עד מלחמת ששת הימים, הייתה משימתם העיקרית של אנשי ההנדסה חסימת הגבול עם ירדן והכשרת דרכי ביטחון. ריבוי הפיגועים ביישובים הישראליים ובמתקנים האזרחיים הצריכו מיגון ומלכוד של האתרים החיוניים במרחב. על קו הגבול בין מדינת ישראל וירדן, סמוך למעבר מנדלבאום, שכנה עמדת קרב של צה"ל. העמדה הוצבה בתוך מבנה עתיק משנת 1932, שנקרא עמדת בית תורג'מן. העמדה הגנה על המעבר הסמוך ושמרה על הגבול בין המדינות. בחלק גבוה בתוך המבנה המשקיף על המעבר, נבנה על ידי היחידה הפיקודית של חיל ההנדסה פתח משוריין לתצפית.
מעבר מנדלבאום היה המעבר היחיד באזור, ולכן עברו בו לא מעט אנשים. על מנת להגן על המעבר והמבנה, היחידה ביצרה את המבנה. עם השנים נפגעה העמדה מכדורים ופגזים, שאת טביעתם ניתן לראות עד היום.
כיום פועל בעמדת בית תורג'מן מוזיאון "על התפר", ובו ניתן לבקר את עמדת התצפית ההיסטורית.
משנות האלפיים ועד היום.
בשנת 2017 התקיים ביחידה "ערב מפקדי ההנדסה לדורותיהם", בסימן "יובל לאיחוד ירושלים" במלחמת ששת הימים. בערב זה התאספו כל מפקדי היחידה מן העבר ועד לאותה שנה, והעלו אירועים מתקופת פיקודם ביחידה.
בתחילת הערב נשא אלוף פיקוד המרכז דאז רוני נומה דברי פתיחה, ובהמשך הערב הגיעו להקת פיקוד המרכז.
כיום היחידה יושבת בשני מחנות, כאשר מרבית סדר הכוחות מרוכז במתקן המגן שבמחנה ענתות (הלוגיסטיקה, השלישות, הטנ"א והביצורים), ואילו לשכת מפקד היחידה ואגף המבצעים נמצאים בפיקוד המרכז. בין היתר, באגף המבצעים של היחידה פועלים בנושאי מודיעין, מיקוש ומטענים.
מבצעים ומלחמות ישראל.
מלחמת ששת הימים.
במלחמת ששת הימים מפקדת ההנדסה הפיקודית הקצתה כוחות ואמצעי הנדסה לכוחות הלוחמים בכל הגזרות. הפעילות בעיר ירושלים כללה סיוע הנדסי קרוב לכוחות, הפעלת אמצעים מיוחדים ופינוי נפלים ותחמושת מסוכנת. בפרוזדור ירושלים - פריצת שדות מוקשים וסיוע בפריצת קו המוצבים הירדני. בגזרת ג'נין - סיוע לכוחות הפורצים וחילוץ כוחות שנתקעו במרחב קבטיה. בשטח בקעת הירדן - פיצוץ גשרי הירדן למניעה של תנועת כוחות מערבה. בתום הקרבות עסקו הפלסים בהרמת שדות מוקשים ובסיוע בהיערכות הכוחות בגבולות החדשים.
מלחמת יום הכיפורים.
משימות פיקוד המרכז במלחמת יום הכיפורים היו הגנתיות בעיקרן. הכוחות שנותרו בפיקוד נערכו להגנה בפתחי הצירים העולים מירדן. ההיערכות ההגנתית כללה הקמת ביצורים, מכשולים ועמדות לטנקים. את מרבית שדות המוקשים הניחו הפלסים בשנים שלאחר המלחמה.
מבצע "חומת מגן".
