George C. Galster שבחן מנגנונים שונים בהם משפיעה הסביבה הפיזית והחברתית של שכונת העוני על הדיירים (דרך חיברות, חשיפה לאלימות ולהזנחה סביבתית, סטיגמה הנקשרת לדיירים, נגישות לשירותים חברתיים ולתעסוקה ועוד) הסיק ממטא אנליזה של מחקרים על שכונות עוני בארצות הברית כי קיימת "רמת סף" של ריכוז עוני בשכונה מעליה ניכרות ההשפעות השליליות שמקורן בחיברות. כך למשל עליה בסיכון לפשיעה, נשירה מבית הספר ומשך העוני אינה מופיעה כל עוד שיעור העוני בשכונה נמוך מ-20%, מעל סף זה יש החמרה מהירה עד ל-40% עוני שמעליו שוב אין השפעה לעליה נוספת באחוז הדיירים העניים. אפקט דומה נמצא גם בהשפעת השכונה על המוטיבציה לעבודה - סף של 15% עוני והתייצבות ב-30%.
רשתות חברתיות.
מנגנון נוסף בו שכונת המצוקה מהווה מלכודת עוני היא צמצום הרשת החברתית - מעגל של חברים ומכרים שניתן להיעזר בהם כמקור לאינפורמציה או עצה. כך למשל נמצא במחקר בקרב דיירי שכונות מצוקה המאוכלסות אפרו-אמריקאים באטלנטה כי לרבים מהם אין ולו אדם אחד מחוץ למשפחתם איתו יכלו להתייעץ בנושאים חשובים. עם זאת חשיבותו של מנגנון זה שנויה במחלוקת משום שהרשת החברתית נקבעת לא רק מקרבה פיזית אלא מדמיון במוצא ובמעמד כך שלעניים בסביבה מעורבת יש מעט קשרים חברתיים עם שכנים שמצבם הכלכלי והחברתי מבוסס. כך למשל נמצא כי קשרים חברתיים של מהגרים מטורקיה בשכונות עוני בגרמניה עם שכנים גרמנים משפרת את מצבם התעסוקתי אך היקף הרשת החברתית הזו יורד כשעולה מספר השכנים ממוצא טורקי על 20% מאוכלוסיית השכונה. מחקרים נוספים הצביעו על השפעה חיובית של שכנים בעלי הכנסה בינונית אך לא של שכנים בעלי הכנסה גבוהה, כנראה בשל הקושי ביצירת קשרים חברתיים משמעותיים כשפער המעמדות רחב מדי.
פיקוח חברתי.
שכונות עוני מאופיינות בשיעורי אלימות גבוהים מעבר למה שניתן לצפות מצירוף הנתונים הדמוגרפים של הפרטים. הסוציולוג Robert J. Sampson מסביר את התופעה ביעילות נמוכה של פיקוח חברתי בשכונות בהם מרוכזת אוכלוסייה ענייה. הפיקוח החברתי אינו מתמצה באכיפת חוק אלא ביכולת הקבוצה להסדיר את התנהגות חבריה בהתאם לעקרונות רצויים באמצעות מנגנונים א-פורמליים שמאפשרים, למשל, לשכנים להתערב כדי להגביל התנהגות רעשנית של בני נוער או לרסן שימוש לא הוגן של דייר במרחב הציבורי. דוגמה לכך בישראל ניתן לראות בעובדה בארגון המכשיר נהגים פרטיים לדווח על עבירות תנועה שבוצעו על ידי נהגים אחרים - דבר שלכאורה לא נותן שום אינטרס למדווחים, אך שומר על סביבת נסיעה בטוחה עבור משתמשי דרך אחרים.
יכולת הקהילה בשכונות מצוקה לפקח על התנהגות של פרטים בתוכה ולדרוש ביעילות שירותים חברתיים כגון שיטור או איכות סביבה מגבירה את הסיכוי לונדליזם, אלימות וביצוע פשיעה באופן כללי. נכונותו של תושב להתערב למען "טובת הכלל" תלויה במידה רבה באמון ההדדי ובסולידריות שבין התושבים והיא יורדת כשהכללים אינם ברורים, כששורר פחד וכשהקשרים החברתיים נחלשים עקב תחלופת דיירים מהירה. סטטוס כלכלי חברתי נמוך מחליש, גם ברמה האישית, את תחושת השליטה של האדם בסביבתו; ברמת הקהילה הניכור והתלות שיוצר המחסור במשאבים מחלישים את יכולת הפיקוח החברתי גם כשהקשרים הבין אישיים חזקים.
