מכיוון שהסיוע לכוחות המוג'אהדין במלחמתם נגד הסובייטים לא הייתה מדיניותה המוצהרת של ארצות הברית, וכדי שלא לדרדר את המלחמה הקרה הבין-גושית לכדי מלחמה של ממש, נאלצה ארצות הברית לספק למורדים נשק שאיננו מתוצרת ארצות הברית - לצורך כך השקיע ה-CIA מאמצים רבים בקניית נשק ממדינות ברחבי העולם בעיקר מתוצרת סובייטית - ה-CIA הקפיד על מדיניות זו עד להחלטה על הספקת טילי הנ"מ האמריקאים מדגם סטינגר כנגד המסוקים הסובייטיים.
ארצות הברית הציעה שתי חבילות סיוע כלכלי וצבאי שהועברו לפקיסטן, וממנה למוג'האדין האפגנים. החבילה הראשונה, בשנים 1981–1987, כללה סיוע שהגיע לסכום של 3.2 מיליארד דולר, שהתחלק שווה בשווה בין סיוע כלכלי וצבאי, כולל טילי נ"מ מדגם "סטינגר" שהפילו מסוקי קרב סובייטיים רבים. בנוסף, מכרה ארצות הברית לצבא הפקיסטני 40 מטוסי F-16 בשווי 1.2 מיליארד דולר. החבילה השנייה, שנפרסה בין 1987 ל-1993, כללה סיוע בסך 4.2 מיליארד דולר, מתוכם 2.28 מיליארד היוו סיוע כלכלי, כששאר הכסף, 1.74 מיליארד, ניתן כאופציה לרכישות צבאיות. לאורך הזמן, בכל שנה גדל הסיוע שנתנה ארצות הברית, זאת הודות ללחץ שהפעילו פוליטיקאים אמריקאים בכירים כמו צ'ארלי וילסון, גורדון המפרי, פרד איקל ויליאם קייסי. בשנת 1980, בתוקף תפקידו כחבר ועדת המשנה לתקציב ההגנה, שאחראית על מימון מבצעים של ה-CIA, הורה צ'ארלי וילסון להכפיל את הסיוע שניתן ללוחמים האפגנים. ב-1983 הגדיל את הסיוע ב-40 מיליון דולר נוספים, כש-17 מיליון מתוכם הוקצו לרכישת נ"מ נגד מסוקי המיל מי-24 הסובייטים. שנה לאחר מכן, בניגוד למדיניות הסוכנות, פנה לווילסון סוכן ה-CIA גאסט אברקוטוס בבקשה להגדיל את התקציב ב-50 מיליון דולר. וילסון הסכים ושכנע את הקונגרס כשאמר "לארצות הברית אין שום קשר להחלטת האנשים הללו להילחם... אך נהיה ארורים אם ניתן להם להילחם עם אבנים". בהמשך השנה, העביר לאפגנים גם כ-300 מיליון דולר מכספי הפנטגון. על מאמציו אלו, קיבל וילסון מדליית הוקרה מה-CIA, והיה האדם הראשון מחוץ ל-CIA שקיבלה.
אף על פי שבין שתי המדינות אין יחסים רשמיים, במהלך המבצע מכרה ישראל כלי נשק לא-אמריקאים לפקיסטן, בעיקר נשק סובייטי שישראל החרימה מאש"ף בלבנון.
בשנות ממשלו של רייגן, היוותה התוכנית נדבך מרכזי במדיניות החוץ האמריקאית, והייתה חלק מדוקטרינת רייגן, שעל-פיה תמכה ארצות הברית במתנגדי הקומוניזם ברחבי העולם.
תוצאות.
ב-20 ביולי 1987 הכריזו הסובייטים על נסיגת כוחותיהם מאפגניסטן, לאחריה הפסיקה ארצות הברית את התערבותה בנעשה באזור. המימון שניתן למנהיג האפגני גולבודין הקמטייר ומפלגתו האסלאמית חיזב אי-איסלאמי הופסק מיידית. כמו כן, הונמכה רמת הסיוע לפליטים האפגנים בפקיסטן.
למלחמה באפגניסטן הייתה השפעה ניכרת על הפוליטיקה הפנימית בברית המועצות. היא הייתה אחד הגורמים העיקריים להתגברות אי שביעות הרצון מהמשטר הקומוניסטי בשנות השמונים, והעלתה אל פני השטח מחלוקות דתיות, אתניות ולאומיות בקרב האוכלוסייה המוסלמית הגדולה ברפובליקות האסיאתיות של ברית המועצות. בצבא האדום פשטה דמורליזציה בשל הלוחמה השוחקת בתוך אוכלוסייה אזרחית. ייתכן כי גורמים אלו היו זרזים להתפרקותה של ברית המועצות.
