ב-18 במרץ 2013 מונה יעלון לתפקיד שר הביטחון, במהלך הרכבת הממשלה לאחר הבחירות לכנסת ה-19, והחליף בכך את השר והרמטכ"ל לשעבר אהוד ברק. בתקופת יעלון ייחסו לחיל האוויר הישראלי מספר תקיפות בסוריה השסועה במלחמת אזרחים שנועדו להשמיד נשק "שובר שוויון" שהעביר משטר אסד לחזבאללה. ב-2013 החליט יעלון על המשך הייצור וההצטיידות בטנק המרכבה סימן 4מ אחרי שהיה חשש לסגירת קו הייצור עקב קשיים כלכליים. שנת 2013 התאפיינה בהסלמה ב"טרור העממי" (פיגועי דקירה, יידוי אבנים ובקבוקי תבערה) ביהודה ושומרון כאשר מדיניות צה"ל תחת מפקד פיקוד המרכז ניצן אלון היא להכיל את האירועים ולשמור על איפוק. ברצועת עזה הנהיג יעלון מדיניות של תגובה מיידית על כל הפרה של הרגיעה, כולל על ירי פצצות מרגמה ורקטות שנפלו בשטחים פתוחים. כמו כן, צה"ל חשף והשמיד שתי מנהרות טרור ענקיות שנחפרו אל תוך שטח ישראל מרצועת עזה, דופנו בבטון ויועדו לביצוע פיגוע בעורף ישראל ולחטיפת חיילים. ב-5 במרץ 2014 השתלט חיל הים הישראלי על אונייה איראנית שהבריחה נשק לרצועת עזה הכולל עשרות רקטות כבדות.
במאי 2014, התנגד יעלון שמדינת ישראל תחתום על האמנה לפיקוח על סחר בנשק, מחשש שתפגע בצה"ל.
יעלון היה מעורב במשא ומתן בין ישראל לפלסטינים (2013–2014) והציג עמדה נצית המתעקשת על ביטחון ישראל, הכרת הפלסטינים במדינת ישראל כמדינה יהודית, הפסקת ההסתה במערכת החינוך ושמירת נוכחות ישראלית בבקעת הירדן - דרישות שהפלסטינים דוחים. כן סבור יעלון שהפלסטינים בראשות אבו מאזן אינם פרטנר מאחר שלא התפשרו בכלום ורק התבצרו בעמדותיהם - שאינן מקובלות על ישראל. מספר התבטאויות שלו נתפשו כביקורת על ארצות הברית וגרמו למורת רוח בקרב הממשל האמריקאי. כשר ביטחון נקט יעלון במדיניות נוקשה כנגד פעולות תג מחיר וכן כלפי מתיישבים מן היישוב יצהר אשר פגעו בציוד השייך לצבא.
בחודש יולי 2014 הוביל יעלון, ביחד עם ראש הממשלה בנימין נתניהו והרמטכ"ל בני גנץ את מבצע צוק איתן, שתחילתו בתקיפות אוויריות מסיביות ברצועת עזה, והמשכו בכניסה קרקעית מוגבלת של צה"ל לרצועה על מנת להשמיד את מנהרות הלחימה של רצועת עזה. במהלך המבצע נורו אלפי רקטות מרצועת עזה לישראל, אך נזקן היה מועט משום שרבות מהן יורטו בידי כיפת ברזל. במהלך המבצע נפל בקרב סג"ם הדר גולדין, קרוב משפחתו (פרופ' שמחה גולדין, אביו של הדר, הוא בן דוד שני של יעלון).
במהלך המבצע תמך בניהול משא ומתן עם ארגון הטרור חמאס וציין כי "המטרה של מקבלי ההחלטות היא להחזיר את חמאס לשולחן המשא ומתן בקהיר".
באוקטובר 2015 חלה הסלמה בהיקף הפיגועים שמבצעים פלסטינים, ובכלל זה גל טרור שהתבטא במספר רב של פיגועי דקירה, פיגועי דריסה ופיגועי ירי, על רקע טענה שלפיה ישראל מתכוונת לפגוע במסגד אל-אקצא. כתגובה לגל טרור זה פרסו צה"ל, משטרת ישראל ומשמר הגבול כוחות רבים באזורי החיכוך ואילו הממשלה החליטה לנקוט במספר צעדים בהם החמרת הענישה על יידוי אבנים, הריסת בתי מחבלים והוצאת הפלג הצפוני של התנועה האסלאמית של ערביי ישראל מחוץ לחוק. מה-13 בספטמבר 2015 ועד 5 במרץ 2016 רצחו המחבלים הפלסטינים 34 ישראלים ופצעו למעלה מ-350 בני אדם, ואילו כוחות הביטחון הרגו למעלה מ-180 מחבלים פלסטינים, רובם הגדול נהרגו תוך כדי ביצוע פיגוע.
