המחלות הנפוצות ביותר הן סוכרת סוג 1 ומחלת השימוטו. ישנם כ-100 סוגים שונים של מחלות אוטואימוניות, חלקן ספציפיות לאיבר וחלקן כלליות יותר ופוגעות במספר איברים בגוף. מחלה אוטואימונית מתאפיינת בחדירה של לימפוציטים מסוג T לרקמה הפגועה ההורגים תאים וגורמים לנזקים שונים, כגון הצטברות חומרים מזיקים המובלים לכיוון הרקמה למטרת הרס ופגיעה בתפקודה התקין. ברוב המקרים עדיין לא ידועה הסיבה להתנהגות זו של מערכת החיסון.
במקרים מסוימים קיימת נטייה גנטית מולדת לפיתוח מחלות אוטואימוניות, כאשר רובן נובעות ממספר גנים שונים ולא מגן יחיד. קיימת גם השפעה של גורמים סביבתיים על התפרצות מחלות אוטואימוניות, וניתן לראות זאת בשוני של שכיחותן של מחלות שונות כתלות באזור גאוגרפי.
מחלות אוטואימוניות הן לרוב חשוכות מרפא, וגם הגורמים להן ברובם אינם ידועים. הטיפול הוא בעיקר סימפטומטי – טיפול המנסה להקל על התסמינים, אך אינו מתיימר לרפא את המחלה. עם זאת, קיימים מספר טיפולים חדשניים אשר נמצאים בפיתוח, שמטרתם היא להחזיר למערכת החיסון את יכולתה להגיב בצורה מאוזנת ללא הרס עצמי של גוף החולה
מחלות אוטואימוניות נפוצות.
נכון ל-2022, קרוב-ל 100 מחלות אוטואימוניות סווגו. חלקן משויכות לאיברים ספציפיים, אחרות מבוטאות במערכות רבות בגוף.
בין המחלות הנפוצות ביותר נמצאות:
גורמים למחלות אוטואימוניות.
גורמים גנטיים.
מרכיבים גנטיים משפיעים על הסיכוי לחלות במחלה אוטואימונית, כאשר שינויים גנטיים יכולים להביא לשינוים בתאי הגוף ובכך להוביל לפגיעה במערכת החיסון. בנוסף, ישנם שינויים גנטיים המשפיעים ומתפשטים לאיברים רבים בגוף ולאו דווקא מתמקדים באיבר אחד. מוטציות אלו נעשות יותר נפוצות במשפחות בעלות רקע היסטורי של בעיות גנטיות.
דוגמה לכך היא תסמונת סוסק, כאשר בעיה במערכת החיסון גורמת לתקיפה של כלי דם קטנים המובילים אל מערכת השמיעה, אל העיניים ובעיקר למערכת העצבים במוח.
הגורמים הגנטיים נחלקים לכמה סוגים. ראשית, שינוי גנטי המשפיע על המערכת החיסונית באופן כללי ובכך חושף את האדם לבעיות רחבות יותר, (לאו דווקא מחלה אוטואימונית אחת). בנוסף, ביטוי לקוי של הגנים מוביל לאנטיגנים שאינם עושים את תפקידם כראוי ובכך זיהוי תאי T בגוף נפגע.
גורמים סביבתיים.
שינויים סביבתיים כמו חשיפה מוגברת לרעלים או אורח חיים שונה מהרגיל לכל אדם יכולים לגרום באופן ישיר או עקיף לשינויים ברמת הביטוי של גנים מסוימים, ובכך לגרום למחלה אוטואימונית.
דוגמה לכך היא חשיפה מוגברת לכספית. באזורים בהם מתבצעת פעילות ענפה של שריפת פחם וכרייתו, זו מובילה לשחרור כספית לאטמוספירה ובכך גוברת החשיפה באזורים אלה. חשיפה זו יכולה לגרום לזירוז תהליכים כימיים בגוף המתאפיינים בשינויים בהרכבים חלבוניים בגוף דבר שעלול להוביל לבעיות גנטיות.
שכיחות גבוהה של מחלות אוטואימוניות בנשים.
לאורך השנים נמצאה שכיחות גבוהה יותר של מחלות אוטואימוניות אצל נשים לעומת אצל גברים. למשל, במחלת הזאבת, שהיא מחלה אוטואימונית, כ-90% מהחולים הן נשים. הסיבה העיקרית לכך היא שבאופן טיפוסי, התגובה החיסונית אצל נשים חזקה יותר בהשוואה לגברים. השוני מתבטא בשחרור של כמות גדולה יותר של נוגדנים בעת תגובה חיסונית בקרב נשים.
