אודאדה הוא בנו השני של טקויה אוקאדה, מייסד הרשת הקמעונאית AEON. אחיו הבוגר, מוטויה אוקאדה, הוא מנכ"ל ונשיא החברה. לאוקאדה גם אח צעיר ואחות חורגת. הוא נולד בעיר יוקאיצ'י, שבמחוז מיה, והוא בוגר אוניברסיטת טוקיו עם תואר במשפטים. הוא גם למד בבית הספר ליחסים בינלאומיים באוניברסיטת הרווארד, ובראשית דרכו הפוליטית עבד במשרד התעשייה והמסחר הבינלאומי.
קריירה פוליטית.
אוקאדה התמודד על מושב בבית הנבחרים בבחירות הכלליות של 1990 מטעם המפלגה הליברלית-דמוקרטית. אחר כך הוא חבר לצוטומו האטה ולאיצ'ירו אוזאווה בהקמת מפלגת ההתחדשות של יפן ב-1993. לאחר סדרה של מיזוגים והפרדות, בהן היה אוקאדה חבר במפלגת האופק החדש, במפלגת השמש ובמפלגת הממשל הטוב, שנטעמה במפלגה הדמוקרטית ב-1998.
אוקאדה הפך לנשיא המפלגה הדמוקרטית ב-18 במאי 2004 והוביל אותה לאחד הניצחונות הגדולים שלה בבחירות לבית היועצים של יפן באותה שנה. אף על פי כן, אוקאדה התפטר לאחר שמפלגתו ספגה תבוסה בבחירות הכלליות של 2005.
אוקאדה התמודד לנשיאות המפלגה ב-2009 אך הפסיד ליוקיו הטויאמה, ובעקבות הצלחת המפלגה הדמוקרטית בבחירות הכלליות של 2009 מינה הטויאמה את אוקאדה לשר החוץ.
כשהודיע הטויאמה על התפטרותו מתפקיד ראש הממשלה ומהנהגת המפלגה הדמוקרטית ביוני 2010, נחשב אוקאדה למועמד המוביל להחליפו, אך אוקאדה תמך בשר האוצר נאוטו קאן. לאחר שנבחר קאן לראשות הממשלה, הוא מינה את אוקאדה לתפקיד שר החוץ.
בתור שר החוץ של יפן, מילא אוקאדה תפקיד מרכזי במשא ומתן עם ארצות הברית בנושא העתקת בסיס האוויר של חיל הנחתים פוטנמה, ממקומו שבאוקינאווה. משרד החוץ אישר את קיומו של הסכם סודי בין יפן לארצות הברית המתיר לאחרונה להכניס נשק גרעיני לתחומי יפן, וזאת על אף האמור בסעיף 9 לחוקת יפן.
בספטמבר 2010 עזב אוקאדה את משרד החוץ והפך למזכיר הכללי של המפלגה הדמוקרטית. עם היבחרו של יושיהיקו נודה לראשות הממשלה ב-2011, התמנה אוקאדה לתפקיד סגן ראש הממשלה. נוסף על היותו סגן ראש הממשלה, אוקאדה אחראי גם על רפורמה מנהלית, רפורמה כוללת בביטוח הלאומי ובמסים, רפורמה בשירות הציבורי, פיתוח ממשלתי, עניינים ציבוריים חדשים וצעדים נגד שיעור הילודה היורד ולמען שוויון מגדרי.
פנתסיליאה
פנתסיליאה (ביוונית: Πενθεσίλεια), בתו של ארס אל המלחמה, הייתה מלכת האמזונות במיתולוגיה היוונית.
התערבותה של פנתסיליאה במלחמת טרויה נבעה משתי סיבות: ראשית, כדי להוכיח לבנות עמה האמזונות כי הן לוחמות מעולות ומצליחות ובעלות יכולות לחלוק את קשיי המלחמה עם שאר הלוחמים. ושנית, כדי לפייס את האלים לאחר שהרגה בטעות את אחותה בשעה שערכה מסע ציד.
לטרויה היא הגיעה עם עשר בנות לוויה אמזונות לוחמות, והבטיחה לטרויאנים כי תצליח להרוג את אכילס היווני.
