ב-27 במאי 2016, מונה ז'וזה מוריניו למאמנה החדש של מנצ'סטר יונייטד לאחר חתימה על חוזה לשלוש שנים בקבוצה. ב-7 באוגוסט זכתה הקבוצה בתואר ראשון תחת מוריניו במגן הקהילה האנגלי לאחר ניצחון 1–2 על האלופה לסטר סיטי. במהלך חלון ההעברות של יולי אוגוסט, בהתאם לבקשותיו של מוריניו, הצליחה הקבוצה להביא שחקנים מהשורה הראשונה על אף שלא שיחקה בליגת האלופות באותה השנה. בין היתר חתמו בקבוצה אריק ביילי מוויאריאל, הנריך מחיתריאן מבורוסיה דורטמונד, זלאטן איברהימוביץ' מפריז סן-ז'רמן, ופול פוגבה מיובנטוס בסכום שיא 110 מיליון יורו. ב-26 בפברואר 2017, זכתה מנצ'סטר יונייטד בגביע הליגה האנגלי לאחר שגברה בגמר 2–3 על סאות'המפטון באצטדיון ומבלי. ב-24 במאי 2017 זכתה יונייטד בגביע הליגה האירופית לעונת , לאחר ניצחון 2–0 במשחק הגמר על אייאקס בפרנדס ארנה שבסטוקהולם.
בתחילת עונת 2018–2019, לאחר פתיחה רעה ששיאה בהפסד ליגה לליברפול והתרחקות נוספת של הקבוצה מצמרת הליגה, פוטר מוריניו ב-18 בדצמבר. למחרת מונה אולה גונאר סולשיאר כמאמן הקבוצה עד לסיום העונה.
במרץ 2019 לאחר הניצחון 1–3 בגומלין שמינית גמר ליגת האלופות מול פריז סן ז'רמן (לאחר הפסד ביתי 0–2), סולשיאר מונה למאמן הקבוע של הקבוצה עד סוף עונת 2021/22. בינואר 2020 יונייטד רכשה את הקשר ההתקפי ברונו פרננדש. בסיום עונת 2019/20 מנצ'סטר יונייטד הודחה בשלב חצי הגמר של הגביע האנגלי לאחר הפסד 1–3 מול צ'לסי. ובליגה יונייטד סיימה במקום ה-3 וזכתה בכרטיס לשלב הבתים של ליגת האלופות.
את עונת 2020/21 יונייטד התחילה ברכש השחקנים: דוני ואן דה בייק, אדיסון קבאני ואלכס טלס. ב-8 בדצמבר 2020 יונייטד הודחה משלב הבתים של ליגת האלופות לאחר הפסד חוץ 2–3 מול רד בול לייפציג. ב-2 בפברואר 2021 רשמה הקבוצה את הניצחון הגבוה ביותר שלה בתולדות הפרמייר ליג, כשהביסה באולד טראפורד 9–0 את סאות'המפטון.
בתחילת עונת 2021/22 יונייטד צירפה לסגל שלה את השחקנים ג'ידון סאנצ'ו ורפאל וראן. ב-31 באוגוסט 2021 חזר כריסטיאנו רונאלדו למועדון כשחתם לשנתיים בקבוצה עם אופציה לעונה נוספת. למרות צירופם, פתחה יונייטד את העונה בצורה לא טובה שכללה תבוסה 0–5 ליריבה המרה ליברפול, ובנובמבר 2021 פוטר סולישאר מתפקידו. עונה זו הייתה הגרועה ביותר בעידן הפרמייר ליג. הקבוצה סיימה במקום השישי בליגה עם 58 נקודות בלבד ועם מאזן שערים 57:57, ולראשונה מאז עונת 1989/1990 הקבוצה מסיימת עם מאזן שערים לא חיובי. לקראת עונת 2022/2023 מונה אריק טן האח ההולנדי למאמן הקבוצה.
יריבויות.
בספטמבר 2012, לאחר זיכויים של אוהדי ליברפול מאחריות על אסון הילסבורו בו נהרגו 96 אוהדים, קרא סר אלכס פרגוסון לסיום היריבות והעוינות בין מנצ'סטר יונייטד לבין ליברפול: "אנחנו שני מועדונים גדולים, יונייטד וליברפול. אנו צריכים להבין את הבעיות שלנו, רק ככה תשתנה ההתנהגות אחד כלפי השני".
נותני חסות לקבוצה.
אלה הן החברות נותנות החסות של מנצ'סטר יונייטד לאורך השנים:
השחקנים המפורסמים בתולדות המועדון.
