התפתחות המחשב והאינטרנט וההתרחבות העצומה של התשתיות לאגירת מידע הביאו לגידול מהיר בכמויות המידע המופץ בעולם. תשתיות התקשורת הדיגיטלית מאפשרות לכל אדם לאתר מידע ברשת, להוסיף מידע משלו ולשלוח אותו באופן מידי לכל קצווי תבל.
העידן בו אנו חיים מכונה בפי רבים 'מהפכת המידע' על שום המידע הרב הזמין בו: ערוצי טלוויזיה ורדיו רבים מספור; אינטרנט, החוצה גבולות, מדינות, משטרים ולאומים; תגליות מדעיות רבות המעשירות את הידע האנושי, ועוד. בעוד שבעבר היה הידע מצוי ברשות בעלי הכוח: ממשלות, ארגונים ובעלי מקצוע, הרי שבסוף המאה העשרים חל מהפך בגישה זו. הגישה הפטרנליסטית לידע נבעה, בין השאר, מפערים גדולים ובלתי ניתנים לגישור בין האזרח הפשוט לבין בעל הידע. מהפכת הידע תרמה משמעותית לביטול מצב זה.
זמינות המידע מתאפשרת בין היתר הודות למנועי חיפוש מתוחכמים, מהירים ונוחים לשימוש. מנועי החיפוש מאפשרים לגולש לסרוק כמויות מידע עצומות במהירות רבה ולאתר את המידע המבוקש בכל עת, מכל מקום, ללא צורך לקום מהכיסא.
המידע בתחומים שונים.
בהסתמך על המחקר המדעי ניתן לראות שהמידע נמצא בכל מקום. הוא נוכח בכל דיסציפלינה ובכל תחום בחיי האדם והחברה. למשל: מידע יכול להיות קשור לנתונים, למשמעות, ידע, הדרכה, תקשורת, ייצוג, סמלים, לגירוי חשיבה ועוד.
כמו כן, תהליכי עיבוד מידע נמצאים במערכות טכניות, בטבע ובחברה האנושית. בהתאם לכך מידע הוא מושג המשמש תחומי דעת ועיסוק רבים. כל תחום מתייחס למידע בהקשר הרלוונטי אליו.
האופן בו מוגדר המושג "מידע" מושפע מהתפתחויות מחקריות בנושא החושפות תכונות חדשות שלו ומההתרחבות המתמדת של השימוש בו בתחומים חדשים של הפעילות האנושית.
מידענות.
מידענות היא הדיסציפלינה העוסקת במידע ובחקר המאפיינים שלו במסגרת מדעים אחרים.
מידע חדש אודות "מידע" משמש מדענים ליצירת ידע חדש, אשר מרחיב את גבולות המדע.
מידען הוא איש המקצוע שתפקידו לאסוף, לנתח ולפרש מידע בנושא מסוים.
תורת המידע.
תורת האינפורמציה (תורת המידע) היא ענף של מתמטיקה שימושית, העוסקת בעיבוד וכימות מידע. היא עושה שימוש בשיטות מתורת ההסתברות ומסטטיסטיקה מתמטית.
תורת האינפורמציה מתייחסת למידע כאל כמות ההפחתה באי-הוודאות שנוצרת בהתקבל אות או שידור בעל משמעות.
תורת המידע הקלאסית רואה את המידע רק כתכונה סטטיסטית של מסר בלי תלות במשמעותו או בתכונותיו הפרגמטיות־תקשורתיות.
בתורה כמות המידע היא ההסתברות לאירוע מסוים עם המידע, חלקי ההסתברות לאותו אירוע בלי המידע. אפשר לכמת מידע בסיביות - סיבית היא ספרה בינארית או ביט - והמידע בסיביות הוא הלוגריתם על בסיס 2 של החלוקה של ההסתברויות.
לדוגמה, הסיכוי של איטליה לנצח בגמר גביע העולם בכדורגל מול ארגנטינה, ללא מידע מוקדם, הוא חצי (50%). הסיכוי של איטליה לנצח כאשר נתון המידע "איטליה ניצחה" הוא 1 (100%). הסיכוי עם המידע חלקי הסיכוי בלי הוא 2, ואחרי לוגריתם על בסיס 2 נקבל 1 - סיבית אחת של מידע במשפט "איטליה ניצחה".
מדעי המחשב.
המחשבים הרחיבו את תורת האינפורמציה בכך שהם יכולים להעביר ואף לעבד מידע ללא התייחסות למשמעות שלו.
