לפי המגיד משנה, "ואני אומר ש'מלאכת עבודה' כולל כל מה שדרך העבד לעשות לאדוניו ואין רוב בני אדם עושין אותה לעצמן אלא שוכרים אחרים לעשותן, אבל כל מלאכה שדרך רוב בני אדם לעשותה כל אחד בביתו לעצמו לא הוזהרנו", כלומר, שביום טוב אסורים לעשות סוגי מלאכות שהיו בדרך כלל דורשים עבודה מסיבית מחמת שדרך הפעולה היא לימים הרבה אלא שהתורה התירה פעולות שדרך לעשות אותם בבית באופן מינימלי.
משחק סדר
משחק סדר (Sequencing game) הוא משחק בתורת המשחקים שבו יש לסדר את השחקנים לפי סדר מסוים. כל שחקן מעדיף להופיע מוקדם יותר בתור, מפני שהוא מפסיד יותר ככל שמקומו בתור מאוחר יותר.
משחק זה ניתן לייצוג בתור משחק בצורה קואליציונית.
דוגמה.
יהיו שלושה שחקנים בוליוודים A,B,C, המעוניינים בשירותיו של מורה למשחק. הטבלה הבאה מציגה את המספר הסידורי של כל שחקן ביומן העבודה של המורה למשחק, זמן הלימוד הנדרש לשחקן, וההפסד הכספי (ברופי) שאותו שחקן סופג בכל יום עד להשלמת לימודיו:
לפי הסידור הנוכחי, הפסדו של A הוא 900 רופי, הפסדו של B הוא 1750 רופי והפסדו של C הוא 3600 רופי. אם B ו-C יחליפו את הסדר ביניהם, אזי ההפסד של C ירד ל-2000 רופי, בעוד שההפסד של B יעלה ל-2250 רופי. סך ההפסדים של השניים יקטן ב-1100 רופי. לכן אם C יפצה את B ב-1000 רופי, שניהם ירוויחו.
נשים לב כי A ו-C אינם יכולים להתחלף ללא הסכמת B.
באופן דומה ניתן לחשב את הסידור האופטימלי אליו ניתן להגיע על ידי שינוי סדר השחקנים.
נאמר כי סידור חדש של השחקנים קביל עבור קואליציה אם תחת שני הסידורים (החדש והמקורי) משך הזמן עד שיסתיים הלימוד אצל כל שחקן שאינו חבר בה אינו משתנה. למשל הסידור שבו C ראשון, B שני ו-A שלישי קביל עבור הקואליציה {A,B,C} אך אינו קביל עבור הקואליציה {A,C}.
ניתן להתאים למשחק סדר משחק בצורה קואליציונית שבו שוויה של קואליציה S הוא סכום הכסף שיכולים חברי הקואליציה לחסוך על ידי קביעת סדר שקביל עבור S. הפונקציה הקואליציונית המתאימה לדוגמה שתיארנו היא:
v(A)=0
v(B)=0
v(C)=0
v(A,B)=0
v(A,C)=0
v(B,C)=1100
v(A,B,C)=1700
מייק ברטון
מייקל ג'יי "מייק" ברטון (באנגלית: Michael Jay "Mike" Burton נולד ב-3 ביולי 1947) הוא שחיין עבר אמריקאי, אלוף אולימפי ושיאן עולם שהתמחה במשחי החתירה הארוכים. השחיין הראשון במשחקים האולימפיים שזכה בשתי אולימפידות במשחה ל-1500 מטר חופשי. השחיין הראשון בהיסטוריה שירד מתחת לגבול 16 דקות ב-1650 יארד חופשי ומתחת ל-8:30 דקות ב-800 מטר חופשי.
כינויו היה "מר מכונה".
ביוגרפיה.
מייק ברטון נולד בדה מוין, איווה. בגיל 13 סבל ברטון מפגיעות חמורות עקב תאונת דרכים כשנפגע ממשאית תוך כדי רכיבה על אופניו. בהמשך הוא למד באוניברסיטת קליפורניה בלוס אנג'לס (UCLA).
באוניברסיאדה שנערכה בבודפשט, הונגריה בשנת 1965 זכה ברטון במדליית ארד במשחה ל-1500 מטר חופשי בתוצאה של 17:25.1 דקות.
שיא עולם ראשון.
ברטון קבע את שיאו העולמי הראשון באוגוסט 1966 בלינקולן במשחה ל-1500 מטר חופשי בתוצאה של 16:41.6 דקות.