המשטר הקומוניסטי האפגני נפל ב-1992 ולאחר תקופה של מלחמת אזרחים הוחלף במשטר הטליבאן, כשרבים מלוחמי המוג'האדין, אותם חימשה ארצות הברית, מצטרפים לשורותיו. ביקורת נמתחה על הממשל האמריקני, בטענה שכספים שהעבירה לגולבודין הקמטייר, הגיעו לבסוף לאוסמה בין לאדן, המקורב אליו.
פלואידיקה
פְלוּאִידִּיקָה (Fluidics) או לוגיקת הזורמים (Fluidic Logic) היא תחום העוסק בשימוש בנוזלים או בגזים זורמים או מדיה דחוסה אחרת כדי לבצע פעולות תקביליות או ספרתיות בצורה הדומה לנעשה באלקטרוניקה. הבסיס המדעי לפלואידיקה הוא פנאומטיקה והידראוליקה המבוססות על תאוריות בהידרודינמיקה.
המונח פלואידיקה מתאר בדרך כלל התקנים ללא חלקים נעים, כך שמרכיבים הידראוליים רגילים, כמו בוכנה הידראולית ושסתומים גליליים, אינם נחשבים להתקנים "פלואידיים". העיסוק בתחום החל בשנות ה-60 ביישומים למערכות בקרה ואחד היישומים הראשונים היה מגבר בפלואידיקה.
מגבר.
הרעיון הבסיסי של מגבר פלואידי מודגם באיור. למגבר מסופק זורם (אוויר, מים או נוזל הידראולי) שנכנס בתחתית. לחץ המופעל בכניסות הבקרה C1 ו C2 מסיט את הזורם כך שהוא יוצא מיציאה O1 או מ O2. הזרם הנכנס לכניסות הבקרה הוא חלש בהרבה מהזרם המוסט כך שלהתקן יש הגבר. לפי אותו עיקרון ניתן גם לבנות התקנים כמו דלגלג והתקנים לוגיים פלואידיים אחרים. ניתן לבנות מערכות פשוטות של לוגיקה ספרתית. למגברים פלואידיים בדרך כלל רוחב פס עד כמה קילוהרץ כך שמערכות המבוססות עליהם הן איטיות מאוד יחסית להתקנים אלקטרוניים.
טריודה.
טריודה פלואידית היא התקן הגברה המשתמש בזורמים להעברת אותות. למרות שעד כה שימשו רק במעבדות, יש להן כמה שימושים פרקטיים. רבים מצפים כי יהיה להם שימוש נרחב בננוטכנולוגיה.
מערכות.
רכיבים פלואידיים הופיעו בכמה מערכות הידראוליות ופנאומטיות, בהן בתעשיית הרכב בתמסורות אוטומטיות. ככל שלוגיקה ספרתית החלה להתפתח בתעשיית הבקרה, הלך ופחת תפקיד הפלואידיקה בבקרה תעשייתית.
הזרקה פלואידית נמצאת בפיתוח עבור זרבובים למנועי סילון, למטוסים ועבור ספינות.
כרומוזומים
המכונה הניסיונית קטנת המידות של מנצ'סטר
המכונה הניסיונית קטנת המידות של מנצ'סטר (באנגלית: The Manchester Small-Scale Experimental Machine) או בשמה המקוצר SSEM, המכונה "בייבי" (Baby), הייתה המחשב הראשון מסוג Stored-Program. היא נבנתה באוניברסיטת ויקטוריה של מנצ'סטר על ידי פרדריק ס. ויליאמס, טום קילבורן וג'ף טוטיל, והופעלה לראשונה ב-21 ביוני 1948.
המכונה לא נועדה להיות מחשב פעיל אלא נבנתה כמצע ניסוי למכשיר שפופרת ויליאמס , צורה מוקדמת של אחסון זיכרון המחשב. המכונה נחשבה קטנה ופשוטה בהשוואה לשאר המכונות שנבנו באותו זמן, אף על פי שהכילה את כל האלמנטים ההכרחיים למחשב אלקטרוני מודרני. מיד לאחר שהודגמו יכולות הביצוע של המכונה, פרויקט חדש החל באוניברסיטה במטרה לפתח אותה למחשב שימושי, "מנצ'סטר סימן 1". מנצ'סטר סימן 1 הפך במהירות לאב טיפוס של "פרנטי סימן 1", המחשב הרב-תכליתי המסחרי הראשון.