לדוגמה: SPSS היא אחת התוכנות הנפוצות בעולם לניתוח סטטיסטי של נתונים.
יש המגדירים מידע כתוצר מיוחד של עיבוד נתונים המשמשים לקבלת החלטות. על פי הגדרה זו, מערכות מידע הן מערכות מבוססות מחשב המעבדות נתונים (קלט) ומפיקות את המידע כתוצר העיבוד (פלט). עיבוד נוסף של המידע יוצר מידע נוסף.
מערכות מידע המבוססות על טכנולוגיית היי-טק מייעלות את המחקר המדעי בכך שהן משפרות תהליכים של איסוף, עיבוד, אחסון ושידור מידע.
באופן זה מכונות שאופן פעולתן אינו תלוי במשמעות המידע יכולות ליצור פלטים בעלי משמעות עבור המשתמשים.
תקשורת.
בתחום התקשורת מידע מתייחס למסר בעל חידוש אשר מועבר לנמען כלשהו.
בהקשר זה מידע הוא כל חידוש אשר כלול בתוך מסר. שני מושגים אלה, "חידוש" ו"מסר", הם מרכיבים מרכזיים של המושג "מידע": מידע הוא תמיד מרכיב של מסר, כלומר: מידע הוא תמיד דבר שנמסר לנמען כלשהו שמקבל אותו, ומסר שאין בו משום חידוש איננו אינפורמטיבי לדידו של מקבל המסר (כלומר: הוא לא נותן לו מידע). בשימוש היומיומי של המושג מידע הוא כולל גם את גורם התקשורת (הוא מחייב מחד גיסא מקור מְיַדֵּעַ השולח את המסר ומאידך גיסא נמען אשר מבין אותו ומבחין בחידוש כלשהו בו).
שפה ולשון.
בתחום השפה הסמנטיקה חוקרת את המשמעות של הסמלים הלשוניים והמידע שהם מיצגים עבור דוברי השפה.
כלכלה.
בכלכלה יש המגדירים מידע כערך המוסף העיקרי של פעילות בשוק מודרני.
תפיסת המושג מידע בציבור הרחב.
אנשים רבים תופסים את המושג מידע באופן מעורפל ומופשט.
לעיתים המושג מידע משמש כמילה נרדפת ל"נתונים" או "פרטים"; מילונים באנגלית מגדירים מידע (information) או כ"ידע לגבי עובדות, נסיבות או אירועים מסוימים שנמסר או פורסם, התקבל או הושג על ידי לימוד, ניסיון וכד׳; חדשות; נתונים עובדתיים", או כ"פעולת היידוע". ליידע – to inform – מוגדר כ"למסור או לספק ידע לגבי עובדות או נסיבות".
בדרך כלל מבלבלים בין נתונים למידע ומזהים את המידע עם הנתונים המייצגים אותו, כאילו מובנת מאליה המשמעות המיוחסת לנתונים. ואז אומרים שמידע עשוי להיות נייד, באמצעות תקשורת. לרוב תקשורת היא אמצעי מכוון להעברת נתונים בין בני אדם שונים. עבור כל תקשורת קיים מוען - מעביר הנתונים - ונמען - מקבל הנתונים.
יש הטוענים אפילו שמכלול המידע של אדם מסוים, האגור בזכרונו, הוא הידע שלו. טענה זו מתעלמת מרכיבים של ידע שאינם ניתנים לניסוח כ"מידע", כמו יכולת התמצאות, ידע של רכיבה על אופניים, ואינטואיציה מתמטית.
מידע כוזב.
מידע כוזב (דיסאינפורמציה) נועד להטעיה. השימוש במידע כוזב שכיח למדי במלחמות, במאבקים פוליטיים וגם במאבקים מסחריים. כך למשל משטרות חשאיות משתמשות בהפצת מידע כוזב לצורך קידום מטרותיהן.
מפיצי המידע הכוזב משיגים את מטרותיהם רק אם יצליחו לשכנע את צרכני המידע שהוא לא כוזב, לכן מקובל לתבל את המידע הכוזב בפיסות מידע אמיתי, כדי לחזק את אמינותו ולבלבל את צרכני המידע.
דינורניטיים
דינורניטיים (שם מדעי: "Dinornithiformes") המכונים גם עופות המואה הם סדרה נכחדת של עופות ענקיים שחיו בעבר בניו זילנד.