במשחקים הפאן אמריקאיים שנערכו בוויניפג, קנדה בשנת 1967 זכה ברטון ב-3 מדליות. מדליית זהב במשחה ל-1500 מטר חופשי בתוצאה של 16:44.40 דקות, ושתי מדליות ארד במשחים ל-400 מטר חופשי בתוצאה של 4:15.74 דקות ול-200 מטר פרפר בתוצאה של 2:13.26 דקות.
באוניברסיאדה שנערכה בטוקיו, יפן בשנת 1967 זכה ברטון בשתי מדליות. מדליית זהב במשחה ל-1500 מטר חופשי בתוצאה מצוינת של 16:34.6 דקות, חצי שנייה לאט משיא העולם הטרי שקבע שבועיים קודם לכן באליפות ארצות הברית בשחייה, ובמדליית כסף במשחה ל-400 מטר חופשי בתוצאה של 4:13.2 דקות.
במבחנים האמריקאים לאולימפיאדה שנערכו בלונג ביץ', קליפורניה ב-3 בספטמבר 1968 קבע ברטון שני שיאי עולם חדשים במשחה אחד. במשחה ל-1500 מטר חופשי בתוצאה של 16:08.57 דקות, שיפור גדול של כמעט 20 שניות לשיא העולם של גילרמו אצ'אוואריה ממקסיקו. תוך כדי שחיית 1500 מטר חופשי שיפר ברטון את שיא העולם הראשון שלו במשחה ל-800 מטר חופשי כשקבע תוצאה של 8:34.3 דקות.
אולימיפידת השיא.
אל אולימפיאדת מקסיקו סיטי (1968) הגיע ברטון כשיאן עולם. במשחקים עצמם זכה ברטון בשתי מדליות זהב. במשחה ל-1500 מטר חופשי בשיא אולימפי חדש בתוצאה של 16:38.9 דקות, לפני בן ארצו ג'ון קינסלה (16:57.3 דקות) וגרג ברו מאוסטרליה (17:04.7 דקות). במשחה ל-400 מטר חופשי בשיא אולימפי חדש נוסף בתוצאה של 4:09.0 דקות, לפני שיאן העולם ראלף יוטון מקנדה (4:11.7 דקות) ושיאן העולם לשעבר אלן מוסקוני מצרפת (4:13.3 דקות).
באביב 1972 אובחן ברטון שסבל מחסר בוויטמינים. למרות היותו נשוי, אב ועובד קשה לפרנסתו הוא התמודד במבחנים האמריקאים לאולימפיאדה השנייה שלו. לשלב הגמר הוא עלה בקושי מהמקום השמיני והאחרון. בשלב הגמר הוא סיים במקום השלישי, שהעניק לו את הכרטיס האחרון למשחקים.
באולימפיאדת מינכן (1972) זכה ברטון במדליית זהב בגיל 25 והיה לשחיין הראשון במשחקים האולימפיים שהגן על תוארו במשחה ל-1500 מטר חופשי. המתחרה החזק ביותר שלו, בן ארצו ושיאן העולם ריק דמונט בן ה-16, נפסל עקב שימוש באימרוץ לאחר ניצחונו יומיים קודם לכן, במשחה ל-400 מטר חופשי. במשחה ל-1500 מטר חופשי קבע ברטון שיא עולם חדש לאחר 3 שנים שלא החזיק בשיא העולם, בתוצאה של 15:52.58 דקות, לפני גרהם וינדיט מאוסטרליה (15:58.48 דקות) ודאג נורת'ווי בן ארצו (16:09.25 דקות). בנוסף, הוא שחה במשחה שליחים 4x200 מטר חופשי בשלב המוקדמות, זמנו ב"זינוק שליחים" היה 1:57.73 דקות. באותה עת, למרות שהרביעייה מארצות הברית זכתה במדליית הזהב, השחיינים שהשתתפו במוקדמות לא קיבלו מדליה, בניגוד לאולימפיאדות שנערכו לאחר מכן.
החווה
החווה, או בשמה הקודם חוות תלמי אביב, היא מרכז פנאי בשטח של 70 דונם, השוכן בפארק הירקון בתל אביב, בין תל נפוליאון בדרום ל"פארק ראש ציפור" ולנחל הירקון מצפון, והמציע פעילות ויצירה בתחומי הטבע, החקלאות ואיכות הסביבה. החווה היא פרויקט של הרשות לפיתוח כלכלי תל אביב-יפו בע"מ שהיא תאגיד עירוני בבעלות עיריית תל אביב.
היסטוריה.