שכונות מצוקה בישראל.
בישראל הפכו שכונות רבות לשכונות עוני או שנבנו ככאלה מלכתחילה, בשנות ה-50 וה-60, כאשר המדינה הכפילה את אוכלוסייתה בעקבות עלייה רבה של אוכלוסייה יהודית ענייה שנושלה מרכושה הן במהלך השואה, הן ביציאה ממדינות הגוש המזרחי והן במדינות ערב. חלק מהעולים שוכנו בצפיפות בבתים שננטשו על ידי פליטים פלסטינים ואחרים שוכנו בבניינים חדשים וזולים שנבנו בחיפזון, או שהמתינו במעברות עד שנבנו להם דירות כאלה.
ב-2015 הוציא המכון לרפורמות מבניות דו"ח הממפה את מתחמי העוני בישראל. מן הדו"ח עלה כי המתחם העני ביותר בישראל הוא שכונת רמת בית שמש ב'
דוגמאות נוספות לשכונות מצוקה בישראל:
שכונת עוני
חדיב
הדיב
הדייב
וייטסאנדיי
ידידים נוצרים של ישראל
סונורה
סונורה (בספרדית: Sonora) היא אחת מ-31 מדינות מקסיקו ומיקומה בצפון-מערב מקסיקו, על שטח של 182,052 קמ"ר. סונורה מוקפת במדינות הבאות: באחה קליפורניה וים קורטז ממערב, צ'יוואווה ממזרח, סינלואה מדרום, ואריזונה שבארצות הברית מצפון. בירתה של סונורה והעיר הגדולה ביותר בה היא ארמוסיו. ערים נוספות חשובות במדינה הן: סיודד אוברגון ונוגלס.
בעבר הייתה כלכלתה של המדינה מבוססת על חקלאות, גידול בעלי חיים (בעיקר בקר) וכרייה. החל מהמאה העשרים, עברה הכלכלה להתבסס על תעשייה, תיירות וחקלאות מתועשת.
ארמוסיו
ארמוסיו (בספרדית: Hermosillo; בעבר: Santísima Trinidad del Pitic - השילוש הקדוש של פיטיק) היא עיר הבירה של המדינה המקסיקנית סונורה, והעיר הגדולה ביותר במדינה. ארמוסיו ממוקמת במרכז המדינה, כ-270 ק"מ מגבולה עם ארצות הברית.
ארמוסיו ידועה בקיצוניותו של מזג האוויר החם שלה, והעובדה שהיא ממוקמת במדבר סונורה גורמת לכך שבמשך שלושה חודשים בשנה בארמוסיו יש בממוצע 40 מעלות צלזיוס או יותר, דבר שהופך אותה לאחת הערים החמות במקסיקו.
ארצות הברית מקיימת קונסוליה כללית בעיר, בנוסף ל-שגרירות ארצות הברית במקסיקו סיטי
קוטופקחי
DNA לווייני
DNA לוויני (באנגלית: Satellite DNA) הוא DNA לא-מקודד הבנוי מקטעים ארוכים המכילים רצפים קצרים של נוקלאוטידים, רצפים החוזרים על עצמם פעמים רבות. הרצף החוזר קצר מרצף של גן ואין לו משמעות תורשתית.
חזרה מרובה של רצפים אלו גורמת לשוני בצפיפות הנוקלאוטידים של ה-DNA הלווייני לעומת ה-DNA הרגיל. כאשר ה-DNA הגנומי מסתחרר למשך זמן ממושך בחומר צפוף בו משתמשים להפרדת ה-DNA, הוא מתארגן ברצועה אחת בולטת. עם זאת, בשל הצפיפות השונה של ה-DNA הלווייני, הרצועות שלו נראות לעין במרחק קטן מהרצועה הגדולה - מה שנותן לו מראה של לוויינים - ומכאן שמו.
עד היום לא מצאו ביטוי לרצפים אלה ונראה כי הם אינם מתבטאים אף פעם. בשל כך, ואולי אף הסיבה לכך, הם נמצאים בכרומטין דחוס מאוד.