מבצע "חומת מגן" החל במרץ 2002 ונחשב לשיאה של הלחימה בטרור הפלסטיני ביהודה ושומרון. במבצע היו מעורבים שלושת גדודי ההנדסה הסדירים: גדוד 601, גדוד 603, גדוד 605, יחידת יהל"ם וגדוד ההנדסה 710 - הכפוף לחטיבה 130. המשימות ההנדסיות העיקריות כללו: פריצה ופתיחה של צירים למחנות הפליטים, התגברות על זירות מטענים, חשיפה והשמדה של מעבדות חבלה, פגיעה בתשתיות, חבלה במפקדות ובמתקני אויב, מיגון כוחות וסיוע בחילוץ נפגעים. בקרב במחנה הפליטים ג'נין הצטיינה פלוגת הצמ"ה של אוגדה 340, שהכריעה את הקרב באמצעות דחפורי D9 משוריינים.
מאז המבצע, שבו צה"ל מיגר משמעותית את הטרור בשטחי יהודה ושומרון, ישנה באזור שליטה ישראלית של צה"ל. מערך ההנדסה בפיקוד המרכז לוקח חלק ביציבות הביטחונית בשטח זה. האיומים הביטחוניים בשטח מציבים אתגר הנדסי הולך ומתפתח, המחייב מענה יעיל ורלוונטי.
הלחימה בטרור.
מסוף שנות ה-80 הפך נושא המאבק בטרור הפלסטיני לאתגר המרכזי של פיקוד המרכז ושל מפקדת ההנדסה הפיקודית.
מפקד הנדסה פיקודי.
יחידות ההנדסה המרחביות של גזרת פיקוד המרכז (רובן במרחב הבקעה, העמקים ואיו"ש), כפופות למהנ"פ (מפקד הנדסה פיקודי), הכפוף מקצועית לקהנ"ר (קצין הנדסה ראשי).
חוק חופשה שנתית
חוק חופשה שנתית, תשי"א-1951 הוא חוק הקובע את ימי החופשה להם זכאים כלל העובדים השכירים, בהתאם לוותק שצברו במקום עבודתם והיקף משרתם.
היסטוריה חקיקתית.
חוק החופשה השנתית נחקק ב-1951 על מנת לקבוע ימי חופשה לעובדים המגיע להם על פי חוק זה.
החוק השתנה ועודכן מספר פעמים במהלך ההיסטוריה החקיקתית שלו עקב התנגשות עם חוקים אחרים. השינוי המשמעותי האחרון נחקק בשנת 2016, אז הוחלט להעלות את מינימום ימי החופש לשכירים.
מבנה החוק.
פירושים.
"החופשה" פירושו – חופשה שנתית המגיעה לעובד על פי חוק זה;
"מפקח עבודה" פירושו – מפקח, כמשמעותו בפקודת מחלקת העבודה, 1943;
"עובד בשכר" פירושו – עובד שגמול עבודתו, כולו או חלקו, משתלם שלא על בסיס של חודש או תקופה ארוכה מזו;
"קרן חופשה" פירושה – קרן חופשה ששר העבודה הקימה או הסמיכה על פי סעיף 18;
"שנת עבודה" פירושו – פרק זמן של שנים עשר חודש, שתחילתו אחד בינואר של כל שנה.
בואינג 9–787
בואינג 737–800
קש&quot;ס
בואינג 8–787
בואינג 200–737
בואינג 700–737
בואינג 200–767ER
בואינג 200–767
בואינג 787
כדורגל באולימפיאדת טוקיו (2020)
אולימפיאדת טוקיו (2020) נערכה בטוקיו, יפן. תחרויות הכדורגל החלו ב-21 ביולי 2021 והסתיימו עם משחק הגמר ב-7 באוגוסט 2021. בטורניר הגברים השתתפו 16 נבחרות, ובטורניר הנשים השתתפו 12 נבחרות לאומיות. לאור מגפת הקורונה הוחלט על ידי הוועדה המארגנת של המשחקים והוועד האולימפי הבינלאומי לדחות את מועד המשחקים מקיץ 2020 לקיץ 2021, אך עם זאת הוחלט כי לא יהיה שינוי בשם המשחקים.
נעים מאוד
נעים מאוד הוא סינגל של הזמר הישראלי סטפן לגר, אשר יצא לאור ב-18 באפריל 2021, על ידי חברת התקליטים D Music. השיר נכתב על ידי לגר, רון ביטון, לירז "סטטיק" רוסו וירדן "ג'ורדי" פלג, והופק על ידי האחרון.
