כתבניות - חיל הים כמו יתר הצבא מתנהל עם חומר כתוב. ספרי הפעלה, הוראות קבע, פקודות שגרה עד תחילת שנות ה-90 הודפסו במכונות כתיבה. על כל שגיאה היה צריך להדפיס מחדש את כל הדף. חיילות במשרדי היחידות ובמטה רכשו מיומנות הדפסה במכונה. למדו לפענח את כתב היד של מפקדיהן.
קצינות ח"ן חיליות.
ביולי 1948 הוקם מערך הח"ן החילי בפיקודה של שושנה זנדבנק. אשר פעלה למען החיילות. אחת ההצלחות שלה היה הזכות ללבוש את מדי החיל הכחולים ומדי החג הלבנים במקום מדי החאקי של צה"ל הגדול.
תפקיד קצינת ח"ן היה קיים ביחידות בחיל הים מקום המדינה ועד שנת 2001. כשחיל הנשים בוטל על ידי הרמטכ"ל שאול מופז. קצינת הח"ן הייתה הכתובת העיקרית לטיפול בנושאי תנאי שירות ויישוב סתירות בין צורכי השירות ואפשרויות האישה לקיים הלך חיים תקין. הקצינה שימשה ככתובת לחיילות המשרתות ביחידה ולמפקד היחידה להבנת הצרכים וקבלת סיוע מידי.
רשימת קצינות הח"ן החיליות
במטה ויחידות חיל הים.
מרבית הנשים ביחידות ומטה החיל הים ממלאות תפקידים בנושאי כוח אדם. נראה כי התחום הזה מאפשר להשיג צורכי החיל תוך התחשבות בפרט.
במערך הגילוי החופי.
באמצע שנות הששים הוברר הצורך המבצעי באבטחת חופי המדינה נגד חדירות עוינות נפרשו תחנות מכ"ם לחוף הים התיכון, מפרץ אילת ומפרץ סואץ. התחנות אוישו על ידי חיילות בשירות חובה שעברו הכשרה למקצוע "מוכ"ם חוף" בקורס של חודשיים בבה"ד חיל הים. בשנות ה-80 שונה שם המקצוע ל"בקרית שליטה". בקריות שליטה רכשו ניסיון ונעשו אחראיות משמרת. חלקן המשיכו בשירות קבע עברו קורס קצינות והשלמה חילית ונעשו מפקדות תחנה. מתוכן ראוי לציין את סרן יפה אורי, שהייתה מפקדת תחנת חיפה ובשנת 1980 הורחבה סמכותה כמפקדת "מערך דרום" עד תחנת גבעת אולגה.
הבקריות עובדות במשמרות ומקיימות תצפית על מכשירי המכ"ם ואמצעי ראיית הלילה. כושר ההבחנה הסבילות וההתמדה של החיילות מאפשר לקבל תמונה מלאה על המתרחש בים בקרבת החוף הישראלי. מדריכות ומכוונות את ספינות פלגות הבט"ש ליירט כלי שיט ושחיינים עוינים. המשרתות במערך השליטה זכו לכינוי "העיניים של המדינה" והן מושא לכבוד ולהערכה. מרבית החדירות מן הים שלא צלחו, נמנעו הודות לעשייתן של לבקריות השליטה.
בשנות השבעים אויישו תחנות מכ"ם החוף של בסיס אשדוד בחיילות, מתחנת אל עריש ועד מגדל שלום. האיוש התקבל תחילה בספקנות אך זכה להצלחה.
בתפקידים טכניים.
מספנת חיל הים מפעילה נשים בתחזוקת מערכות כל השיט, במעבדה לכימיה ובחיווט אלקטרוניקה.
בהדרכה.
בסיס ההדרכה של חיל הים נהנה משירות נשים במפקדת הבסיס ובתי הספר כמו יתר היחידות. מתקני ההדרכה הממוחשבים אפשרו לחיילות לבוא לידי בטוי. התפקידים במאמנים השונים נעשו מבוקשים והחיילות משרתות בהם לאחר מיון קפדני.
להקה ומקהלה.
כמחצית מחברי להקת חיל הים היו חיילות בצבא חובה אשר נבחרו לתפקידיהן לפי קריטריונים מיוחדים בכושר זמרה ומשחק. חלקן המשיכו בקרירה ונעשו מפורסמות - ביניהן ריקי גל, רבקה זהר, חיה ארד ונטע ברזילי.
מדי פעם הוקמה לצורכי אירועים שונים מקהלת חיל הים, שהורכבה בעיקר מחיילות.
אזרחיות עובדות צה"ל.
