באליפות הפאן פסיפיק בשחייה שנערכה בפוקואוקה, בשנת 1997 זכה מלצ'ו בשתי מדליות. מדליית כסף במשחה ל-200 מטר פרפר בתוצאה של 1:57.71 דקות אחרי בן ארצו אוגאר טאנר (1:57.35 דקות) ובמדליית זהב במשחה שליחים 4x200 מטר חופשי בתוצאה של 7:13.99 דקות.
באליפות העולם בשחייה שנערכה בפרת', אוסטרליה בשנת 1998 זכה מלצ'ו במדליית ארד במשחה ל-200 מטר פרפר בתוצאה של 1:57.26 דקות, אחרי המנצחים דניס סילאנטייב מאוקראינה (1:56.61 דקות) ופרנק אספוזיטו מצרפת (1:56.77 דקות). בנוסף, הוא סיים במקום החמישי במשחה ל-200 מטר חופשי בתוצאה של 1:50.05 דקות, המנצח היה מייקל קלים מאוסטרליה (1:47.41 דקות) ובמקום החמישי במשחה ל-4x200 מטר חופשי בתוצאה של 7:19.97 דקות, אחרי המנצחים מאוסטרליה (7:12.48 דקות).
באליפות הפאן פסיפיק בשחייה שנערכה בסידני, בשנת 1999 זכה מלצ'ו במדליית זהב במשחה ל-200 מטר פרפר בתוצאה של 1:55.41 דקות.
מלצ'ו קבע את שיאו העולמי ב-17 ביוני 2000, בשארלוט. זמנו היה 1:55.18 דקות, שיפור לשיאו של פנקראטוב (1:55.22 דקות) לאחר 5 שנים.
אולימפיאדת השיא.
אל אולימפיאדת סידני (2000) הגיע מלצ'ו כשיאן עולם. במשחקים עצמם הוא זכה במדליית זהב במשחה ל-200 מטר פרפר בשיא אולימפי חדש השלישי שלו, בזמן של 1:55.35 דקות, לפני אלוף העולם סילאנטייב (1:55.76 דקות) וג'סטין נוריס מאוסטרליה (1:56.17 דקות). במקום החמישי סיים מי שעתיד לכבוש את השחייה העולמית השחיין בן ה-15 מייקל פלפס (1:56.50 דקות). בשלב המוקדמות קבע מלצ'ו שיא אולימפי חדש בתוצאה של 1:56.25 דקות. לאחר מכן בשלב חצי הגמר שיפר מלצ'ו שוב את התוצאה והעמיד אותה על 1:56.02 דקות.
ב-30 במרץ 2001 נשבר שיאו העולמי של מלצ'ו על ידי פלפס והועמד על תוצאה של 1:54.92 דקות.
באליפות העולם בשחייה שנערכה בפוקואוקה, בשנת 2001 זכה מלצ'ו במדליית כסף במשחה ל-200 מטר פרפר בתוצאה של 1:55.28 דקות, אחרי המנצח בן ארצו פלפס (1:54.58 דקות) ולפני אנטולי פוליאקוב מרוסיה (1:55.68 דקות) ואספוזיטו (1:55.71 דקות). בשלב חצי הגמר סיים מלצ'ו במקום הראשון בצוותא עם אספוזיטו בתוצאה של 1:55.03 דקות.
במשחקי הרצון הטוב שנערכו בבריסביין, אוסטרליה בשנת 2001 זכה מלצ'ו במדליית זהב במשחה ל-200 מטר פרפר בתוצאה של 1:55.27 דקות ובמדליית ארד קבוצתית.
במשחקים הפאן פסיפיים שנערכו ביוקוהמה, יפן בשנת 2002 זכה מלצ'ו במדליית זהב במשחה ל-200 מטר פרפר בתוצאה של 1:55.21 דקות, לפני פלפס (1:55.41 דקות).
באליפות העולם בשחייה שנערכה בברצלונה, ספרד בשנת 2003 זכה מלצ'ו במדליית ארד במשחה ל-200 מטר פרפר בתוצאה של 1:55.66 דקות, אחרי המנצחים בן ארצו פלפס (1:54.35 דקות) ויאמאמוטו טאקאשי מיפן (1:55.52 דקות) ולפני סטפן פארי מבריטניה (1:56.10 דקות). בשלב חצי הגמר סיים מלצ'ו במקום השני בצוותא עם פארי בתוצאה של 1:55.90 דקות.
