יוסף נולד ב-29 בינואר 1988 בירושלים. למד בתלמוד תורה דרך תבונה, בישיבה קטנה אמרי נועם ובישיבת תורה אור. הוסמך לרבנות דרך מכון לימודי דעת (פרחי שושנים). בשנת 2007 החל לעבוד בישיבת "אור תורה" במקסיקו, ובמקביל היה לסופר צללים לרבנים באמריקה הלטינית. למד לתואר ראשון בהיסטוריה באוניברסיטה הפתוחה, ולתואר שני במדעי הרוח והחברה ב-Instituto internacional de estudios globales, וב-2018 קיבל תואר דוקטור לשם כבוד מאוניברסיטת Alfa y omega בוייארמוסה.
בשנת 2012 החל לשמש מרצה בקהילה היהודית בבוגוטה, וב-2013 מונה לרבה של העיר סנטיאגו דה קאלי.
ב-2015 מונה לרב הראשי של גואטמלה. במהלך שנותיו כרבה של גואטמלה מיסד קשרים עם הקהילה האוונגליסטית בגואטמלה, וכן חיזק את הקשר בין הממשל לבין הקהילה. בשנת 2017 היה שותף לתהליך הקמת סניף זק"א בגואטמלה. בשנת 2018 היה שותף לתהליך העברת שגרירות גואטמלה בישראל לירושלים. לאחר התפרצות הר הגעש פואגו ביוני 2018, החל גרמון בפעילות הומניטרית רחבת היקף, שכללה גיוס כספים לטובת סיוע לנפגעים, הקמת שכונת מגורים לטובת עקורים, חלוקת למעלה ממיליון ק"ג מזון לנפגעים ופעילויות הומניטריות רבות נוספות. בשנת 2019 סיים את תפקידו כרב הראשי בגואטמלה, אך המשיך לשמש בתפקיד מפקד זק"א באמריקה הלטינית, וכן מוביל את ארגון "הקואליציה ההומניטרית", אשר פועלת לחלוקת מזון, תרופות, ביגוד וצרכים נוספים לנזקקים ברחבי העולם, ובעיקר באמריקה הלטינית ובאפריקה. בנוסף, מרצה גרמון ברחבי אמריקה הלטינית לקבוצות שונות מדתות שונות, וקורא לאחדות ולגישור בין הדתות השונות.
שימש כראש משלחת של תוכנית "עמיאל בקהילה", באמריקה הלטינית.
בשנת 2021 נבחר על ידי JNS לאחד מארבעים המנהיגים המשפיעים באמריקה הלטינית על היחסים בין ישראל לאמריקה הלטינית.
גרמון כתב שלושה ספרים בנושאים שונים הנוגעים ליהדות, פילוסופיה ועל הסכסוך היהודי-ערבי.
ארנה פרידמן
ארנה יוז'ף פרידמן (בהונגרית: Friedmann Ernő József; בודפשט, 1 באוקטובר 1883 – 1944) היה עורך דין יהודי-הונגרי, סופר של ספרות מקצועית משפטית, פרופסור באוניברסיטה, חבר האקדמיה ההונגרית למדעים שניספה בשואה.
ביוגרפיה.
ארנה פרידמן נולד במשפחה יהודית כבנם של אוטו פרידמן בנקאי ושל דבורה שווייצר. לאחר לימודי משפטים בהונגריה עסק בעריכת דין משנת 1908 ומשנת 1911 שירת במשרד הדת והחינוך הציבורי של ממלכת הונגריה (במסגרת האימפריה האוסטרו-הונגרית), שם עסק בסוגיות רפורמות בחינוך המשפטי. בין השנים 1912–1917 היה פרופסור למשפט רומי באקדמיה למשפטים בקושיצה, בין השנים 1917–1920 היה פרופסור באוניברסיטה הטכנולוגית של בודפשט, ואחר כך עבד שוב כעורך דין פרטי. בין השנים 1933–1939 היה העורך האחראי של היומון מאדיאר הירלאפ (Magyar Hírlap). הוא שיתף פעולה עם הלקסיקון המשפטי ההונגרי וערך את הסדרה שכותרתה "עבודות משפט פלילי". לאחר כיבוש הונגריה על ידי הוורמכט (מבצע מרגרטה) בשנת 1944 הוא גורש כנראה למחנה השמדה ואין עליו יותר מידע.
