תלמידים רבים נשארים בישיבה שנים רבות מעבר להתחייבותם במסגרת ההסדר. רבים מהם עוסקים בתקופה זו בלימודי רבנות ודיינות.
מסלול הפיקוד בישיבות ההסדר.
במקביל לתרומת תלמידי ישיבות ההסדר לשורות הלוחמים ישנה תרומה משמעותית בתחום הפיקוד. תלמידים רבים מישיבות ההסדר יצאו לפיקוד וקצונה במהלך שירותם הצבאי. במהלך שנות המילואים אף מילאו תפקידי פיקוד ברמות שונות ואף תפקידי קצונה בכירה. ישיבות ההסדר יצרו תופעה חדשה של רבנים תלמידי חכמים וראשי ישיבות שמשרתים בצבא בתפקידי פיקוד וקצונה. בקרב ישיבות ההסדר ישנם ר"מים וראשי ישיבות בעלי דרגות קצונה. ביניהם ניתן לציין את הרבצ"ר לשעבר הרב אביחי רונצקי (תא"ל במיל'), הרב יהושע בן-מאיר (אל"ם במיל'), הרב אליעזר שנוולד (אל"ם במיל'), הרב יובל שרלו (רס"ן במיל'), הרב רא"ם הכהן (רס"ן במיל'), הרב חברון שילה (רס"ן במיל') הרב מאיר כ"ץ (רס"ן במיל'), הרב ברוך גנות (סא"ל במיל') הרב אורי ליפשיץ (סא"ל במיל') ואחרים.
אופיו של השירות הצבאי בפועל בהסדר.
חייל המתגייס במסלול ההסדר מחויב בשירות חובה - מתוכו שלוש שנים ושבעה חודשים בישיבה (המכונה של"ת) וכשנה וחמישה חודשים בשירות צבאי פעיל (שר"פ), ולעיתים יותר (למשתתפים בקורסים כגון: חובשים, מ"כים, קצינים וכו'). אורך השירות אינו קבוע, ותלוי בצרכי הצבא המשתנים, וכן בתפקידו של החייל. חיילים בתפקידי העורף משרתים כיום גם כשנה וחמישה חודשים כמו חייל בני"ש קרבי רגיל, ואילו חיילים בתפקידי פיקוד משרתים יותר.
במהלך שירותם הצבאי משרתים חלק מתלמידי ההסדר בצוותא במחלקות מיוחדות להם, אשר מפוזרות בסוף מסלול ההכשרה הקרבי וחלקם משרתים במחלקות "מעורבות", מתחילת השירות. חיילים לא קרביים, אשר מהווים מיעוט בהסדר, עוברים רק את הטירונות יחדיו ולעיתים אף את הקורס המקצועי.
של"ת.
של"ת, ראשי תיבות של "שירות ללא תשלום" - הוא החלק העיקרי של השירות לתלמידי ישיבות ההסדר. ברוב הישיבות התלמידים דוחים את השירות הצבאי בשנה כך שהלימודים בשנה הראשונה הם בגדר התנדבות. רק בסוף שנה זו או במהלך השנה השנייה (תלוי בישיבה) הם מצטרפים למסגרת צבאית. ההצטרפות לצבא כרוכה בתהליך חיול. בשונה מהמסלול הרגיל לאחר החיול תלמידי ההסדר אינם עולים על מדים אלא נחשבים כמשרתים בשל"ת. סך משך השל"ת, לפני השירות בפועל ולאחריו, הוא כשנתיים וחצי. משך זמן השירות בפועל (שר"פ) הוא כשנה וארבעה חודשים. במשך השירות בפועל, בניגוד לתקופת השל"ת, החיילים מחויבים, ככל חייל אחר, בלבוש צבאי ובנשיאת חוגר.
תוכניות אחרות בעלות אופי דומה.
ישנן ישיבות בעלות מתכונת דומה, המשלבות שירות צבאי עם לימוד תורה, אך במתכונת אחרת.
שילוב.
במסלול זה משרתים התלמידים שירות צבאי מלא, בן שלוש שנים. השירות מפוצל לשתי תקופות בנות שנה וחצי כל אחת, כאשר באמצע השירות הם חוזרים לתקופת לימודים בישיבה.
המסלול נוסד בידי ישיבות הקיבוץ הדתי, ישיבת מעלה גלבוע וישיבת הקיבוץ הדתי בעין צורים, שנסגרה בשנת 2008. בעשור השני של המאה ה-21 הצטרפו למסלול גם ישיבת מחניים וישיבת מטיבתא בכרמיאל.
שסדר.
