שלם יהלום העלה סיבה אפשרית לכתיבת החיבור, אבנר מבורגוס כתב חיבור המלגלג על ההלכה היהודית ובין טענותיו טען שההלכה המציאה תחבולה להיפטר מנזק והיא גרמא, ייתכן שרמב"ן כתב את הקונטרס נגדו.
במהדורות שונות הוסיפו גם ליקוטים מספר תורת האדם, דרשה לראש השנה, השגות לספר הצבא ועוד.
המקורות לחיבור.
מקורותיו של רמב"ן רבים, המקורות הבסייסים הם רש"י ותוספות, ועליהם הוסיף את רבינו חננאל, הרי"ף, והרמב"ם, כמו כן בפירושו שוקעו פירושים פרובסנליים רבים כמו הראב"י וחתנו הראב"ד אשר נשתמרו בעיקר בזכות פירושו, במידה מועטה יותר מובאים רשב"ם, בעל ספר התרומה, רבינו אפרים שמכונה על ידי רמב"ן תלמיד הרי"ף, רבי יהודה אלברצלוני מספר העתים, רבי יצחק בן גאות, רבי יצחק בן ראובן הברצלוני, הרז"ה, ספר העיטור, רבי אליעזר ממיץ, רבי יוסף אבן מיגאש רבי משה ברבי יוסף מנרבונה, רבי ברוך ברבי שמואל מארץ יוון, רבי יצחק הלבן רבי שמשון משאנץ, רבי משה מתקו והערוך, וכן רבותיו רבי יהודה בר יקר ורבי נתן ברבי מאיר.
החידושים ותורת הקבלה.
בכל כתבי הרמב"ן נזכרת תורת הקבלה עשרות פעמים, חריגים הם כתביו ההלכתיים של רמב"ן שלא מובאת בהם הקבלה אלא פעמיים בלבד, והסיבה לכך תמוהה, סברות שונות לכך הועלו ונדחו: אין לטעון שאת הקבלה גילה בבגרותו ואת כתביו אלה כתב בצעירותו, מכיוון שבהקדמה להשלמות לרי"ף נזכרים מושגים כמו עשר הספירות ועוד, מה שמוכיח שהיה מקובל כבר בצעירותו, כמו כן אין לטעון שהסתיר את תורת הקבלה ולא חפץ לפרסמה ברבים – וזאת מפני שפירושו לתורה רווי בסודות, עודד ישראלי הראה שמקומה של ההלכה והקבלה שונה אצל רמב"ן ממקובלים דורו, רבי עזרא מגירונה למשל, טען שכל תורת הקבלה היא עצם ידיעת האל וממנה נובעות כל המצוות ואף ההלכה, אולם רמב"ן גרס שתורת הקבלה היא עוד ענף מענפי התורה וממילא אין כל קשר בינו לבין ההלכה ואין צורך לשלבם זה בזה.
גם האגדה נחסרת מספריו, ואינו מבארה אלא פעמים ספורות, את נקודה זו ישראלי לא בירר במחקרו.
נוסחאות וגרסאות.
בשונה מרש"י ובעלי התוספות אשר בעשרות מקומות תיקנו ושינו גרסאות, רמב"ן לא תיקן ניסוחים מסברתו כלל, וכלשונו: שונות הם נוסחאות ספרד אשר במידת הצורך רמב"ן קיבלם ותיקן על פי נוסחם.
כללי הרמב"ן.
אחת משיטות הפרשנויות לתלמוד היא שיטת הכללים, למשל "כל מקום שאמר רבי יהודה אימתי אינו אלא לפרש", רמב"ן הרחיב את השיטה וכלל בה כללים סגנוניים וספרותיים, כללים אלה אינם נוקשים ומחייבים אלא הם מציינים טכניקות לימודיות ודרכי הבעה שהאמוראים נוקטים בדרך כלל, דרך זו נוטה יותר לשיטת הלימוד הספרדית ולא כבעלי התוספות שבמקרה של שאלה מעדיפים ליישבה במשא ומתן קלאסי ולא בהבאת כלל כלשהו, שרגא אברמסון ליקט עשרות כללים כאלה והדפיסם בספר "כללים בדברי הרמב"ן".
החידושים והירושלמי.
מתקופת רבינו חננאל ואילך נמצאו חכמים רבים שציטטו מהתלמוד ירושלמי אך לא במידה רבה, ואף אם השתמשו בו זה היה לעזר בלבד ולא כספר בפני עצמו, יוצא דופן הוא רמב"ן אשר מביאו ומזכירו במאות מקומות בכתביו (– בערך כאלף וחמש מאות פעמים), בהם מפרשו ומבארו, ומשתמש בו כמפרש את סוגיות הבבלי, כמכריע במחלוקת, ולפסיקת הלכה. רמב"ן ציטט את הירושלמי מתוך כתב יד ולא מכלי שני, כך מעידים לשונות כמו "מצאתי בירושלמי" או "ולא מצאתי לא בתוספתא ולא בירושלמי כמה היא" לשון מורה על בקיאות בירושלמי, בשל כך יש חשיבות לגרסאותיו, לצורך הגהת הירושלמי.