מוריץ סילאשי
מוריץ סילאשי (במקור עד 1881 זוננפלד, בהונגרית: Szilasi Móric; מזסילאש, 20 באוקטובר 1854 – קלוז', 15 במאי 1905) היה דוקטור לפילוסופיה יהודי-הונגרי, פילולוג קלאסי, בלשן, מומחה לשפות פינו-אוגריות, פרופסור באוניברסיטה, חבר נספח של האקדמיה ההונגרית למדעים (1902).
ביוגרפיה.
מוריץ סילאשי סיים את לימודיו התיכוניים בווספרם ובסקשפהרוואר, את לימודיו האקדמיים באוניברסיטת בודפשט (ביום שמו אוניברסיטת אטווש לוראנד) כתלמידו של יוז'ף בודנץ, ואחר כך במשך שנה למד בלשנות שפות הודו-אירופיות ופילולוגיה קלאסית באוניברסיטאות בגרמניה. כשחזר להונגריה הפך למורה בתיכון למשך תקופה ארוכה ברובע 7 בבודפשט. לאחר הקמת מכללת אטווש יוז'ף, הוא הפך למורה בכיר של הסטודנטים לשפות במכללה ונבחר גם לחבר בוועדת הבלשנות של האקדמיה ההונגרית למדעים. בשנת 1881 שינה את שם משפחתו זוננפלד לסילאשי. בינתיים הוא התוודע לבלשן גאבור סרוואש, שהשפיע גם על התפתחותו המדעית. הוא נבחר כחבר נספח באקדמיה ההונגרית למדעים ב־9 במאי 1902. ב-13 ביולי 1903 מונה לפרופסור מן המניין לבלשנות הונגרית ולבלשנות השוואתית באוניברסיטת קלוז'-נאפוקה, שם לימד ובשנים 1905–1906 נבחר לדיקן הפקולטה לפילוסופיה. הוא היה חבר בוועדה הלאומית לבחינות מורים בבית הספר התיכון, מורה במכון להכשרת מורים בתיכון, וחבר נספח של האגודה הפינית-אוגרית בהלסינקי.
מאמריו הופיעו, בין השאר:
משפחתו.
מוריץ סילאשי נולד במשפחה יהודית כאחד מילדיהם של הסוחר ליפוט זוננפלד ושל רֵזִי אַבֶּלֶס. ילדיו היו: הפילוסוף וילמוש סילאשי, בשקה סילאשי, קלרה סילאשי, נונוש סילאשי, פרנץ סילאשי (עורך דין), בורישקה סילאשי, ינה סילאשי (רופא).
מלוויל ברגהיים
מלוויל ברגהיים (1813–1890) היה יהודי מומר, מצלמי ארץ-ישראל הראשונים ובנקאי בארץ ישראל.
קורות חיים.
ברגהיים נולד כיהודי בשוורונץ במחוז פוזנן שבפרוסיה וב-1834 עבר לאנגליה. באנגליה המיר את דתו לנצרות ולמד רוקחות. ארגון מסיונרי בשם החברה הלונדונית להפצת הנצרות בקרב היהודים שלח את ברגהיים על מנת לסייע במוסדות הרפואיים של הארגון בירושלים. כנהוג באותה תקופה הוא התלווה לרופא מטעם הארגון, אלברט גרשטמן יהודי מומר גם הוא שככל הנראה לא היה רופא במשמעותו כיום, לביקורי בית וכך הכיר את אוכלוסיית העיר.
עם מחלתו ועזיבתו את ארץ ישראל של גרשטמן, שלח המסיון רופא חדש, ד"ר אדוארד מק-גאוון, שפתח את מרפאתו בביתו של ברגהיים ב. מכאן התפתח בית החולים של המיסיון האנגלי, שלימים יהיה ברחוב הנביאים.
מתוך הכרותו של ברגהיים את העיר ואת תושביה החל לעסוק גם בסחר של שטרות והמחאות. ברגהיים פיתח את עיסוקו בכספים, הקים בנק להלוואות ב-1851 והפך לבעל אמצעים. ב-1881 הצטרף אליו בנו, סם, והוא פרש ב-1883. בנו לא נחל הצלחה בניהול הבנק ומלוויל שב לבנק ב-1885 לפעילות בבנק עם שני בניו, תימותי וכריסטופר.
כתוצאה מתהליך הקפיטולציות, שבו נהנו נתיני המעצמות בארץ ישראל מחסות מדינות, חזר לאזרחותו הפרוסית עת נפתחה בירושלים הקונסוליה הפרוסית ב-1952.