באולימפיאדת אתונה (2004) שימש מלצ'ו כקפטן נבחרת השחייה האמריקאית. הוא לא הצליח להגן על תוארו וסיים רק במקום השמיני במשחה ל-200 מטר פרפר בתוצאה של 1:57.48 דקות. המנצח היה פלפס שקבע שיא אולימפי חדש (1:54.04 דקות).
תנועת דרור-ישראל
תנועת דרור-ישראל, שהוקמה בשנת 2006, מאגדת בתוכה את תנועת הנוער "הנוער העובד והלומד", תנועת הבוגרים "מחדשי רעיון החלוץ בישראל" (מרח"ב), ואת "קהילת קיבוצי הקבוצות השתפנים משימתיים". החברים הבוגרים בתנועה שואפים לבסס את אורח חייהם על הערכים של תנועת הנוער. התנועה פועלת לאור תפיסה של שינוי חברתי באמצעות חינוך ודוגלת ברעיונות של שוויון ערך האדם, ציונות סוציאליסטית, דמוקרטיה, חלוציות, חתירה לשלום וערכי תנועת העבודה; ובאורח חיים של הגשמה, שיתוף וחינוך.
הקמת התנועה.
מאז הקמתה בשנות ה-20 ועד שלהי שנות ה-80 של המאה ה-20, אפיק ההגשמה המקובל בתנועת הנוער העובד והלומד היה חיים בוגרים במסגרת קיבוץ. בוגרי התנועה היו מצטרפים ("מחזקים") לקיבוץ קיים או מקימים קיבוץ חדש. עד קום המדינה, הקמת הקיבוצים על ידי בוגרי התנועה התבצעה במבצעים לאומיים (כגון: חומה ומגדל, שלושת המצפים, 11 הנקודות) לאחר תקופת הכשרה. מאז קום המדינה הוקמו קיבוצים באמצעות היאחזות נח"ל. בוגרי הנוער העובד והלומד הקימו וחיזקו למעלה ממאה קיבוצים ביובל השנים 1930-1980.
תהליכי השינוי וההפרטה בקיבוצים במהלך שנות ה-90 יצרו משבר עבור בוגרי התנועה. בוגרי התנועה התקשו לממש במסגרתם את ערכי השיתוף והחלוציות עליהם התחנכו בתנועה ואותם ביקשו להגשים בחייהם הבוגרים. שינויים אלה הביאו לתהליך של חשיבה מחודשת על יעדי ההגשמה בתנועת הנוער העובד והלומד, תהליך שכונה "להוביל שנית" שהתקיים בין השנים 1992–1995, ובמסגרתו הוחלט לשנות את אפיק ההגשמה בתנועה. במקום יעד ההגשמה המסורתי בחרו הבוגרים להקים תנועת בוגרים שתפנית-משימתית המגשימה את הייעוד החלוצי באופנים אחרים. בוגרי התנועה החלו להתרכז בהקמת קיבוצי מחנכים וקיבוצים עירוניים בהקמת ארגונים קואופרטיביים, בעשייה חינוכית ועוד.
תנועת הבוגרים של הנוער העובד והלומד (מרח"ב) מונה -1,000 חברים המאורגנים במעגלים שונים. גודלה של התנועה, הקשרים בין תנועת הבוגרים לתנועת הנוער והרצון בהרחבת הפעילות הובילו להחלטה להקים את תנועת דרור ישראל, שתאגד בתוכה את מכלול פעילויות "הנוער העובד והלומד", ארגונים חדשים שהוקמו על ידי בוגרי התנועה, ואת מסגרות חייהם המגוונים של בוגרי התנועה.
בשנת 2006 החלה תנועת הבוגרים לשלוח עשרות צעירים בשנה לפעול בחטיבת בני המושבים.
הנוער העובד והלומד החליטה על ייסוד תנועת דרור-ישראל בישיבת מזכירות החניכים הארצית (מוסד נציגותי של חניכי הנוער העובד והלומד) בנובמבר 2008. החלטת המזכירות והצטרפות תנועת הנוער לאותה תנועה רעיונית הביאה להקמת תנועת דרור-ישראל המשותפת לחניכי הנוער העובד והלומד ובוגריו. לתנועה הצטרפו גם בוגרים של הבונים דרור שעלו לישראל.
התנועה זכתה בפרס יגאל אלון למעשה מופת חלוצי לשנת תשע"א (2011).