בספטמבר 2019, מחקר שנערך באוניברסיטת בן-גוריון ופורסם בכתב העת Nature מצא הבדלים משמעותיים במנגנוני המערכת החיסונית של נשים לעומת אלו של גברים. המחקר בוצע על עכברים ובדק תאי זוויג זכריים ונקביים. ההבדל העיקרי שנמצא היה בתא מאקרופאג' שתפקידו לפנות גורמים שונים בגוף שעלולים לגרום זיהום. אצל נקבות העכברים שנבדקו, תאי המאקרופאג' היו פעילים יותר בתגובה לגורם מזהם, ודבר זה נמצא גם כקשור לתהליכים אוטואימוניים שמתבצעים בגוף וגורמים למחלות אוטואימוניות
טיפול במחלות אוטואימוניות.
הטיפול במחלות אוטואימוניות הוא מורכב עקב המגוון הרחב של המחלות וריבוי הגורמים המשפיעים עליהן. בנוסף, חלק גדול מהטיפולים במחלות אוטואימוניות מלווים בתופעות לוואי. הטיפולים במחלות אוטואימוניות לרוב כוללות שילובים שונים של תרופות אנטי-דלקתיות, תרופות מדכאות מערכת חיסון, סטרואידים, ובמידת האפשר תרופות ממוקדות ובהן נוגדנים חד-שבטיים שמטרתם להרוס מולקולות דלקתיות או נוגדנים ותרופות שונות המיועדות לווסת את החלוקה הבלתי מבוקרת של תאי מערכת החיסון.
בטבלה הבאה מוצגים מספר חומרים המשמשים לטיפול במחלות אוטואימוניות, חלק מהמחלות אשר בדרך כלל מטופלות בטיפול זה, השפעת הטיפול וחלק מתופעות הלוואי העלולות להיגרם בעקבותיו:
גישה חדשנית לטיפול.
הגישה החדשנית ביותר לטיפול במחלות אוטואימוניות דוגלת בשימוש בחומרים ביולוגיים בעלי השפעה נקודתית יותר, במקום לדכא את כלל מערכת החיסון. באופן כללי, המטרה בטיפול במחלות אוטואימוניות לפי גישה זו היא להחזיר למערכת החיסון את סבילותה, את היכולת שלה למנוע השמדה של תאי הגוף כתוצאה מפעילות יתר. מספר טיפולים כאלו נמצאים בשלבי פיתוח וטרם אושרו לשימוש בבני אדם, כולל טיפול באמצעות תאי גזע. אחת השיטות החדשניות שכברן אושרה לשימוש עבור מספר מחלות כוללת שימוש בנוגדנים חד-שבטיים אשר חוסמים חלבוני בקרה המשפיעים על חלוקת התאים של מערכת החיסון.
זאב גיורא
יולי נובק
יולי נובק (נולדה ב-12 במאי 1982) היא עורכת דין ואקטיביסטית ישראלית, מנכ"לית ארגון "שוברים שתיקה" בין השנים 2012–2017.
ביוגרפיה.
יולי נובק נולדה ב-1982 בתל אביב וגדלה ברמת גן, בת לאב איש עסקים ולאם קצינה במפקדת קצין חינוך ראשי. יש לה שלושה אחים. שירתה בצה"ל במשך חמש שנים כקצינת מבצעים בחיל האוויר. למדה לתואר ראשון ושני במשפטים במסגרת התוכנית הבין-תחומית לתלמידים מצטיינים ע"ש עדי לאוטמן באוניברסיטת תל אביב, התמחתה בפרקליטות המדינה והוסמכה כעורכת דין.
נובק כיהנה כמנכ"לית ארגון "שוברים שתיקה" בין השנים 2012–2017, במהלכן התמודדה עם קמפיין דה-לגיטימיזציה נגד הארגון, שהוביל למתקפה של מוסדות המדינה והציבור הישראלי עליו. הפולמוס סביב הארגון למעשה לא נגמר, וממשיך גם כיום.
באוגוסט 2017 סיימה את תפקידה ועזבה את "שוברים שתיקה" וגם את ישראל, במטרה לטייל בעולם ולעבד את מה שעברה בשנותיה בתפקיד. לאחר כמה שנים של נדודים, באיסלנד, בפורטוגל, באירלנד ובדרום אפריקה, במהלכן החלה לכתוב ספר אוטוביוגרפי על חוויותיה, חזרה לישראל. בינואר 2022 יצא לאור ספר הביכורים שלה, "מי את בכלל", בהוצאת ספרי עליית הגג והוצאת ידיעות אחרונות, העוסק בתקופת כהונתה בתפקיד, ובשנים שעברו מאז.