דוגמאות:
הרמוסילו
Take Five
"Take Five" (מילולית: "קחו חמש", משחק המילים המרמז לביטוי נפוץ להפסקה של חמש דקות, והן למשקל של היצירה - חמישה רבעים) הוא סטנדרט ג'אז שנכתב על ידי פול דזמונד ובוצע על ידי רביעיית דייב ברובק באלבומם Time Out משנת 1959. האלבום הוקלט באולפני ההקלטות קולומביה בניו יורק בתאריכים 25 ביוני, 1 ביולי ו-18 באוגוסט 1959. שנתיים לאחר הוצאתו הפך הקטע ללהיט ונכנס למקומות גבוהים במצעדי המוזיקה. זהו סינגל הג'אז המכניס ביותר בכל הזמנים ואחד מקטעי הג'אז המוכרים ביותר.
המאפיינים הבולטים ביצירה הם ליווי קצבי של הפסנתר בשני אקורדים החוזרים על עצמם באוסטינטו, מלודיה קליטה לסקסופון המבוססת על סולם בלוז, סולו התופים והשימוש במשקל יוצא הדופן של 5/4. אף שהיצירה Take Five לא הייתה הראשונה במשקל זה, היא הייתה אחת הראשונות בארצות הברית שהגיעה להכרה ציבורית משמעותית והגיעה לחמשת הגדולים במצעד התקליטים האמריקאי.
בביצוע הפומבי הראשון של היצירה, במועדון הלילה "וילג' גייט" בניו יורק בשנת 1959, עזב כל אחד מהנגנים את הבמה בתום נגינת הקטע שלו, כמו בסימפוניית הפרידה של יוזף היידן, מכיוון שבמקורה נכתבה היצירה כדי לאפשר את הבעת יכולותיו של המתופף ברביעיית ברובק, ג'ו מורלו, במקצב של חמישה רבעים .
היצירה הוקלטה באולפן ובביצועים חיים מספר רב של פעמים במהלך שנות קיומה של רביעיית דייב ברובק. בנוסף קיימות גרסאות כיסוי רבות ליצירה שנחשבת כיום לסטנדרט. חלק מן הגרסאות כוללות שירה, כולל הקלטה משנת 1961 למילים אותן כתבו דייב ברובק ורעייתו.
עם מותו, הותיר דזמונד את זכויות התמלוגים ביצירותיו, כולל Take Five, לצלב האדום האמריקאי.
בישראל, היצירה מוכרת גם כפתיח של תוכנית הרדיו זהבי עצבני בהגשת נתן זהבי. בעבר שימשה הנעימה כפתיח תוכניתו של יורם שפטל.
גבעת ברפיליה
אלכסנדרו א. פיליפידה
אלכסנדרו א. פיליפידה (ברומנית: Alexandru A. Philippide; 1 באפריל 1900 - 8 בפברואר 1979) היה משורר, סופר ומתרגם רומני, בנו של הבלשן .
אלכסנדרו פיליפידה תרגם לרומנית מיצירותיהם של ריינר מריה רילקה, שארל בודלר, פרידריך הלדרלין, נובאליס ועוד.
הרמוסיו
סלברטי
סלבס
הילדה צאדק
הילדה צאדק (בגרמנית: Hilde Zadek, 15 בדצמבר 1917 - 21 בפברואר 2019) הייתה זמרת סופרן אופראית יהודיה גרמנית-אוסטרית-ישראלית.
קורות חיים.
צאדק נולדה בבידגושץ' (ברומברג). הוריה עברו משם לשצ'צ'ין ב-1920, אחרי שבידגושץ' עברה לשליטת פולין בעקבות מלחמת העולם הראשונה, ושם עברו עליה שנות נעוריה. כיהודיה נאלצה לעזוב את גרמניה הנאצית ב-1934 אחרי עליית הנאצים לשלטון. היא עלתה לארץ ישראל. היא עבדה כאחות בירושלים, ובמקביל למדה פיתוח קול אצל רוזה פאולי. בשנת 1945, עם תום מלחמת העולם השנייה והשואה, היא חזרה לאירופה, ולמדה בציריך, שבשווייץ אצל ריה גינשטר.