לעיסה היא התהליך שבאמצעותו מועכים וטוחנים מזון על ידי השיניים. זהו השלב הראשון של העיכול והוא מגדיל את שטח הפנים של המזונות כדי לאפשר פירוק יעיל יותר על ידי אנזימים. במהלך תהליך הלעיסה, המזון ממוקם על ידי הלחי והלשון בין השיניים. שרירי הלעיסה מניעים את הלסתות ומביאים את השיניים למגע לסירוגין. ככל שהלעיסה נמשכת, האוכל נעשה רך וחם יותר, והאנזימים ברוק מתחילים לפרק פחמימות במזון.
לאחר הלעיסה, האוכל (הנקרא עתה בולוס ) נבלע. הוא נכנס לוושט ובאמצעות הפריסטלטיקה ממשיך אל הקיבה, שם מתרחש השלב הבא של העיכול.
חיות מתת הסדרה מעלי גירה לועסות מזון יותר מפעם אחת כדי להפיק יותר חומרים מזינים.
תזונה ובריאות.
לעיסה מעוררת את ייצור הרוק ושולטת בבליעת המזון.
אצל בעלי חיים.
לעיסה נפוצה בעיקר אצל יונקים אוכלי-צמחים שנוהגים לטחון את המזון הצמחי היטב לפני שהוא עובר לכיבה.. טחינת המזון מאפשרת פירוק מהיר וקל יותר של המזון הצמחי בכיבה מאשר בליעתו בשלמותו או בנתחים כפי שנוהגים בעלי חיים מסדרות אחרות או יונקים טורפים הניזונים מבשר. בניגוד לשיניי טרף חדות המסייעות לחתוך את הטרף, שיניים טוחנים שטוחות ומאפשרות לטחון את המזון בין השן העליונה והתחתונה. לא ניתן לטחון את המזון עם שן אחת עליונה או תחתונה ולכן שיני יונקים רבים אינן מתחדשות ומתחלפות פעם אחת בחיים כדי לשמור על איזון בין מספר השיניים העליונות לתחתונות. אצל רוב בעלי החיים מסדרות אחרות השיניים מתחלפות באופן תדיר וכל שן שנפגעת מוחלפת בשן אחרת תוך זמן קצר.
דינוזאורים מאינפרת הסדרה אורניתופודה פיתחו שיניים מקבילות לשיניים חותכות ולשיניים טוחנות שיש ליונקים. שיניים אלו אפשרו להם להשיג יותר מזון מהצמחים. בסופו של דבר, הם הפכו לחלק מבעלי החיים המצליחים ביותר על פני כדור הארץ עד שהכחדת קרטיקון-פלאוגן הכחידה אותם.
יחסי מצרים–קרואטיה
יחסי מצרים–קרואטיה הם היחסים הדיפלומטיים בין קרואטיה למצרים.
סקירה כללית.
מצרים הכירה בעצמאותה של קרואטיה ב-16 באפריל 1992, ושתי המדינות החלו לקיים יחסים דיפלומטיים ב-1 באוקטובר 1992. השגרירות הקרואטית בקהיר מייצגת את קרואטיה גם בבחריין, אתיופיה, תימן, ירדן, קטר, כווית, לבנון, עומאן, סעודיה, סוריה, סודאן ואיחוד האמירויות הערביות, ובמידה חלקית גם את ג'יבוטי, אריתריאה ועיראק. שתי המדינות חברות באיחוד מדינות הים התיכון.
היסטוריה.
בעבר כ-2,700 עובדים מקרואטיה עבדו על בניית תעלת סואץ. הרפובליקה הפדרלית הסוציאליסטית של יוגוסלביה שמרה על יחסים טובים עם מצרים, במיוחד באמצעות המדינות הבלתי-מזדהות. בשנות ה-70 וה-80 חברות קרואטיות רבות ייצאו הון רב למצרים ומדינות ערב נוספות.
לאורך השנים גורמים בכירים משתי המדינות ערכו ביקורים הדדיים. נשיא מצרים חוסני מובארכ ביקר בזאגרב באוקטובר 2009. מקבילתו הקרואטית ידרנקה קוסור ביקרה במצרים בדצמבר 2010. במקביל חברות קרואטיות החלו לפעול בתחום האנרגיה במצרים. בתחילת 2011 פונו פועלים קרואטיים רבים ממצרים, עם תחילת המהפכה המצרית. ביולי 2011 נענתה ממשלת קרואטיה להחלטת מועצת האיחוד האירופי להקפיא נכסים מצריים הקשורים למובארק ו-18 מאנשיו.