לאחר קרבות קשים מלווים בניצחונות, נקלעה פנתסיליאה לקרב עם אכילס. קרב זה תואר במיתולוגיה היוונית כקרב מהיר ביותר, אשר בסופו הובסה פנתסיליאה ונהרגה על ידי אכילס הגיבור המיתולוגי. עוד מתואר סופו של הקרב: בעת שגססה פנתסיליאה, הסיר אכילס את שריונה מעליה, ולאחר שראה את פניה התאהב בה עד מאוד והצטער על שנלחם בה, ופנתסיליאה לחשה לו רגע לפני מותה: "אין דבר, ניפגש במהרה אצל האדס". סיפורי המשך מהמיתולוגיה מתארים את המפגש בין אכילס לפנתסיליאה בעולם המתים, ואת איחודם.
ניהול מחלה והחלמה
ניהול מחלה והחלמה (באנגלית: IMR - The Illness Management and Recovery program) היא תוכנית שפותחה בין השנים 2000–2002 כחלק מפרויקט היישום של התערבות מבוססת ראיות (Evidence Based Practices - EBP), במטרה לעזור למתמודדים עם מחלה להשיג את המידע והמיומנויות הדרושים להם כדי לצמצם עד כמה שניתן את השפעות המחלה על חייהם, להציב יעדים אישיים משמעותיים ולהתקדם לקראתם בחיי היום-יום שלהם
ניהול מחלה הוא סט רחב של אסטרטגיות שעוצב על מנת לעזור לפרטים עם מחלות נפשיות חמורות בשיתוף עם אנשי מקצוע להפחית את הפגיעות למחלתם, ולהתמודד באופן יעיל עם התסמינים שלהם.
החלמה, על פי מודל ההחלמה, מתרחשת כאשר אנשים עם מחלות נפשיות מגלים או מגלים מחדש את הכוחות והיכולות שלהם, על מנת לשאוף למטרות אישיות ולפתח תחושת זהות שתאפשר להם לגדול מעבר למחלה הנפשית שלהם.
בסיס תאורטי.
תוכנית ניהול מחלה והחלמה מאגדת בתוכה אסטרטגיות ספציפיות, בעלות תמיכה מדעית, המלמדות כיצד לנהל את המחלה באופן עצמאי. האסטרטגיות גובשו לכדי תוכנית טיפול משולבת על בסיס שני מודלים תאורטיים:
אסטרטגיות ללמידה של ניהול מחלה והחלמה.
תוכנית ניהול המחלה והחלמה מבוססת על מחקרים בנושא לימוד אסטרטגיות לניהול מחלה באופן עצמאי עבור מטופלים בעלי מחלה נפשית חמורה. במחקרים אלו נמצאו חמש אסטרטגיות בעלות תמיכה מדעית. התוכנית כוללת שילוב של אסטרטגיות אלו:
הנושאים העיקריים בתוכנית.
התחומים השונים של תוכנית ניהול המחלה והחלמה נלמדים דרך שילוב של אסטרטגיות חינוכיות, מוטיבציוניות וקוגניטיביות-התנהגותיות. התוכנית הלימודית מאורגנת על פני תשעה נושאים:
מבנה התוכנית.
התוכנית מיועדת לאנשים שחוו תסמינים פסיכיאטריים; שלוש האבחנות הנפוצות הן סכיזופרניה, הפרעה דו-קוטבית, ודיכאון מאג'ורי.
התוכנית מורכבת מסדרה של מפגשים שבועיים בני 45-60 דקות. המפגשים יכולים להתנהל במתכונת של יחיד או קבוצה, ולרוב התוכנית אורכת בין ארבעה לעשרה חודשים. בתום כל פגישה ניתנות משימות לשיעורי בית המותאמות לצרכיו וליכולותיו של האדם. משך הזמן הדרוש ללימוד התוכנית תלוי במספר גורמים, הכוללים את הידע הקודם של האדם, האזורים הבעייתיים שהיה רוצה לעבוד עליהם, ונוכחות של קשיים קוגניטיביים או תסמינים חמורים שעלולים להאט את תהליך הלמידה.
מבנה כל פגישה כולל זיהוי לא פורמלי של בעיות עיקריות, חזרה על הפגישה הקודמת, מעבר על שיעורי הבית, מעקב אחר המטרות, קביעת אג'נדה למפגש הנוכחי, לימוד חומר חדש או מעבר על חומר שנלמד בפגישה הקודמת, הסכמה על משימות חדשות לשיעורי הבית וסיכום ההתקדמות שנעשתה במפגש הנוכחי.
הפגישות יכולות להתקיים כמעט בכל מקום שנוח לאדם.
ערכי הליבה של התוכנית הם:
הפצת התוכנית.