בעבר שמשה חברת דירקטוריון חוש"ן - חינוך ושינוי.
קישורים חיצוניים.
על ספרה:
קלע שלמה
טום החתול
תומאס "טום" החתול (באנגלית: Thomas "Tom" Cat) הוא דמות בדיונית ואחד משני הגיבורים הראשיים (לצד ג'רי העכבר) בסדרת סרטי ההנפשה הקצרים של מטרו גולדווין מאייר "טום וג'רי", שנוצרו במקור על ידי ויליאם האנה וג'וזף ברברה.
טום הוא חתול בית מואנש כחול/אפור, אשר נוטה להיות חמדן, עצלן, ואנוכי. טום הוא האויב המושבע של ג'רי העכבר. כמעט בכל פרק, טום רוצה ללכוד את ג'רי. על אף שטום נחוש במיוחד להצליח בכך, ועל אף שהוא משקיע בכך אנרגיה רבה, טום לעולם לא מצליח ללכוד את ג'רי. טום מושפל על ידי ג'רי לעיתים רבות, אבל הוא אף פעם לא מוותר ותמיד ממשיך לנסות.
אף על פי שרבות מדמויות המשנה מדברות, טום וג'רי ממעטים לדבר.
הופעת הבכורה של הדמות הייתה בסרטון ההנפשה הקצר של MGM משנת 1940 בשם "Puss Gets the Boot". בהופעת הבכורה של הדמות הוא כונה "ג'ספר". שמו שונה ל"טום" החל מההופעה השנייה של הדמות בסרטון "The Midnight Snack".
דיבוב.
להלן השחקנים אשר דיבבו את הדמות לאורך השנים:
מרדכי לוי
מרדכי לוי תלמי הוא ספורטאי ספורט נכים, שחקן כדורשער בנבחרת העיוורים של ישראל לשתי אולימפיאדות.
ביוגרפיה.
לוי נולד וגדל בדגניה, התגייס לשירות צבאי בשנת 1974 ושירת בחיל השריון. הוא הוכשר כמפקד טנק וכקצין שריון ושירת בבסיס צאלים.
באוקטובר 1976 נפצע במהלך תאונת אימונים, בעקבותיה נקטעה ידו השמאלית והוא איבד את מאור עיניו. הוא עבר שיקום בבית החולים תל השומר ולאחריו החל להתאמן בבית הלוחם והיה חבר נבחרת הכדורשער איתה התחרה באולימפיאדת הנכים ארנהם (1980) וב.
בסוף שנות השבעים לוי סיים קורס תכנות מחשבים בטכניון ועבד כשבע שנים ביחידת המחשוב של מפעלי הקיבוצים. בשנת 1987 חזר לשירות קבע ביחידת המחשוב של אגף כח אדם ולאחר מכן כמפקד מדור המחשוב של המשטרה הצבאית. את שירותו סיים בדרגת סגן אלוף לאחר 16 שנים ובמשך עשור עבד באגף מערכות מידע של חברת נמלי ישראל.
לוי פעיל בהנהגת ארגון נכי צה"ל והוא חבר ההנהלה של הספרייה המרכזית לעיוורים. מלבד לימודי התכנות הוא בוגר לימודי מנהל עסקים בקריה אקדמית אונו, תואר ראשון בתולדות ארץ ישראל באוניברסיטת תל אביב ותואר שני בתולדות ישראל באוניברסיטת בר-אילן.
לוי נשוי ואב לארבעה.
ג'רי העכבר
ג'רי העכבר (באנגלית: Jerry Mouse) הוא דמות בדיונית ואחד משני הגיבורים הראשיים (לצד טום החתול) בסדרת סרטי ההנפשה הקצרים של מטרו גולדווין מאייר "טום וג'רי", שנוצרו במקור על ידי ויליאם האנה וג'וזף ברברה.
ג'רי הוא עכבר בית אנתרופומורפי חום. ג'רי הוא האויב המושבע של טום החתול. כמעט בכל פרק, טום מבקש ללכוד את ג'רי. על אף שטום נחוש במיוחד להצליח בכך, ועל אף שהוא משקיע בכך אנרגיה רבה, טום לעולם לא מצליח ללכוד את ג'רי. טום מושפל על ידי ג'רי לעיתים רבות, אבל הוא אף פעם לא מוותר ותמיד ממשיך לנסות ללכוד את ג'רי.
אף על פי שרבות מדמויות המשנה מדברות, טום וג'רי ממעטים לדבר.