בדצמבר 2015 אסר יעלון על כל פעילות משותפת של צה"ל עם "שוברים שתיקה", כגון מתן הרצאות וסדנאות על ידי נציגי הארגון לחיילים או השתתפות בדיונים משותפים.
בסוף 2015 הוענק ליעלון אות אביר איכות השלטון על יושרה פוליטית.
ב-24 במרץ 2016 גינה יעלון בחריפות את הירי שביצע באותו היום חייל צה"ל סמל אלאור אזריה במחבל מנוטרל בחברון. בעקבות זאת הוא ספג ביקורת, בין היתר מפי שר החינוך נפתלי בנט ויו"ר "ישראל ביתנו" אביגדור ליברמן.
ב-20 במאי 2016 הודיע יעלון על התפטרותו מהממשלה ומהכנסת, לאחר שנודע על כוונת ראש הממשלה להעבירו לתפקיד שר החוץ כדי לפנות את תפקיד שר הביטחון לאביגדור ליברמן, על מנת שתצטרף ישראל ביתנו לממשלה. בנאום ההתפטרות מתח יעלון ביקורת על נתניהו.
ביוני 2016 הוענק לו תואר עמית כבוד מהמרכז האקדמי רופין.
לאחר ההתפטרות ממשרד הביטחון ופרישתו מהליכוד.
לאחר ההתפטרות אמר שיתמודד על הנהגת המדינה ויקים מפלגה חדשה. לצורך כך הקים את העמותה מנהיגות אחרת. בספטמבר 2017, אמר יעלון בריאיון למקור ראשון כי אינו פוסל שותפות פוליטית וקואליציונית עם מפלגת העבודה ויאיר לפיד. עוד אמר בריאיון שהוא דוגל באוטונומיה בשטחי יו"ש, בישות מפורזת שהיא פחות ממדינה. לדבריו גם רבין תמך בישות מפורזת שהיא פחות ממדינה.
ב-25 בדצמבר 2018, יעלון העלה סרטון בפייסבוק שבו הודיע על הקמת מפלגה בראשותו ועל כוונתו להתמודד בבחירות לכנסת העשרים ואחת. ב-2 בינואר 2019 הקים מפלגה חדשה בשם תל"ם, שבהמשך התמזגה עם מפלגת חוסן לישראל ולבסוף התמודדה ברשימת כחול לבן. במסגרת האיחוד הוצב יעלון במקום השלישי. הרשימה קיבלה 35 מנדטים ויעלון חזר לכנסת. ב-26 במרץ 2020 הודיע יעלון ביחד עם יאיר לפיד על פיצול כחול לבן, על רקע כוונותיו של יו"ר כחול לבן, בני גנץ, לקדם משא ומתן לממשלת אחדות עם בנימין נתניהו. לאחר הפיצול החליטו לפיד ויעלון להקים סיעה משותפת, יש עתיד – תל"ם. לקראת הבחירות לכנסת העשרים וארבע החליט להתמודד עצמאית מטעם מפלגתו תל"ם. עם זאת, ב-1 בפברואר 2021 החליט שלא להתמודד בבחירות והסיר את מועמדותו.
בנובמבר 2021 מונה ליושב ראש סינפטק (Synaptech), קרן הון סיכון חדשה שתגייס הון באיחוד האמירויות.
משנתו הפוליטית.
משנתו הפוליטית של יעלון מפורטת בספרו "דרך ארוכה קצרה", שראה אור בספטמבר 2008. באוגוסט 2018 יצאה לאור מהדורה מעודכנת ומורחבת של הספר, ובה פרקים העוסקים באירועי עשר השנים שחלפו מאז צאת המהדורה הראשונה.
בספרו קושר יעלון בין הנסיגה מלבנון למה שכונה על ידו "מלחמת הטרור הפלסטינית" של שנת 2000. הוא מסביר כי הערבים במזרח התיכון למדו לאחר מלחמת יום הכיפורים כי במלחמה בעצימות מלאה לא ניתן להכריע את מדינת ישראל. אך פגיעה הדרגתית, כפי שביצע החזבאללה בלבנון, יש בה כדי לשבור מחוסנה של מדינת ישראל. תזה זו הוצגה כבר בשנתו הראשונה כרמטכ"ל בריאיון שהעניק לארי שביט. ההתנתקות בשנת 2005, לדבריו, היא שהביאה לעליית החמאס ברצועת עזה מספר חודשים לאחר מכן. בכך מצדיק יעלון את התנגדותו לתוכנית ההתנתקות.