מספר תפקידים בחיל הים אוישו על ידי נשים שלא נחשבו כחיילות. בדרך כלל היו אלה תפקידים מיוחדים שדרשו ניסיון רב בנושא. תפקיד אזרחית אפשר שהנושא יקבל טיפול יעיל ביותר. אלינא קרמר שהחלה בשנת 1946 כמנהלת ספרית חיל הים נעשתה מפקדת מרכז מידע והכניסה את המחשוב לנושא. ליאת לרר שהחלה בשנת 1978 בתפקיד ראש מדור היסטוריה המשיחה בתפקיד עד שנת 2008. בזכות תיקי המבצעים והסיכומים השנתיים נעשה בסיס לזיכרון התרחשויות שונות בהיסטוריה של חיל הים. זהבה זוהר כמנהלת שייטת הצוללות החזיקה בתפקיד עד 2018.
בדרגות בכירות.
מעורבות בחברה - מתוך הנשים ששירתו בחיל הים המשיכו ונעשו מעורבות בחברה:
בדרגות בכירות - מבין הנשים ששירתו בחיל הים יש ציין כאלה שעשו שירות מיוחד או הגיעו לדרגות בכירות בצה"ל.
משפחות אנשי הקבע.
משפחות ובעיקר נשי אנשי הקבע בחיל הים היוו מעגל תמיכה חשוב. מפקד חיל הים בנימין תלם הנהיג נוהג שלפיו, בכל העלאה בדרגה תהיה נוכחת אשת איש הקבע והיא משתתפת בהתקנת הדרגה על הכותפת.
הנשים היו מעורבות במקרים של הצבה מחוץ למדינה. לעיתים, נשים שהצטרפו לבעליהן בשירות ארוך בחו"ל מילאו תפקיד נוסף כ"בית רחוק מהבית" לצוותים. כך אסתר טבק, אשתו של משה טבק, תפקדה ביחס לצוותי ספינות הסער בשרבורג וכך בלה שדמון, תפקדה ביחס לצוותי הצוללות בטולון.
במשך השנים נערכו מדי פעם הפלגות מיוחדות לאירוח המשפחות.
בהשקת אנייה.
בחיל הים תפקיד סמלי השמור לנשים בהתאם למסורת הימית, לפיה בעת השקת אונייה חדשה משיקים בקבוק ומכריזים על שם האונייה. מפקד חיל הים בוחר ומעניק את הכבוד לאישיות נשית לבצע את השקת הבקבוק וקריאת השם. כך הוזמנה ראש הממשלה גב' גולדה מאיר ב-19 בפברואר 1973 להשיק את אח"י רשף בפיקודו של מיכה רם במספנות ישראל. סוניה פרס, אשת שר התחבורה והתקשורת שמעון פרס, השיקה ב-23 באוגוסט 1973 את אח"י קשת בפיקודו של אלי רהב. בשנת 1990 השיקה גב' אורה הרצוג, אשת הנשיא חיים הרצוג, את אח"י חץ (סער 4.5) ספינת נירית ראשונה בפיקוד אהוד סביון.
תנאי שירות.
חלק מהמשרתות בחיל היום היו ב"". הגיעו בבוקר ליחידה ויצאו בערב. במרבית היחידות היו מגורי נשים בבניין נפרד מהמגורים לגברים. בתחנות התצפית ומקומות בהן נעשו משמרות היו גם חדרי שינה. בבסיס חיפה הצורך במגורי נשים הועלה בשנת 1980 והוקצתה קומה עליונה במבנה המגורים של שייטת הצוללות.
מדיניות ביחס להריון ולנישואין בקרב חיילות.
חיילות הרות בשירות קבע קיבלו את התנאים המקובלים בישראל של חופשת היריון. במשך שנת החופשה נשמר מקום העבודה בחיל הים, לאו דווקא באותו תפקיד שחייב מחליפה. משך שירותה של חיילת בשירות חובה שנישאה או נכנסה להיריון קוצר.
מצבי לחץ.
בסיס מפרץ שלמה.
בתקופה שלאחר מלחמת ששת הימים עד לפינוי סיני בעקבות הסכמי הפסקת האש עם מצריים החזיק חיל הים יחידות בחופי סיני והגדולה שבהן בבסיס מפרץ שלמה. השירות בזירת ים סוף בכלל ובשארם א-שייח' בפרט יצר בעיה לשירות הנשים בחיל הים. תנאי הים הרגוע, המים הצלולים והאלמוגים, משכו לבילוי. המרחק יצר הפרדה בין אנשי הקבע המשרתים ובין משפחותיהם שנשארו במרכז הארץ או באילת. הנוכחות הצמודה יצרה רומנים מזדמנים מעל למקובל בישראל של אותם שנים. הזמן הפנוי הרב מחוץ לשעות הפעילות הופנה למסיבות. על רקע זה הייתה משיכה רבה לשירות חובה לנשים וגברים באזור.