ל-SSEM היה אורך מילה של 32 ביט וזיכרון של 32 מילים. כיוון שהיא נועדה להיות מחשב ה-Stored Program הפשוט ביותר, הפעולה החשבונית היחידה שהיא ידעה לבצע הייתה חיסור.
מועצת המורים למען הקרן הקיימת לישראל
מועצת המורים למען הקרן הקיימת לישראל הייתה ידועה בעבר גם בשם תנועת המורים למען קרן קיימת לישראל, היא גוף חינוכי שהוקם בשנת 1925 על ידי קבוצת מורים כגוף התנדבותי בלתי-מפלגתי במטרה לעצב את החינוך העברי בשטחי ארץ ישראל ומחוצה לה לאורה של האידאולוגיה החברתית המושרית מרוח ומטרות הקרן הקיימת לישראל. יש הרואים בהקמת מועצת המורים למען הקק"ל תגובה על הקמת זרם העובדים בחינוך בראשית שנות ה-20 של המאה ה-20 ועל תוכניות הלימודים שהיו נהוגות באותה עת בבתי הספר בארץ ישראל שספגו ביקורת ציבורית חריפה.
המועצה רכשה בתוך זמן קצר השפעה רבה והשתלבה במערכת הפורמלית של החינוך העברי תוך השפעה משמעותית על מבנה תוכנית הלימודים ועל תכניה. מועצת המורים העלתה לסדר היום תוכנית חינוכית לאומית מובהקת שהעלתה את המטרות הלאומיות של הציונות למרכז העיסוק, על ידי הדגשת ממדים התיישבותיים וערכיים. ההצלחה המידית מיוחסת לחולשה של מערכת החינוך דאז, והמועצה מילאה תפקיד מכריע בקידום הציונות בחינוך.
מדי שנה מוציאה המועצה פרסומים שונים ובהם גם גלוית ברכה לשנה העברית החדשה המשמש כרטיס ברכת שנה טובה, גלויות אלו הפכו ברבות השנים פריטי אספנות בקרב אספני אביזרי קרן קיימת לישראל.
מועצת המורים למען קק&quot;ל
מיקרופלואידיקה
מִיקְרוֹפלואידיקָה (באנגלית: Microfluidics) הוא תת-תחום בענף הפלואידיקה העוסק בהתנהגות, בקרה ושליטה של זורמים, לרוב נוזלים, בממדים זעירים, בסדר גודל של מיקרונים (ובננופלואידיקה ננומטרים).
המחקר בתחום משלב היבטים בהנדסה, פיזיקה, כימיה, מיקרוטכנולוגיה וביוטכנולוגיה.
לתחום חשיבות רבה בהקשר של מערכות טכנולוגיות הפועלות בתווך נוזלי, בפרט בשימושים ביולוגיים. בפרט BioMEMS - רכיבים אלקטרונים ביולוגיים זעירים המשמשים למשל כביו-חיישנים תוך גופיים לניטור וטיפול ברקמות ותאים. תחום המיקרופלואידיקה החל להתפתח בשנות ה-80, ומשמש בפיתוח של ראשי מדפסות הזרקת דיו, שבבי DNA, טכנולוגיית מעבדה על שבב, מיקרו-הנעה ומיקרו-תרמודינמיקה.
התנהגות זורמים בממדים זעירים.
התנהגות זורמים בממדים זעירים (מיקרו) שונה מהתנהגותם בממדים גדולים (מקרו) בנושאים כמו מתח פנים, פיזור אנרגיה והתנגדות זרימה, אשר מתחילים להיות דומיננטיים יותר ככל שממדי המערכת קטנים.
מיקרופלואידקה חוקרת כיצד התנהגות זו משתנה וכיצד ניתן לעקוף את מגבלות או לנצל את יתרונות השוני בהתנהגות לשימושים חדשים. בממדים זעירים (קוטר ערוץ של כ-100 ננומטר עד כמה מאות מיקרומטר) מתרחשות מספר תופעות מעניינות אשר לעיתים אינן אינטואיטיביות. במיוחד, מספר ריינולדס (המשווה בין האפקט של מומנט של זורם לבין האפקט צמיגות) יכול להיות מאוד נמוך. מסקנה חשובה מכך היא שזורמים, כאשר הם מונחים זה לצד זה, לא בהכרח מתערבבים בצורה מסורתית, ומעבר מולקולרי ביניהם לעיתים קרובות חייב להיעשות באמצעות פעפוע מולקולרי. תכונה זו השפיעה על התקנים מיקרופלואידים.
תחומי יישום.