400 מטר מעורב אישי בתוצאה של 4:37.79 דקות, לפני בן אגודתו חן גנור (4:47.03 דקות) וגלעד חן (4:47.21 דקות).
באליפות ישראל בשחייה שנערכה בווינגייט באוגוסט 1986 זכה שטרנפלד ב-4 מדליות, 2 כסף ו-2 ארד. מדליות כסף, במשחה ל-200 מטר מעורב אישי בתוצאה של 2:12.54 דקות, אחרי יוחאי ליפשיץ (2:11.63 דקות) ולפני שגיא שטיגמן (2:12.94 דקות) ובמשחה ל-400 מטר מעורב אישי בתוצאה של 4:41.59 דקות, אחרי ליפשיץ (4:40.20 דקות) וגלעד חן (4:50.45 דקות). מדליות ארד, במשחה ל-100 מטר חופשי בתוצאה של 54.20 שניות, אחרי רזיאל רימר (54.02 שניות) וזוהר וייס (54.13 שניות) ובמשחה ל-200 מטר חופשי בתוצאה של 1:58.07 דקות, אחרי וייס (1:57.79 דקות) וליפשיץ (1:57.89 דקות). נוסף לכך, הוא סיים במקום רביעי במשחה ל-400 מטר חופשי בתוצאה של 4:14.69 דקות.