במקום בו שוכנת כיום החווה, שכן "פרדס גולדברג" על-שם בעליו יצחק לייב גולדברג, נדבן יהודי בימי העלייה הראשונה והשנייה. גולדברג רכש את השטח בשנת 1918 מקאפוס, אחד מתושבי המושבה שרונה (כיום הקריה בתל אביב), וצירף לו אדמות נוספות שרכש עם השנים. הפרדס נחשב למתקדם לתקופתו, ופרי ההדר שגדל בו זכה לפרסום. במקום השתמרה באר אנטיליה שבה נעשה שימוש כדי להשקות את עצי הפרדס. במותו בשנת 1935, הוריש גולדברג מחצית מרכושו לקרן הקיימת לישראל, ובכלל זה גם מחצית משטח הפרדס. השטחים שעברו לרשות העיר רמת גן, הופשרו עם השנים לבנייה, ויתר השטח נותר בתחומי תל אביב, וכולל את תל נפוליאון ואת החווה. לימים הוקם במקום בית הספר החקלאי "תלמי אביב".
פעילות.
אל בית הספר החקלאי "תלמי אביב" הפועל במקום, מובאים כ-2,000 תלמידים מ-34 בתי ספר ברחבי העיר, כדי להתנסות בשיעורי חקלאות אחת לשבוע. בבית הספר צוות של עשרה מורים ושישה עובדים אחרים. בחווה שוכנים פינת חי, גן ירק, חממת פרפרים וחלקת צמחי רפואה ותבלינים. עוד מתוכננים לפעול במקום תחנה לחקר ציפורים ופרויקט "גינה לתושב" שבמסגרתו יוכלו תושבים הגרים בבתי קומות לטפח גינה לצרכיהם. עוד מתקיימות במקום פעילויות שונות, ובהן סיורים והדרכות לקבוצות, קייטנות ואירועים פרטיים.
פרשת התנים הזהובים.
בסוף העשור הראשון של המאה ה-21 החלו נצפים תנים זהובים באזור החווה, לאחר שהושמדו בידי משרד החקלאות בשנות ה-60 של המאה ה-20. מספר התנים הוערך במספר עשרות והם חיו בשטחי פארק הירקון, בין נחל איילון במערב לאזור קניון איילון במזרח. התנים ניזונים מאשפה ומבני אדם המאכילים אותם, ועל כן אוכלוסייתם גדלה. פרטים נצפו בכל רחבי הערים רמת גן וגבעתיים, אולם אלה נעלמו בחודשים מאי ויוני 2013, ואוכלוסיית התנים בפארק הירקון התדלדלה אף היא. הסתבר כי רשות הטבע והגנים פעלה ללכידת התנים ולהשמדתם, בין היתר בעקבות פניית החווה אל הרשויות. ב-10 ביולי 2013 איתרו אזרחים תנה פצועה שרגליה נלכדו בשתי מלכודות רגל, האסורות לשימוש במדינות האיחוד האירופי ובמספר מדינות בארצות הברית. התמונות פורסמו ברשת האינטרנט, והביאו לגל של מחאה ספונטנית כנגד החווה ורשות הטבע והגנים.
חוות תלמי אביב
הנרי בארנארד
הנרי בארנארד (באנגלית: Henry Barnard; 24 בינואר 1811 – 5 ביולי 1900), איש חינוך אמריקאי.
בארנארד למד באוניברסיטת ייל וסיים את לימודיו בשנת 1830. בשנת 1835 הוא הוסמך כעורך דין בקונטיקט ובשנים 1839-1837 היה חבר בבית הנבחרים של קונטיקט. בשנת 1838 הוא יזם והעביר חוק לפיקוח הדוק יותר על בתי ספר ויסד גוף פיקוח על בתי הספר שהוא שימש כמזכיר שלו עד שנת 1842 עת פוזר גוף הפיקוח. בתקופה זו הוא דחף לרפורמה במערכת החינוך של קונטיקט ונודע ברחבי ארצות הברית כרפורמטור.
בשנת 1843 הוא נתבקש על ידי מושל רוד איילנד לבחון את מערכת החינוך במדינה ולקדם שיפורים. בשנת 1845 הוא ייסד בית מדרש למורים והוא שימש כאחראי על בתי הספר ברוד איילנד עד 1849. בין 1855-1851 הוא שימש כמפקח ראשי על בתי הספר בקונטיקט ואף סירב בשנת 1852 להצעה לשמש כנשיא אוניברסיטת מישיגן. בין 1860-1859 שימש כנגיד אוניברסיטת ויסקונסין–מדיסון. בין 1870-1867 הוא כיהן כשר החינוך הראשון של ארצות הברית והניח את היסודות לגלגול הראשון של מחלקת החינוך של ארצות הברית. בין השנים 1881-1855 הוא היה העורך של הביטאון האמריקאי לחינוך. הוא נפטר בקונטיקט בגיל 89.