אלו היו עופות חסרי יכולת תעופה שהוכחדו בניו זילנד בתחילת המאה ה-16 על ידי המאורים. הגדול שבהם, הדינורמיס היה מבין העופות הגדולים ביותר שחיו אז על פני כדור הארץ, משקלו היה כ-250 קילוגרם וגובהו הגיע לשלושה מטרים. עוף זה נבדל משאר העופות בכך שכלל לא היו לו כנפיים. עופות המואה ניזונו מצמחים, בעיקר עלים, זרדים ופירות.
המאורים, שהיו המתיישבים הראשונים בניו זילנד, צדו את עופות המואה ואכלו את בשרם. בנוסף, השתמשו בעצמותיהם לייצור חכות וקרסים, מחטים לאריגת בגדיהם, תכשיטים בהם עיטרו את גופם ועוד. יש המשערים שעוף זה נכחד בעקבות ציד והשמדת היערות, בית המחיה של המואה, בידי המאורים.
האויב הטבעי היחיד של העופות הבוגרים, היה עיט האסטי - עיט ענק שהיה כנראה מין הדורס הגדול ביותר מעולם. הוא תפס אותם עם טפריו העצומים ושיסע את איבריהם הפנימיים עד למותם.
מיון.
עופות המואה כללו 9 מינים ב־6 סוגים, 3 משפחות וסדרה אחת:
שש בש
שש בש (בפרסית shesh - שש וטורקית beş - חמש) הוא משחק לוח וקוביות לשני שחקנים. זהו משחק מזל ואסטרטגיה עם חשיבות למיומנות השחקן. לוח המשחק מחולק ל-24 "משולשים" (מקומות בהם השחקן אמור להניח את אבני המשחק העגולות). לכל שחקן 15 אבני משחק בצבע אחיד, אך שונה מהצבע של היריב (לרוב שחור ולבן). האבנים ממוקמות בתחילת המשחק בצורה אופיינית (ראו תמונות בהמשך להמחשה). על השחקנים לקדם, כל אחד את אבניו, לעבר הרבע האחרון של הלוח בצד הסמוך אליו (מכונה "בסיס"). מהלך הקידום (מכונה "מסע") מתנהל בכיוונים מנוגדים (לרוב, הלבן נע בכיוון השעון, והשחור נע נגד כיוון השעון). הקידום מתבצע על ידי הטלת קוביות, והשחקן רשאי לקדם את אבניו בהתאם לתוצאת ההטלה. לאחר ששחקן הכניס את כל אבניו לרבע האחרון של הלוח, רשאי השחקן להמשיך בקידום אל מחוץ ללוח. שחקן שסיים להוציא את כל אבניו מהלוח מוכרז כמנצח.
שש בש הוא אחד המשחקים העתיקים ביותר שעדיין בשימוש גם בראשית המאה ה-21. לפי המחקר ההיסטורי, הוא התפתח מן המשחק המלכותי של אור, מהאלף השלישי לפנה"ס.
חוקי המשחק.
מהלך המשחק.
כל שחקן זורק שתי קוביות ומזיז את האבנים שלו. השחקן מזיז את האבנים שלו על פי כל קובייה בנפרד (ולא על פי סכומן הכולל של הקוביות). השחקן חייב להזיז את האבנים בכל מצב שהמשטח מאפשר לו והוא אינו רשאי לנוע אחורה.
כדי לנצח במשחק צריך השחקן להכניס את כל האבנים שלו ליעדן, כשלאחר מכן הוא רשאי להוציאן מהלוח. צעד מעבר ללוח הוא למעשה משולש 0 או 25 בהתאמה. אם לאחר ששחקן החל להוציא את אבניו מחוץ ללוח בוצעה לכידה על אחת מאבניו, אסור לו להוציא אבנים מחוץ ללוח עד אשר תוחזר האבן ליעדה.
כאשר שחקן מבצע לכידה על אבן של שחקן יריב, יזרוק השחקן היריב את הקוביות בתורו, בהתאם לתוצאות הקוביות יוכל השחקן להכניס את האבן לבסיס היריב, הספירה מבוצעת החל מהמשולש הראשון ועד לשישי, כלומר אם יזרוק השחקן 1:3 (בקובייה אחת 1 ובקובייה שנייה 3) יוכל להכניס את האבן למשולשים 1 או 3 אם הוא השחור או משולשים 24 ו- 22 ללבן. שחקן שלא הצליח לשחרר את חיילו הלכוד, יוותר על תורו. אין הגבלה על מספר החיילים הלכודים.
טכניקה הגנתית במשחק היא לנסות ולהשאיר כמה שפחות אבנים בודדות על המשולשים, מכיוון שאבנים אלו יכולות להילכד ואז הן מתחילות את המסלול שלהן מההתחלה, כלומר מהבסיס.