ככל הנראה רמב"ן המשיך את המסורת מרבו יהודה בר יקר אשר הרשב"א מעיד עליו שחיבר פירוש לירושלמי.
בעקבות רמב"ן נכנס התלמוד הירושלמי לסדר הלימוד ונהפך לספר קאנוני בקרב בית מדרשו של רמב"ן, ותלמידיו הרשב"א הריטב"א והלאה כבר מזכירים אותו על הסדר.
בדפוס.
הספר נדפס במשך הדורות בעשרות מהדורות, לראשונה בשנת ה'רפ"ג ולאחריה רק בשנת ה'ת"ק, הדפוסים הראשונים של כל מסכת הם: שבת פרשבורג תקצ"ז, יבמות המבורג ת"ק, כתובות מץ תקכ"ה, בשנת תרפ"ח, גיטין ונדה בתוך ספר חמשה שיטות זולצבאך תקכ"ב, קידושין בתוך ספר אוריין תליתאי סלוניקי תקי"ט, בבא מציעא בתוך מהדורת אור עולם ירושלים תרפ"ט, בבא בתרא ונציה רפ"ג, מכות בתוך ספר שבע עיניים ליוורנו תק"ה, עבודה זרה בתוך ספר מעשי צדיקים ליוורנו תק"מ, חולין בתוך ספר מזבח כפרה ליוורנו תק"ע, מן הלקוטות נמצא בידינו: ברכות עירובין - סוכה (למעט ביצה ושקלים), בין השנים תרפ"ח – תרפ"ט נדפסו לראשונה כל חידושיו לתלמוד על ידי הוצאת אור עולם בהגהת הרב איסר זלמן מלצר, במהדורה זו והבאות לא חילקו בין חידושיו ללקוטותיו.
המהדורות הנפוצות הם מהדורת מכון מערבא ומהדורת הרב משה הרשלר, מוסד הרב קוק החלו בהדפסת הספר ולעת עתה הוציאו כרך אחד על מסכת כתובות.
הרב נפתלי נבנצל מראשי ישיבת פוניבז' לצעירים ליקט מפירושיו לתורה והדפיסם על סדר הש"ס תחת השם "תורת הרמב"ן", בני ברק תשע"ז.
קישורים חיצוניים.
החידושים:
על החידושים:
סאיקי מדיקל
סאיקי מדיקל בע"מ (באנגלית: Syqe Medical) היא חברת הזנק ישראלית, שפיתחה טכנולוגיה למתן מינון מדויק של מולקולות הקיימות בצמחים באופן טבעי, בשאיפה. המשאף הרפואי SyqeAir שפיתחה החברה מאפשר מתן מינון נמוך, מדיד ועקבי של קנאביס רפואי למטופלים, בהתאם להתוויות נוהל 106 של משרד הבריאות.
פרי דוידסון הוא מייסדה של סאיקי ומשמש כמנכ"ל החברה. יושב הראש הרפואי של החברה הוא ד״ר איתן חי-עם. מנהלת היחידה העסקית SyqeAir היא חגית קמין. מטה החברה, המונה כמאה עובדים, ומרכז המחקר והפיתוח שלה שוכנים בתל אביב-יפו, וייצור המשאף שפיתחה נעשה במפעל בצפון ישראל.
היסטוריה.
סאיקי הוקמה בשנת 2011 על ידי פרי דוידסון שגם משמש כמנכ״ל. מקור השם סאיקי (Syqe) הוא המילה הלועזית בעלת הצליל הזהה Psyche – פסיכה, נפש. השימוש באיות שונה באמצעות האות Q המסמלת כימות (Quantification) נבחר על מנת לאזכר את חשיבות המינון המדויק.
הדור הראשון של המשאף שפיתחה החברה שימש לביצוע המחקר הקליני הראשון שלה. הדור השני של המשאף פותח לשימוש במרפאות כאב, בעת אשפוז בבית חולים. בשנת 2014 המשאף אושר לשימוש על ידי משרד הבריאות בישראל, והחל משנת 2015 נעשה בו שימוש בבית החולים רמב"ם. זו הייתה הפעם הראשונה שבה טיפול בקנאביס רפואי נרשם כטיפול מקובל בבית חולים בישראל. המשאף הרפואי מהדור השלישי של סאיקי מותאם לשימוש ביתי.