בשנת 2015 אזרח קרואטי בשם טומיסלב סלופק נחטף במצרים על ידי חמושים אסלאמיסטים.
אהרן חנוקוגלו
אהרן חנוקוגלו (בטורקית: Aaron Hanukoğlu) הוא פרופסור בחוג לרפואת ילדים, הפקולטה לרפואה ע"ש סאקלר באוניברסיטת תל אביב.
ביוגרפיה.
חנוקוגלו נולד באיסטנבול ב-29 במרץ 1943, והיה לבנם הבכור של משה וסיניורה ג'ני חנוקוגלו. בבית ספר יסודי וחטיבת ביניים למד ב-"Sisli Terakki Lisesi" באיסטנבול. בתיכון חנוקוגלו עבר ל-"Ataturk Erkek Lisesi" באיסטנבול וסיים תיכון בהצטיינות. במהלך לימודי התיכון היה חבר בתנועת נוער מקומית שנקראה "קדימה ציונה".
ב-1961 חנוקוגלו התקבל ללימודי הרפואה בבית הספר לרפואה של אוניברסיטת איסטנבול, אותם סיים במאי 1967 ועבר לעיר אנקרה לצורך התמחות ברפואת ילדים, במחלקת ילדים של המרכז הרפואי Hacettepe.
בשנת 1969 חנוקוגלו עלה לישראל והמשיך בהתמחות ברפואת ילדים, בבית החולים צהלון שביפו. בשנת 1974 סיים התמחות ברפואת ילדים ובין השנים 1974–1976 שירת בצה"ל כרופא צבאי וסיים את שירותו בדרגת סרן.
בין השנים 1976–1988 חנוקוגלו עבד במרכז הרפואי ע"ש אדית וולפסון בחולון כמומחה ברפואת ילדים וכסגן מנהל מחלקת ילדים. בשנת 1979 התמנה לתפקיד מרצה בחוג לרפואת ילדים בבית הספר לרפואה של אוניברסיטת תל אביב. בשנים 1986–1988 חנוקוגלו נסע לבית הספר לרפואה של אוניברסיטת מרילנד בבולטימור להתמחות באנדוקרינולוגית ילדים.
בחזרתו לישראל בשנת 1988, המרכז הרפואי ע"ש אדית וולפסון ייסד את השירות האנדוקריני לילדים במרכז הרפואי וולפסון, והיה מנהל היחידה לאנדוקרינולוגית ילדים עד ליציאתו לגמלאות.
במסלול האקדמי באוניברסיטת תל אביב, חנוקוגלו קודם לדרגת מרצה בכיר בשנת 1989, ולדרגת פרופסור חבר בשנת 2003. חנוקוגלו היה פעיל בהוראת סטודנטים לרפואה מישראל ומחוצה לה, רופאים מתמחים, אחיות, ארגון קורסים במסגרת לימודי המשך לרפואה בבית הספר לרפואה עד לפרישתו בשנת 2014. כמו כן, חנוקוגלו מילא תפקידים ברמה לאומית בתחום רפואת ילדים ואנדוקרינולוגיה. בתחום המחקרי, זיהה הבסיס הגנטי של מחלה של חוסר תגובתיות להורמון סטרואידי אלדוסטרון שמווסת את רמת האלקטרוליטים בדם ואת לחץ הדם.
תפקידים לאומיים.
חנוקוגלו מילא מספר תפקידים ברפואה ברמה ארצית. בשנים 2009–2014 היה חבר ואחר כך יו"ר של ועדות בחינה להסמכות מומחים ברפואת ילדים מטעם המועצה הלאומית של ההסתדרות הרפואית בישראל. בשנים 2009–2012 היה יו"ר הוועדה הלאומית לבחינת בקשות למתן אישור להורמון גדילה. בשנים 2005–2008 היה יו"ר הוועדה הלאומית לבחינות הסמכה בתחום אנדוקרינולוגית ילדים.
מחקרים ופרסומים מדעיים.
חנוקוגלו פרסם 93 מאמרים בכתבי עת מובילים באירופה ובארצות הברית. רוב המחקרים שלו הם בנושא רפואת ילדים ובמיוחד אנדוקרינולוגיה של ילדים ונוער ומחלות תורשתיות. חנוקוגלו זיהה לראשונה שתי צורות שונות של מחלה תורשתית שנקראת פסוידו-היפו-אלדוסטרוניזם מסוג 1 (pseudohypoaldosteronism type 1, בקיצור PHA) שגורמת למחלות עם חוסר איזון ברמת המלחים והנוזלים בגוף. מחלה זו מתבטאת בשתי צורות. הצורה הקשה של PHA עלולה לסכן את חיי התינוק כבר בשבוע הראשון שלאחר הלידה. הטיפול הוא מתן מלח בכמות גדולה על מנת למנוע את התייבשות התינוק כתוצאה מאובדן מלח דרך השתן.