יעלון מדגיש כי "חיי האדם הם מעל האדמה". כלומר טוב שלום מארץ ישראל השלמה. אולם, מאחר שכל נסיגה מביאה עמה גל של טרור, אסור לישראל במצב העניינים הנוכחי לבצע נסיגות נוספות. הוא מכנה את הדרך השואפת ל"שלום עכשיו" בספרו כ"הדרך הקצרה". יעלון מציע כי "הדרך הארוכה" הנמנעת בשלב זה מנסיגות כלשהן, היא זו שתפגין חוסן בעיני הערבים במזרח התיכון, ורק היא שתביא לשלום. הוא טוען כי "הדרך הארוכה, היא הקצרה" ומכאן שם הספר.
להגדרתו של יעלון ב-2008, הוא עודנו "מפא"יניק" שהתחנך על ערכי השמאל, ומפלגת העבודה היא שנטשה את ערכיה, בכך שהיא מתעלמת מן העובדה כי אין פרטנר אמיתי לשלום בזירה הפלסטינית. קשרו של יעלון לאידאולוגיה ה"מפא"יניקית" התבטא גם במכתבו לטוני בלייר, שם ציטט את בן-גוריון שכינה את אלו החושבים שפריחה כלכלית בקרב האוכלוסייה הערבית תפחית מן הרצון לפגוע בישראל "הציונים הנאיביים". יעלון מסביר כי ההתנחלויות אינן מקור המוטיבציה הפלסטינית לפעילות טרור; וכי הסיבה העיקרית לטרור היא החינוך הפלסטיני. בימי יאסר ערפאת, גם לאחר החתימה על הסכמי השלום, לימדו בבתי הספר הפלסטינים כי ארץ ישראל כולה שייכת לערבים, ואין מקום לעם היהודי בין הירדן לים התיכון. בכנס ירושלים שנערך בפברואר 2010 אמר יעלון: "יש לאמץ את הגישה של בנייה מלמטה למעלה של יסודות הישות הפלסטינית, שבמרכזה שינוי המסר החינוכי לכזה התומך בשלום ומתנגד להסתה, לטרור ולשנאה. בלי כל אלה כל הסכם שלום עלול להפוך להסכם של הפסקת אש זמנית, שינוצל על ידי גורמי הטרור להתחמש ולהתכונן לסיבוב הבא".
העימות בארץ ישראל הוא, לדבריו, חלק ממלחמת תרבויות שמתנהלת במזרח התיכון. בין תרבות מערבית שמקדשת את החיים, לתרבות איסלאמית ג'יהאדית המקדשת את המוות. ישראל מושכת אש בתוך מלחמת התרבויות הזו. העוינות הבסיסית כלפי ישראל מקורה בכך שהיא נתפסת כעמדה קדמית של המערב במזרח האיסלמי. זהו ההקשר שלפיו צריך לראות את העימותים באזור. מתחייב ממנו שהנוסחה של "שטחים תמורת שלום" אינה רלוונטית. עלינו לגבור על איום האסלאם הג'יהאדי, ולנצח במלחמת התרבויות.
בנוסף, יעלון סבור ש"אין פודין את השבויים ביתר על דמיהן", והיה אחד מהשרים שהתנגדו לעסקת שליט, שבמסגרתה שוחררו 1,027 מחבלים. יעלון נימק את המורכבות של הנושא בערבי הסברה בכך ששחרור מחבלים בעסקאות קודמות הביא להרג אזרחים וחיילים שמניינם עלה על מספר המשוחררים.
מבחינה חברתית – יעלון הצהיר לא פעם את תמיכתו בשוויון זכויות מלא לקהילת הלהט"ב ותמך פומבית בנישואים חד מיניים.
חיים אישיים.
יעלון נשוי לעדה ואב לשלושה ילדים. בתו אשבל שירתה שירות לאומי, ובן ובת נוספים שלו שרתו ביחידות מובחרות. יעלון הוא קרוב משפחה של הזמר סטטיק.
הוא בעל תואר ראשון במדע המדינה מטעם אוניברסיטת חיפה. מתגורר במודיעין-מכבים-רעות.
קישורים חיצוניים.
אתרים רשמיים:
ראיונות:
כתבות:
מכּתביו:
טיל אוויר-אוויר
טיל אוויר-אוויר (בראשי תיבות: טא"א) הוא טיל מונחה המשוגר מכלי טיס (לרוב מטוס קרב) לעבר כלי טיס אחר במטרה להשמידו.
היסטוריה.