בטבלה הימנית מופיעים 21 השחקנים הראשונים מבחינת מספר ההופעות בטבלה השמאלית מופיעים 21 השחקנים הראשונים מבחינת מספר השערים
היוריסטיקה
היוריסטיקה (Heuristic, מיוונית: εὑρίσκω אאוריסקו "למצוא", "לגלות", בדומה למילה אאורקה) היא כל גישה לפתרון בעיות או גילוי עצמי, שמפעילה שיטה פרקטית שלא מבטיחה פתרון אופטימלי, מושלם או רציונלי, אלא מבטיחה תנאים מספיקים כדי להגיע לפתרון מיידי. כאשר מציאת פתרון אופטימלי אינה אפשרית או פרקטית, השיטה ההיוריסטית יכולה לסייע להאיץ את תהליך מציאת פתרון סביר. היוריסטיקה יכולה להיות קיצורי דרך מנטליים שמורידים את הנטל הקוגניטיבי הכרוך בקבלת החלטות. היוריסטיקה נמצאת בשימוש על ידי טכניקות כגון ניסוי וטעייה, כלל אצבע, ניחוש מושכל, שיפוט אינטואיטיבי, אומדן משוער (guesstimate), התאמת פרופיל (profiling) ושכל ישר. במילים אחרות, היוריסטיקה היא כלי חשיבה המבוסס על הגיון פשוט או אינטואיציה, המציע דרך קלה ומהירה לקבלת החלטות ופתרון בעיות, ללא התעמקות ובמחיר דיוק נמוך.
החוקרים הבולטים של ההיוריסטיקה בשנות ה-70 וה-80 של המאה ה-20, היו הפסיכולוגים הישראלים דניאל כהנמן ועמוס טברסקי, שהדגימו כיצד המיינד האנושי נוהג להשתמש בטכניקות היוריסטיות שונות על מנת לקבל החלטות במהירות במצבים שונים של חוסר ודאות, שיכולות להיות אפקטיביות אך יכולות גם להוביל לשגיאות. מחקרם בנושא היווה את תחילת חקר ההיוריסטיקה, למרות שהמושג עצמו נטבע קודם לכן בידי הפסיכולוג היהודי-אמריקאי הרברט סיימון ותאוריית הסטיספיקציה שהציג בשנות ה-40 לגבי קבלת החלטות מוגבלת.
היוריסטיקת הזמינות.
היוריסטיקת הזמינות מאפשרת לענות על שאלות באמצעות בחינת זמינות בזיכרון. לדוגמה: אנשים מעריכים את סיכויי המוות מגורם מסוים כתלות באופן בו הוא זמין להם בזיכרון.
דניאל כהנמן ועמוס טברסקי ערכו ניסוי שבו נתבקשו נבדקים להעריך מה יש יותר - מילים שמתחילות ב-K, או כאלו שהאות השלישית שלהן היא K. מאחר שקל בהרבה לשלוף מילים שמתחילות ב-K, זמינותן בזיכרון גבוהה יותר. על כן, בהתאמה להיוריסטיקת הזמינות, מרבית הנבדקים אמורים להעריך באופן שגוי כי מילים המתחילות ב-K שכיחות יותר, אף שבמציאות מספר המילים באנגלית שבהן האות השלישית היא K כמו ask ו-acknowledge הוא פי שלושה ממספר המילים המתחילות ב-K. כהנמן וטברסקי הראו באופן מובהק, שהאנשים מעריכים באופן שגוי את שכיחות המילים, בהתאמה להיוריסטיקת הזמינות.
בהתחשב בהיוריסטיקה זו ניתן לשער שמסעות פרסום יכולים להשפיע על ידי הפיכת אירוע או אובייקט מסוים לזמינים יותר בזיכרון ובכך לחולל שינויים באומדנים שעורכים אנשים. למשל, אם מפעל הפיס יציג בפרסומות משפחות רבות שזכו בפרס הראשון, הסיכוי לזכות ייראה בעיני הצופה גבוה יותר מכפי שהוא במציאות.
נמצא כי זמינות המידע משפיעה על האופן בו אנשים עושים שיפוטים על עצמם. שוורץ ואחרים הראו כי אנשים תפסו את עצמם יותר אסרטיביים או פחות כתלות בקלות השליפה של מקרים אסרטיביים בזיכרון. ככל שנבדקים לפני ביצוע השיפוט התבקשו לשלוף יותר אירועים בהם הם הפגינו התנהגות אסרטיבית כך השליפה הייתה יותר קשה, ובהתאמה הם הצהירו על עצמם כפחות אסרטיביים.
קונצנזוס מזויף (False Consensus Effect).