חנוקוגלו היה שותף במחקר עם חוקרים מאנגליה שמיפה את מיקום המוטציות בשלושה גנים שנקראים SCNN1G , SCNN1B ו-SCNN1A . גנים אלה מקודדים לשלושה חלבונים שמרכיבים את תעלת הנתרן שנמצאת בתאי אפיתל. לכן, תעלות אלה נקראות ENaC, שהוא קיצור של Epithelial sodium channel .
במחקר נוסף, בשיתוף פעולה עם אחיו ישראל חנוקוגלו וחוקרים מארצות הברית, הם זיהו את המוטציות הנקודתיות בשלושה גנים אלה.
בסדרה של מחקרים, צוות תלמידים ופוסט-דוקטורנטים של האחים חנוקוגלו זיהו מוטציות שונות בגנים המקודדים לתת-יחידות של תעלת נתרן ENaC בחולי PHA מהארץ וחולים שהופנו אליהם אירופה.
כאמור, מוטציות אלה פוגעות בצורה קשה בתפקוד ההורמונים שמווסטים את נפח הדם, לחץ הדם ואיזון רמות המלחים בגוף.
מאמר סקירה של אחים חנוקוגלו מסכם את עיקרי הממצאים שהוזכרו לעיל והיבטים אחרים רפואיים וביוכימיים של תעלות נתרן מסוג ENaC
הצורה הקלה יותר של PHA נובעת ממוטציות בגן NR3C2 שמקודד לקולטן של ההורמון אלדוסטרון שנקראת "mineralocorticoid receptor". במחקר מקיף המשתרע על ארבעה דורות של חולים במשפחה מורחבת, חנוקוגלו תיאר את התפתחות הצורה הקלה של PHA לאורך עד 40 שנות חיי החולים.
רשימת פרסים.
במהלך הקריירה שלו, חנוקוגלו זכה במימון מחקריו ממקורות מגוונים, ביניהם:
מדען ראשי של משרד הבריאות, הקרן הדו-לאומית (BSF) של ארצות הברית וישראל, קרן דו-לאומית בשיתוף פעולה עם אנגליה.
קונפרנס ליג
הכדרים באים
הקטרים באים
הילה כץ
הילה כץ היא עורכת דין ישראלית. החל מאוגוסט 2021 משמשת פרקליטת מחוז חיפה (פלילי) בפרקליטות המדינה.
ביוגרפיה.
הילה כץ היא בעלת תואר ראשון (בהצטיינות) ושני במשפטים מאוניברסיטת חיפה.
פרקליטות המדינה.
בשנת 1998 התמחתה בפרקליטות מחוז חיפה (פלילי) בפרקליטות המדינה. לאחר כשנה הוסמכה כעורכת דין, הצטרפה כפרקליטה למחוז ומאז נותרה בו, בתחום הפלילי. בשנת 2012 מונתה לממונה וראש צוות פלילי במחוז. כעבור כשנתיים נבחרה למנהלת מחלקה במחוז. ביוני 2018 החלה לשמש כמשנה לפרקליט המחוז.
במסגרת תפקידה ניהלה כץ תיקי פשיעה חמורה רבים לאורך שנים, בהם רצח, אלימות, עבירות מין, שחיתות שלטונית, מרמה ועוד, וכן הופיעה בערעורים בבית המשפט המחוזי בחיפה. בין התיקים בהם טיפלה נמנים הטיפול בסייעני הפיגוע בקו 361 בצומת מירון, תיק המשפט החוזר של רצח דני כץ, רצח ענבל חן, תיקי משה איבגי, הריגת מתן אדלשטיין, ליווי החקירה והטיפול בתיק הרב שלמה שלוש, רצח הנער עאדל חטיב, רצח הנער אבי ציצואשוילי, ועוד.
פרקליטת מחוז צפון (פלילי).
באוגוסט 2021 נבחרה כץ לשמש פרקליטת מחוז חיפה (פלילי), במקומו של עמית איסמן שמונה לפרקליט המדינה.
חיים אישיים.
מתגוררת בחיפה, נשואה לעמית, יועץ השקעות בבנק לאומי, ואם לשתי בנות.
הממלכה המשולשת