ישיבת אופקים וישיבת מודיעין בראשות הרב אליעזר שנוולד, השייכות לקבוצת הלא-מזדהות, הייתה הראשונה לפעול במתכונת המכונה שֵסדֵר (הֶלְחֵם של שש + הסדר). כפי ששמה מרמז, אורכה של התוכנית הוא שש שנים, שהן שנה אחת יותר מבמסלול ההסדר הרגיל. חלוקת השנה הנוספת שונה בין המסלולים השונים, אך לפחות חצי ממנה מנוצל לטובת שירות צבאי ארוך יותר.
מסלול השסדר נוצר כחלופה למסלול ההסדר הישן, והתגבש כתוצאה מתפיסה שהצרכים של השירות הצבאי שונים משהיו בעת נוסד מסלול ההסדר, וכי יש צורך בהארכה של תקופת הלימוד בישיבה לפני עזיבתה, למען התלמידים בפרט, ולטובת כלל עולם לימוד התורה.
המסלול מורכב מחמישה חלקים:
בפועל, קיים הבדל בין מסלול השסדר לבין מסלול ההסדר הרגיל גם באופי השירות: אחוז החיילים המשרתים בתפקידי פיקוד במסלול זה גבוה יותר מאשר בהסדר הרגיל: כשמונים אחוז מהתלמידים פונים לפיקוד וכחמישים אחוז ממשיכים לקצונה.
נכון לשנת תשע"ו, יש שלוש ישיבות שתלמידיהן משרתים במסלול השסדר: ישיבת מאיר הראל במודיעין, בה הוקם המסלול, ובשלוחות: "שסדר אונו" בקריית אונו ובישיבת ההסדר אופקים.
הסדר מרכז.
הסדר מרכז הוא מסלול המיועד לבני הישיבות הגבוהות. אורך השירות הצבאי בפועל במסלול זה נע בין חצי שנה לשנה וחצי בהתאם ליחידה. הגיוס במסלול הוא מגיל 22 ומעלה. מסלול זה מותאם לתלמידים המעוניינים בעתיד תורני ובלימודים ארוכי טווח. הישיבה שפיתחה אותו היא ישיבת מרכז הרב והמסלול קרוי על שמה. מאפיין נוסף במסלול זה הוא שהפונים אליו אינם מתגייסים ליחידות המיוחדות לבני הישיבות אלא משתלבים ביחידות רגילות. בתקופת הלימוד מעמדם של אנשי מסלול זה מוגדר כדחיית שירות ולא כשירות ללא תשלום, בניגוד למעמדם של בני ישיבות ההסדר.
שילובים.
ב-2008 החל לפעול מסלול "שילובים" הכולל שנתיים שירות צבאי ושנתיים לימוד בישיבה. המסלול קיים בישיבת היכל אליהו ובשלוחתה ישיבת "אורות משה" בראש העין ובעוד מספר ישיבות.
מסלול השילובים מורכב משלשה פרקים:
סה"כ : 4 שנים (שנתיים-שירות צבאי, שנתיים-לימוד בישיבה).
ההסדר בדעת הקהל.
מוסד ישיבות ההסדר עולה לעיתים כחלק מהשיח הפוליטי סביב דת ומדינה ופוליטיקה סקטוריאלית בישראל.
באמצע פברואר 2006 הגישה ועדה בראשות פרופ' אבי בן-בסט דו"ח, הקובע כי יש לקצר את שירות החובה בצה"ל. אחד הסעיפים בדו"ח היה ביטול המסלולים הייחודיים, בהם מסלול ההסדר.
לאחר רצח רבין בידי יגאל עמיר, בוגר ישיבת הסדר, נשמעו קולות שקראו לפירוקן של המסגרות הצבאיות הישיבתיות, ועלה החשש שהן יהוו מצע למרדנות ימנית קיצונית. בחשש זה עסק גם הסרט "ההסדר" (ישראל, 2002), אשר מתאר תלמידי ישיבת הסדר המתכננים לפוצץ את מסגדי הר הבית.
מכיוון אחר התעוררה מחלוקת בשל התעקשותם של רבני הישיבות על כללי צניעות שיונהגו בבסיסים שבהם חייליהם משרתים. בסופו של דבר צה"ל התרצה לחלק מדרישותיהם בנושא זה והטיל הגבלות מסוימות על לבוש חיילות ועל שירות של מדריכות אימון גופני הנמצאות יחד עם בני הישיבות.
ההסדר וסוגיית הסרבנות.
עם תחילת ההכנות ליישום תוכנית ההתנתקות, ביולי 2005, דווחו מקרים לא מעטים של הצהרות על סרבנות בקרב חיילי הסדר. הצבא הזהיר כי סרבנות של חייל הסדר עלולה להביא להוצאתו הן מיחידתו והן ממסלול ההסדר, מה שיאריך את שירותו הצבאי בשנה וחצי נוספות. במקרה אחד פוזרה מחלקת בני ישיבות אחר שתשעה מחייליה סירבו פקודה. לצד זאת, במהלך יישום התוכנית נשמר הצבא מהכנסת יחידות הסדר (כמו גם יחידות אחרות בהם משרתים דתיים רבים שירות סדיר) למעגלי הפינוי הפנימיים.