החל משנת 2019 נמכר בישראל למטופלים בקנאביס רפואי המחזיקים במרשם רפואי וברישיון מתאים.
עד כה גייסה החברה מעל למאה מיליון דולר, בשלושה סבבי גיוס.
החל מיוני 2021 המשאף הרפואי של סאיקי והטיפול החודשי באמצעות המחסניות מסובסדים במלואם על ידי משרד הביטחון, לנכי כוחות הביטחון המוכרים על ידי משרד הביטחון לטיפול בקנאביס רפואי.
החל מספטמבר 2021 המשאף הרפואי של סאיקי משווק בסניפי סופר-פארם.
במארס 2022, נכנס לתוקף שינוי רגולטורי של היק"ר המאפשר להמיר מרשם של תפרחות מסוג: T20C4 | T10C2 | T15C3 למחסנית סאיקי. בהתאם לשינוי, נקבע יחס ההמרה (למטרת הניפוק בלבד) של: 10 גרם תפרחת = 1 מחסנית סאיקי. ממארס 2022 כל מי שבידו רישיון כמתואר לעיל, יכול להציג את המרשם והרישיון הקיימים בפני הרוקח/ת ולרכוש מחסנית של סאיקי במקום תפרחת. את המשאף לרכוש יש לרכוש בנפרד.
רוברט איוואנוב
רוברט איוואנוב (בפינית: Robert Ivanov; נולד ב־19 בספטמבר 1994) הוא כדורגלן מקצועני פיני, המשחק בנבחרת פינלנד ובמועדון הפולני ורטה פוזנן, כמגן.
קריירה.
איוואנוב נולד בהלסינקי, פינלנד ב-19 בספטמבר 1994, לאם פינית אינגרית ולאב רוסי. הוא גדל במשפחת ספורטיבית. אביו ולדימיר איוואנוב (מת ב־2014) שיחק כדורגל, ואמו, נלי פאקי, היא אינגרית במוצאה, ששיחקה כדוריד ושיחקה בנבחרת אסטוניה ובקבוצת ספרטה, עמה זכתה באליפות פינלנד בכדוריד בעונת 1997. משפחתו של רוברט דוברת רוסית, והוא גם למד רוסית בבית הספר מכיתות א'-ו'. בילדותו, בנוסף לכדורגל, שיחק גם כדוריד וכדורסל, אך בסופו של דבר החליט להתמקד בכדורגל ושיחק במדי HIK ולאחר מכן שיחק בקבוצת PK-35, משנת 2003 ושיחק בקבוצת הנוער עד 2013.
מועדונים.
רוברט שיחק במועדונים מיליפורו (Myllypuro), ויקינגיט (Viikingit) והונקה אספו (Honka) מהליגה הפינית. הוא נכלל בהרכב קבוצת החודש של ליגת Veikkausliiga ליולי 2018 וספטמבר 2018.
ברמה הבוגרת החל לשחק במועדונים בליגה השלישית בפינלנד. בשנת 2014 שיחק במועדון מליופורו, ובשנת 2015 הוא הפך לשחקן וויקינגיט. במקביל לכדורגל, איוואנוב שירת בצבא הפיני. לפני פתיחת עונת 2016 הוא חתם על חוזה במועדון אחר מהליגה השלישית, הונקה, במדיה השיג עלייה לליגת יוקונן באותה עונה. בשנת 2017 הוא המשיך לשחק בקבוצה וסיים איתה במקום השני בליגה. על פי תוצאות הפלייאוף עם מועדון HIFK, הונקה חזרה לליגת העל הפינית בכדורגל.
ב־1 בספטמבר 2020 הוא חתם על חוזה לשנתיים במועדון ורטה פוזנן מליגת העל הפולנית.
בנבחרת.
הוא ערך את הופעת הבכורה שלו בנבחרת פינלנד בכדורגל ב־8 בינואר 2019 במשחק ידידות מול שוודיה, כשעלה כמחליף של אלבין גרנלונד בדקה 85.
איוואנוב זומן למשחק הידידות וליורו 2020 לפני המשחק מול שוודיה ב־29 במאי 2021.
נאטולן
מציאות קטן
מציאוֹת קטן הוא ספר שחיבר הראי"ה קוק ובו דברי הגות, מחקר, הלכה, דרשנות ואגדה. כפי הנראה, זהו הקובץ הראשון שכתב הרב קוק. החיבור נדפס לראשונה בשנת ה'תשע"ח (2018) בהוצאת מאבני המקום שעל יד ישיבת בית אל. מהדורה נוספת של החיבור נדפסת במכון הרצי"ה, ובמסגרתה נדפסו עד כה (ה'תשפ"ב, 2022) שלושה כרכים המהווים את שלושת רבעי החיבור.
רקע.