בסוף 1877 - תחילת 1878 הקים, ליד שער שכם, טחנת קמח הפועלת על קיטור הראשונה בארץ ישראל. מאחר שהיה יהודי מומר ראו בו היהודים כיהודי לטובת כשרות הקמח האיכותי שיצא מטחנתו. כלומר לבטח שמר על דיני תרומות ומעשרות.
ברגהיים בנה ב-1880 את בית ברגהיים שמהווה כיום חלק מקריית עיריית ירושלים. בניין נוסף שבנה ברגהיים, באזור רחוב הנביאים בירושלים, יהיה לימים מלון קאמיניץ שהשכיר אותו לכולל ווהלין - ירושלים.
לבנק היו חובות אבודים כולל של מוזם שפירא, אספן וסוחר עתיקות שהתאבד אחרי מכירת מגילות מזויפות לכאורה למוזיאון הבריטי. הבנק של ברגהיים פשט את הרגל אחרי כ-40 שנה ב-1892. הבנק היה ראשון בשרשרת של בנקים עם אוריינטציה גרמנית שפעלו בירושלים ובארץ ישראל.
אחרי מותו של ברגהיים ופשיטת הרגל של הבנק שהיה כבר בניהולו של תימותי נאלצה המשפחה למסור את בית ברגהיים ללורד ביוט. לימים העניק ביוט את הבית לרשות עיריית ירושלים.
ברגהיים התחתן עם מריה דורותי בתו של מומר אחר, שמעון רוזנטל. רוזנטל הסתכסך מאוחר יותר עם אדוארד מק-גאוון. לזוג נולדו מספר ילדים שחלקם נפטרו בהיותם קטנים. בתו, הנרייטה, נישאה לקונסול הגרמני בירושלים הברון פון מינכהאוזן.
מלוויל ברנהיים נקבר בבית הקברות הפרוטסטנטי בהר ציון.
קיה ריו
קיה ריו (באנגלית: Kia Rio) היא מכונית סופרמיני קומפקטית מתוצרת יצרנית הרכב קיה אשר מיוצרת משנת 1999.
ווסטר וולבס
ווסטר וולבס (באנגלית: Worcester Wolves) היא קבוצת כדורסל אנגלית מהעיר ווסטר המתמודדת בליגת העל הבריטית.
המועדון.
ווסטר וולבס הם קבוצת הכדורסל המקצועית היחידה של ווסט מידלנדס המשחקת בליגת הכדורסל הבריטית (BBL). המועדון נמצא בבעלות אוניברסיטת וורסטר ומשחקי בית ואימונים מתקיימים באוניברסיטת ווסטר ארנה המשוכללת באלפיים.
המועדון הוקם במאי 2000 ועלה במהירות בליגות, נכנס ל-BBL בעונת 2006/07 וזכה גם בגביע ה-BBL וגם בפלייאוף בשנת 2013/14 ובגביע ה-BBL בשנת 2020.
במפעלים השונים.
ווסטר וולבס שיחקו ב-3 מפעלים: גביע המדינה (הבריטי), גביע הליגה (הבריטי) וליגת העל הבריטית.
תארים.
הוולבס זכו ב-2 מתוך-3 המפעלים שבהם שיחקו: אליפות הפלייאוף (בליגת העל הבריטית) וגביע הליגה.
בית הספר לטוב ולרע (סרט)
בית הספר לטוב ולרע (באנגלית: The School for Good and Evil) הוא סרט פנטזיה אמריקאי, שמבוים על ידי הבמאי פול פייג, מבוסס על רומן באותו השם מאת סומן צ'יינני, ומופק על ידי המפיקים ג'ו רוט, ג'פרי קירשנבאום, ג'יין סטארטז, לורה פישר ופייג.
הסרט עתיד לעלות לשידור בשירות הזרמת המדיה של נטפליקס ב-21 באוקטובר 2022.
תקציר העלילה.
עלילת הסרט עוקבת אחר הרפתקאותיהן של סופי ואגתה, שנחטפות ומועברות לבית הספר לטוב ולרע, בית ספר בו התלמידות מתחלקות לשתי קבוצות – אלו הלומדות בבית הספר לטוב ואלו הלומדות בבית הספר לרע. לאחר שהן מגלות שמזלן התהפך לכאורה והן מוקמו בטעות בבתי הספר הלא-נכונים, סופי ואגתה מנסות למצוא דרך לשוב הביתה, אך מגלות שידידותן ארוכת-השנים עומדת למבחן גורלי.
הפקה.
פיתוח.