בתקופה שלפני מלחמת יום הכיפורים, על רקע טיפולה המסור בחיילת חובה שנכנסה להריון, נדרשה קצינת הח"ן לעזוב את הזירה. מפל"ג כוח האדם אמנון בן ציון התמודד עם מצב שבו נמצא ללא קצינת ח"ן ודרש באופן דחוף קצינה. הוא קיבל את דיטה ניב שהואילה רבות.
תקיפות מיניות.
בשנת 1977 דיווחה נגדת בשירות קבע, מנהלת מרפאה בבה"ד חיל הים, כי מפקד חיל הים מיכאל ברקאי אנס אותה. ברקאי הועמד למשפט צבאי בפני הרכב שכלל את האלוף במילואים חיים הרצוג, ושני שופטים אזרחים שקבלו דרגות ייצוג של אלוף לצורך המשפט. בנובמבר 1978 הושעה ברקאי מתפקידו כמפקד חיל הים עד סיום משפטו. בפסק הדין, שניתן בינואר 1979, זוכה ברקאי מכל סעיפי האישום. השופטים קבעו כי אף שהם מאמינים לגרסתה הבסיסית של החיילת שברקאי תקף אותה וניסה לאנוס אותה, הם אינם יכולים להרשיעו, הואיל ובאותה עת נדרשה על פי הפסיקה ראיה מסייעת לכך שברקאי הוא שתקף את החיילת, לצורך הרשעה באונס. השופטים דחו כבלתי מהימנה את גרסתו המכחישה מכל וכל של הנאשם. הרמטכ"ל רפאל איתן ושר הביטחון עזר ויצמן לא אישרו את חזרתו של ברקאי לתפקיד. ואף דחו את המלצותיו לגבי מחליפו.
באוקטובר 2019, נחשפה שורה של טענות על הטרדות מיניות כנגד שי אלבז בהיותו מפקד שייטת 13 כלפי פקודותיו עשר שנים קודם לכן. תא"ל אלבז שהיה מועמד לתפקיד ראש מספן המטה נאלץ לפרוש לאלתר משירותו בצה"ל. בשל משך הזמן שחלף ונוכח העובדה כי לא נתקבלה תלונה רשמית נגדו, צה"ל לא בדק את הטענות.
צוינו לשבח.
טוראית אורית טאפט צוינה לשבח על ידי מפקד חיל הים עמו איילון על גילוי תושיה ושליטה בסיוע לנפגעים בכפר דרום מאי 1995.
רס"ן כרמית דוכן אשכנזי מפל"ג כח אדם בשייטת 13 זכתה לקצינה מצטיינת בשנת 2003.
רב"ט דינה אלייב ממפקדת חיל הים, מצטיינת נשיא לשנת 2013. אחראית ומקצועית משמשת דוגמה ומופת למרות קשיי נגישות
רב"ט נועה טייטל בקרית שליטה שמנעה את פיגוע החדירה לחוף זיקים. זכתה להערכה ממפקד חיל הים על כך שב-8 ביולי 2014, במהלך משמרתה זיהתה סימנים שהעידו על ניסיון של חולית מחבלים לנחות בחוף הים בסמוך מאוד לקיבוץ זיקים. מסרה את המידע למפקדי המוצב וכיוונה ובכך סייעה להשמדת המחבלים שנחתו בחוף.
אבדות.
טר"ש אורית לביא מבית עובד, פקידה יחידתית בפלגת הטרפדות 914 באשדוד, נהרגה ב־12 באוגוסט 1968, בתאונה עם רכב היחידה בכביש החוף בדרכם לחתונה.
קוף עכביש לבן-פנים
קוף עכביש לבן-פנים (שם מדעי: Ateles belzebuth) הוא מין של פרימט מהמשפחה קופי עכביש, החי ביערות הגשם הטרופיים של צפון אמריקה הדרומית. הוא מצוי בסכנת הכחדה בטבע עקב ציד והרס בית גידולו המיוער.
קוף זה הוא שוכן עצים מובהק בעל מבנה גפיים גמישות הנעות ביעילות בין ענפי העצים, נוסף על זנב לופת ייחודי. צבע פרוותו הוא חום כהה עד שחור, בעיקר מאחורי הראש ובגפיים, הפנים אפורות בהירות עם כתב צהוב על המצח והבטן לבנה ומעט צהובה. אורך הקוף 34 עד 58 סנטימטרים, אורך הזנב הארוך 61 עד 88 סנטימטרים, ומשקלו 7 עד 10 קילוגרם, כשהזכרים מעט יותר גדולים מהנקבות.