באוגוסט 2007, בעקבות פינוי הבתים בשוק הסיטונאי בחברון, התרחש אירוע מרוכז נוסף של סרבנות חיילי הסדר, בתמיכת מספר רבנים. בעקבות התקרית הודחו 12 לוחמים מהיחידה.
השלכות לישיבות בעקבות סרבנות.
לאחר ההתנתקות, תבע ראש אמ"ש האלוף אלעזר שטרן את התפטרותם של שני ראשי ישיבות הסדר שהטיפו לסרבנות בפומבי, ואיים בהוצאת ישיבותיהם מחוץ להסדר אם לא יתפטרו. עם זאת, איומו לא התממש.
בתאריך 13 בדצמבר 2009, לאחר הנפת שלטים נגד פינוי יהודים בטקס השבעה של טירוני חטיבת כפיר, הורה שר הביטחון, אהוד ברק, על הוצאתה של ישיבת הר ברכה בראשותו של הרב אליעזר מלמד מן ההסדר. צעד זה בא בעקבות הודעתו של ראש הישיבה שלא יגיע לשימוע אליו זומן אצל שר הביטחון. בנימוקו לכך אמר שר הביטחון כי "מעשיו ודבריו של הרב אליעזר מלמד מערערים את יסודות הדמוקרטיה הישראלית, דבריו עודדו והסיתו חלק מתלמידיו לסרבנות, להפגנות ולפגיעה ברוח צה"ל, ומשכך, אין להם מקום במדינה מתוקנת. חובה עלינו להקפיד ולשמור את צה"ל מחוץ לוויכוח הפוליטי".
ב-2017 אישרה ועדת החוץ והביטחון תקנות לפיהן שר הביטחון לא יוכל להוציא מההסדר ישיבות שראשיהן קוראים לסירוב פקודה.
מיפוי הישיבות.
ישיבות ההסדר הן ישיבות ציוניות ותלמידיהן כמעט תמיד משתייכים לציונות הדתית. למערך ישיבות ההסדר משתייכות ישיבות מכל תתי הזרמים של הישיבות הציוניות, שכן תלמידים המעוניינים במסלול ההסדר הם המאגר הגדול ביותר של תלמידים פוטנציאליים לישיבות. עם זאת, ישנן ישיבות ציוניות המעדיפות שלא להיות ישיבות הסדר מסיבות אידאולוגיות, בעיקר ישיבות מרכז הרב והר המור וחלק מבנותיהן, והן נקראות ישיבות גבוהות. גם ישיבות אלו, ברובן, מאפשרות לתלמידיהן להתגייס לצה"ל במסגרת ההסדר דרך ישיבת הסדר אחרת, או כגיוס רגיל לתקופה של שלוש שנים. גם בחלק מישיבות ההסדר מתקיים במקביל מסלול של ישיבה גבוהה.
בשנת 2009 היו 47 ישיבות הסדר ברחבי הארץ, ובהן יותר מ-7500 תלמידים, ונכון ל-2021, ישנם כ-70 ישיבות הסדר ברחבי הארץ.
חיל התותחנים
חיל התותחנים הוא חיל בזרוע היבשה האחראי על הפעלת אש ארטילרית ומהווה גורם קריטי בהצלחת הפעולות המבצעיות של כוחות צה"ל.
משימות החיל הן שיתוק והשמדת כוחות האויב על ידי סגירת מעגלי אש מהירים בעזרת אמצעי לחימה עוצמתיים וקטלניים המבוססים על טכנולוגיות מורכבות, אשר מקנות יכולות איסוף מודיעין, איתור מטרות איכותיות ופגיעה מדויקת בהן.
החיל מורכב משבעה מערכים שונים: המערך הקני, המערך הרקטי, מערך הכטמ"ם, מערך נשק מדויק, מערך האיכון והמטארולוגיה ומערך הפעלת אש.
קצין התותחנים ראשי הנוכחי הוא תת-אלוף נרי הורוביץ.
כומתת החיל היא בצבע טורקיז ודגל החיל בצבעי אדום-שחור.
מבנה.
החיל מורכב כיום מאגדים (עוצבה בסדר גודל חטיבתי) ארטילריים סדירים ומאגדי מילואים.
בנוסף, קיימים בחיל:
יחידות שפורקו.
לאורך שנות החיל יחידות רבות פורקו, כאשר לעיתים הן שולבו ביחידה קיימת.