הסטנדרטיזציה של התוכנית, הגישה הנוחה ללא עלות אל התכנים שלה, והתפיסה שלה כתוכנית מבוססת ראיות, הובילו לאימוצה ויישומה במדינות רבות בארצות הברית כמו גם במדינות אחרות בעולם מאז הפצתה ב-2003. ניתן להוריד באינטרנט קבצים הכוללים את התכנים של התוכנית (למעט סרטי הווידאו).
יישום התוכנית בישראל.
התערבות זו אינה כלולה בסל השיקום ואינה מיושמת באופן שיטתי במסגרת השיקום בישראל. במהלך העשור הראשון של המאה ה-21 נעשה ניסיון ראשון ליישם התערבות זו ב-14 מסגרות שיקומיות. בהתאם לגישה של התערבות המבוססת על ראיות, ניסיון זה לווה במעקב מחקרי שבדק באיזו מידה יישום ההתערבות נאמן לשיטת ההתערבות וכן בדק את היעילות של ההתערבות.
הלקחים מניסיון זה היו שהתוכנית דורשת כישורים להעברה יעילה של תוכנית הלימוד המקיפה, ועל מנת להבטיח כי ההתערבות תהיה מותאמת באופן אישי לקצב ולמידת המעורבות של המתמודד. השגת שתי מטרות אלו, בזמן שמנהלים מצב קליני מורכב ודינמיקה קבוצתית, יכולה להיות משימה קשה. לכן השילוב של כישורים חדשים שיכולים להירכש עם כישורים קיימים הנשענים על השכלה, הדרכה וניסיון קליני, יכול לשפר ולהעשיר את יישום התוכנית.
אורך הקורס והאינטנסיביות המאפיינת אותו משקפים את ההנחה כי יישום התערבות זו בתרבות הישראלית הוא מאתגר ודורש תהליך של הכנה ועבודה. ביטחון גובר ביכולת ליישם את ההתערבות ואת ערכיה בתנאי המציאות ישפיעו על האופן בו יתקיים הלימוד והאימון בהמשך עבור אנשי מקצוע נוספים.
במחקר מבוקר שבחן את מידת היעילות של תוכנית ניהול המחלה והחלמה בישראל, נמצא כי מטופלים עם מחלות נפשיות חמורות אשר לקחו חלק בתוכנית, ביטאו שיפור משמעותי בידע לגבי מחלתם וכן התקדמות לעבר השגת מטרותיהם האישיות, בהשוואה למטופלים שקיבלו את הטיפול הרגיל המוצע.
מחקר.
על אף שתוכנית ניהול המחלה וההחלמה מאגדת בתוכה אסטרטגיות בעלות תמיכה מדעית, שימת הדגש בתוכנית על פיתוח והשגה של מטרות החלמה אישיות הוא ייחודי. בשל כך, ישנו צורך במחקר שיקבע אם התוכנית אכן משפרת את יכולת הניהול של מחלות נפשיות חמורות ואת התפקודים השונים בטווח הארוך, כגון הסתגלות חברתית ואיכות היחסים הבינאישיים. במחקר ראשוני שבוצע בקרב מטופלים מארצות הברית ומאוסטרליה עם מחלות נפשיות חמורות (42% - סכיזופרניה, 46% - הפרעה סכיזואפקטיבית, 8% - הפרעה ביפולרית, 4% - הפרעת דלוזיה), נבחנה ההשפעה של טיפול יחידני וטיפול קבוצתי לאורך תשעת חודשי התוכנית ושלושה חודשי מעקב. מתוך ממצאי המחקר עולה שמשתתפי התוכנית הביעו שביעות רצון גבוהה ממנה. כמו כן, המטופלים דיווחו על שיפור ביכולת ההתמודדות עם התסמינים. בנוסף, מדיווחי הקלינאים עולה שנמצאה עלייה בתפקוד, כמו גם שיפור במודעות למחלה, שיפור המודעות ללחץ הנלווה אל התסמינים, שיפור במדד התקווה ושיפור במכוונות לעבר המטרה.
מאמר שסקר 40 מחקרים שבדקו מרכיבים יעילים בתוכניות ניהול מחלה והחלמה, מצא כי תוכניות פסיכו-חינוכיות משפרות את הידע של משתתפי התוכנית אודות מחלות נפשיות, התערבות התנהגותית מסייעת לנטילת התרופות, תוכניות מניעת הישנות מפחיתות הישנות של תסמינים ואשפוזים חוזרים, ואימון בכישורי התמודדות באמצעות טכניקות התנהגותיות-קוגניטיביות מפחית את חומרתם ומצוקתם של התסמינים.
סדרת סרטי X-מן
מרכז מדריד לתקשורת חלל עמוק