באוקטובר 2018 פרשה תנועת הנוער בני המושבים מתנועת דרור-ישראל בשל טענות שאנשי תנועת הנוער העובד והלומד לא העבירו לתנועת בני המושבים עשרות מיליוני שקלים שקיבלו עבור פעילותה וכן טענות בדבר אי סדרים כספיים.
הקשר לתנועת דרור בגולה.
תנועת דרור ישראל אימצה את שמה ואת רעיונותיה של תנועת "דרור-פרייהייט", שפעלה באירופה בתקופת מלחמת העולם השנייה ואחריה ולקחה חלק פעיל במרידות בגטאות. חווקה פולמן-רבן, חניכת תנועת דרור ההיסטורית וחברה באי"ל בוורשה גרסה כי:
בנאום בבית העלמין של לוחמי הגיטאות ביום השואה תשס"ו אמר פסח האוספטר, מזכ"ל דרור-ישראל:
מעגלי חיים.
התנועה, שעל חניכיה וחבריה נמנים ילדים מגיל בית ספר יסודי והילך, מגדירה עצמה כ"תנועת חיים", ומסגרות החיים, החינוך וההגשמה שלה מקיפים את חיי החבר לפי תנאי חייו המשתנים כפעוט, ילד, נער, בוגר ומבוגר. כיום פועלים במסגרת דרור ישראל ארבעה מעגלי חיים: "בית הדמיון היוצר" מיועד לפעוטות וילדים עד גיל בית ספר יסודי. "תנועת הנוער" מיועדת לגיל הנעורים עד הגיוס לצבא. תנועת הבוגרים (מרח"ב) מיועדת לצעירים בישראל. קהיליית קיבוצי הקבוצות השתפניים-משימתיים מיועדת למבוגרים.
מעגל תנועת הנוער.
במעגל זה חברים החניכים בקבוצת שווים במסגרת חברות הנערים והילדים (קרי - קנים, סניפים, מועדונים וכדומה) בתנועת הנוער העובד והלומד. המעגל מכיל בתוכו מגוון של צורות פעילות (קן עירוני/קיבוצי, מועדון נוער קהילתי, סניף מחדשים לנוער עובד, בתים למדע ועמדה וכו') על מנת להתאים עצמו לסביבה בה הוא מתקיים ולצורכי הנערים עצמם. הדגש הוא על אוטונומיה, אחריות חברתית-קהילתית, הדרכה צעירה וקיום קבוצות על פי שכבת גיל שעוברות תהליך משותף. חניכי תנועת הנוער שבוחרים לעשות כן, "יוצאים להגשמה" בחוות ההכשרה, ולפעמים בוחרים להמשיך את חברותם בתנועה גם בתור בוגרים, וזאת במסגרת מעגלי החיים האחרים.
מעגל תנועת הבוגרים (מרח"ב).
מרח"ב - מחדשי רעיון החלוץ בישראל, היא תנועת הבוגרים של הנוער העובד והלומד. היא צמחה מתוך תנועת הנוער כנתיב הגשמה אלטרנטיבי לקיבוץ, עקב השינויים שחלו בתנועה הקיבוצית.
חברי תנועת הבוגרים חיים בקומונות בכל רחבי הארץ, במרחב העירוני והכפרי כאחד ועוסקים בפעילות חינוכית, בתנועת הנוער ומחוצה לה. חברי מרח"ב נעים בין גילאי 21 (בפרק המשימה, כחלק ממסלול השירות בנח"ל) עד 30 לערך. הדגש במעגל זה הוא על "התנסות" - שילוב של למידה וניסיון, באורחות חיים שיתופיים וחינוכיים.
מעגל קהיליית קיבוצי הקבוצות השתפניים-משימתיים.
בקהיליית קיבוצי הקבוצות השתפניים-משימתיים חיים חברי דרור ישראל המבוגרים ומשפחותיהם. חברים אלה בדרך כלל בעשור הרביעי לחייהם או מבוגרים יותר, חיים ביישובים רבים בישראל, בצורות חיים שונות, וממשיכים בהגשמת ערכי התנועה במסגרת חייהם המבוגרים. גם חברי מעגל זה עוסקים בחינוך במסגרת אחד מאפיקי הפעולה של תנועת דרור-ישראל, אולם לרוב אינם פועלים במסגרת תנועת הנוער. רבים הם בוגרי "בית המדרש למורי עם" - מסלול לימודים אקדמאי המתקיים במכללה האקדמית בית ברל, המיועד לחברי התנועה ותנועות בוגרים נוספות ואשר מקנה תואר ראשון בחינוך, בהתמחויות שונות.
קבוצות וקיבוצי המחנכים.