רקע וכתיבה.
באוקטובר 2020 פורסם סרטון באתר יוטיוב בו הרב רונן שאולוב מכנה את לגר "גוי מסריח", בעקבות השיר המשותף של לגר והזמר איתי לוי, "רק בנות", שספג ביקורות עקב תוכנו. לדבריו הגיב לגר כי "בן אדם במעמד כזה, שמלמד על דת ערכים עושה בדיוק ההפך ממה שהוא מציג". "נעים מאוד" נכתב בעקבות דבריו של שאולוב ועוסק בשוויון בין אנשים ומעביר ביקורת על גזענות.
וידאו קליפ.
הווידאו קליפ של השיר, אשר פורסם לצד הסינגל, בוים על ידי דורון סרי. בקליפ, שתואר על ידי גופי התקשורת כהומוריסטי, לגר מוצג בתור דמויות שונות המייצגות את החברה הישראלית, כשלבסוף חוזר להופיע בדמותו.
הצלחה.
בשבוע הראשון לצאתו, הגיע השיר למקום הרביעי במצעד השבועי של מדיה פורסט, עם 78 השמעות בתחנות הרדיו בישראל.
גד קרול
מצעד הסינגלים האירי
מצעד הסינגלים האירי (באנגלית: Irish Singles Chart) הוא מצעד הסינגלים הרשמי של אירלנד, המפורסם מדי שבוע על ידי איגוד תעשיית ההקלטות האירי (IRMA). הוא מתפרסם באתר של חברת המצעדים הרשמית. הדירוגים במצעד מבוססים על מכירות בפורמטים שונים שנאספים על ידי האיגוד, אך בשונה ממצעד האלבומים האירי, אינם נכתבים אלא נאספים באופן דיגיטלי.
המצעד הראשון פורסם ב-1 באוקטובר 1962 וכלל את עשרת הסינגלים המצליחים ביותר של אותו השבוע.
סטטיסטיקות.
השירים בעלי המספר הכולל הרב ביותר של שבועות בצמרת המצעד.
הערה: שירים שצוינו בכוכבית (*) שהו שבועות לא רצופים במקום הראשון.
האמנים עם מרבית השירים שנכנסו ל-50 העליונים.
קהילת יהודי חוז'וב
קהילת יהודי חוז'וב, הוקמה בשנת 1865 כקהילה יהודית עצמאית שהתקיימת בעיר חוז'וב (בפולנית: Chorzów, נהגה ; בגרמנית: Königshütte, נהגה: , קניגסהיטה; בשלזית: Chorzůw) הנמצאת בשלזיה שבדרום פולין. העיר מהווה חלק מרכזי במטרופולין של שלזיה עילית, שבו כשני מיליון תושבים. בשנת 1939 לפני פרוץ מלחמת העולם השנייה חיו בעיר כ־2,800 יהודים ולאחריה לא נשאר זכר לקהילה היהודית. בית הכנסת המפואר נהרס עד היסוד ובמקומו נבנה קניון ומרכז בילויים . בית הקברות גם הוא נהרס. המצבות שהיו בו נעקרו והועברו לבית הקברות היהודי בעיר ביטום. כל מתחם בית הקברות היהודי בעיר הפך לפארק לרווחת תושבי העיר .
היסטוריה.
היהודים הראשונים הגיעו לחוז'וב בסוף המאה ה-18. בתעודות של הכפר חוז'וב מוזכר ב־1675 לראשונה היהודי יעקב מאירוביץ . בשנת 1790, הועסק מהנדס כרייה סלומון איזאק באזור העיירות זאבז'ה, חוז'וב ורודה שלונסקה שבשלזיה, על פי דרישת משרד הכרייה הגבוה בוורוצלב. הוא היה כורה מוסמך וגאולוג שחיפש מרבצי פחם. בזכות עבודתו התגלו מרבצי פחם עשירים באזור זאבז'ה. אזכורים נוספים של יהודים החיים בחוז'וב היו גם בשנת 1829.
ימים ראשונים.