המונח קונצנזוס מזויף מתאר את נטייתם של אנשים להשתמש במידע אשר הם יודעים על עצמם, על מנת להעריך את ההסתברות שאחרים חושבים גם כך. לדוגמה: נבדקים שהיססו להמר העריכו ביתר את הסיכוי שנבדק אחר שהם לא מכירים יהסס גם הוא. בד בבד נבדקים שלא היססו להמר העריכו גם הם ביתר את הסיכוי שנבדק שהם לא מכירים לא יהסס להמר.
אפקט תביעת היתר (Overclaiming Effect).
האפקט אשר מקורו בהטיית הזמינות מתאר את העובדה שאנשים מעריכים את חלקם בביצוע מטלה מסוימת יתר על המידה. לדוגמה: במחקר שביצעו החוקרים קורגר וגילוביץ בני זוג התבקשו להעריך בנפרד את חלקו של כל אחד מהם במטלות בית. נמצא כי סכום החלקים שנתנו בני הזוג עלה על 100%.
פירוק לגורמים (Unpacking).
מתמטית כאשר ישנם שני מאורעות, ההסתברות שלפחות אחד מהם יתרחש היא: formula_1. עם זאת כאשר אנשים באים להעריך הסתברות זו הם נוטים להעריך את הסתברות האיחוד formula_2 פחות מאשר חיבור שתי ההסתברויות של המאורעות formula_3. לדוגמה: נניח שעליית מחירים ביפן מסומנת ב-formula_4 ועליית מחירים בארצות הברית מסומנת ב-formula_5. אנשים יעריכו את הסיכוי לעליית מחירים ביפן או בארצות הברית (מסומנת ב-formula_2) פחות מאשר הסיכוי לעליית מחירים ביפן ועוד הסיכוי לעליית מחירים בארצות הברית.
היוריסטיקת השטף.
היוריסטיקת השטף (Fluency huristics) היא תופעה בה ביצוע שיפוט מושפע מהקלות בו מוצג השיפוט. בשנת 2008 הראו סונג ושוורץ כי אנשים שנדרשו להעריך כמה זמן תארך הכנת מתכון, העריכו זמן ארוך יותר כתלות בקושי שלהם לקרוא את המתכון.
היוריסטיקת ההדמיה.
לפי היוריסטיקת ההדמיה, ככל שקל יותר לדמיין אירוע, כך הוא נחזה כסביר ורלוונטי יותר. היוריסטיקה זו יכולה להסביר מדוע אדם מתרגש אם "כמעט" נכח במקום אסון. ההסבר לכך הוא שברצף האירועים שהביאו את האדם לקרבת האסון, קל לו לדמיין מצב שבו אירוע אחד ברצף היה מתרחש באופן מעט שונה ובכך היה מביאו להיות נוכח באסון. כלומר, מאחר שהאדם נדרש לדמיין רק שינוי קטן באירוע אחד שבו נכח הוא חש "שניצל בנס" (לדוגמה: לדמיין שרץ והספיק לעלות על אוטובוס שעצר בתחנה ושלאחר מכן היה מעורב בתאונת דרכים, לעומת האירוע האמיתי שבו רץ אך לא הספיק לתפוס את האוטובוס).
בייחוס סיבתיות נוטים להשליך את האחריות הסיבתית לגורם שקל לדמיין את המצב בלעדיו. אם התרסק מטוס, וידוע שעלו עליו נוסעים בעלי מראה חשוד, טבעי יותר להצביע עליהם כגורם האחראי, גם אם בנוסף מציינים שמצב התחזוקה של המטוס היה גרוע ביותר.
היוריסטיקת היציגות.
היוריסטיקת היציגות היא מצב שבו בני אדם שופטים דברים כדומים על בסיס הדמיון לכאורה ביניהם, לעיתים קרובות על בסיס תכונות שטחיות כמו מאפיינים עיקריים וסטריאוטיפים.
לפי טברסקי וכהנמן, החוקרים הראשונים שזיהו היוריסטיקה זו, היוריסטיקת היציגות יכולה להסביר את הקושי שחווים אנשים בזיהוי רצפים אקראיים באמת, משום שאנשים מצפים לשינויים רבים יותר מאשר קיימים בפועל ברצף אקראי, במיוחד בציפייה שרצף קצר של אירועים אקראיים יהיה דומה או מייצג לרצפים ארוכים הרבה יותר של אותם אירועים. תופעה זו אחראית להטיות קוגניטיביות כמו אשליית הצֶבֵר ולכשלים לוגיים כמו כשל המהמר וכשל רגרסיה.