אחד ממועדוני האופנועים הראשונים היה מועדון האופנועים בניו יורק, שהתמזג בשנת 1903 עם מועדון האופנועים אלפא שבברוקלין והפך לאיגוד האופנועים האמריקאי. מאוחר יותר, איגוד הסחר באופנועים ובעלות הברית (M&amp;ATA) הקימו חטיבת רוכבים שבהמשך נהפכה לאיגוד רוכבי האופנועים האמריקאי.
איגוד רוכבי האופנועים האמריקאי.
איגוד רוכבי האופנועים האמריקאי (AMA) הוא ארגון רוכבי האופנועים האמריקאי הגדול ביותר. הוא משמש כארגון תומך למועדונים מקומיים אחרים ולאירועי ספורט. החל משנת 2015, האיגוד מונה למעלה מ-200,000 חברים ולמעלה מ-1,200 מועדונים.
MCs ו-MCCs.
MC ו-MCC משמשים שניהם כמועדוני אופנועים, אך יש להם משמעות חברתית מיוחדת. MC בדרך כלל שמור לאותם מועדונים המוכרים על ידי מועדוני אופנוע אחרים של MC או מועדונים שמחוץ לחוק. הם מזוהים על ידי טלאי MC, או טלאי בן שלושה חלקים הנקרא צבעים, שנמצאים על גב המעיל או אפוד הרכיבה. פורע חוק יכול לטעון שהמועדון אינו מוסמך בחסות איגוד רוכבי האופנועים האמריקני, שזה מרמז על דחיית סמכות קיצונית ואימוץ אורח החיים של "האופנוענים" כפי שפופולרי מאז שנות החמישים ומיוצג על ידי עיתונים כמו "מגזין Easyriders", עבודתו של הצייר דייוויד מאן. בהקשרים רבים המושגים חופפים למשמעות הרגילה של "פורעי חוק" מכיוון שחלק מהמועדונים הללו, או חלק מחבריהם, מוכרים על ידי גורמי המשטרה כמי שלוקחים חלק בפשיעה מאורגנת.
מחוץ לתרבות רוכבי האופנועים שמחוץ לחוק, המילים: "motorcycle club" אינן נושאות משמעות סוחפת מעבר להגדרה באנגלית היומיומית של המילים - מועדון הכולל אופנועים, שחבריו באים מכל התחומים. לפיכך, ישנם מועדונים שהם מבחינה תרבותית וסגנונית אינם דומים למועדוני פורעי חוק, ושפעילותם ומטרותיהם אינם דומים אליהם, אך עדיין משתמשים בטלאים תלת-חלקיים או בראשי התיבות MC בשמם.
ז'אן ז'אק דסאלין, קיסר האיטי
שאנדור קוראני
הברון מטולצ'בה שאנדור קוראני (בהונגרית: Báró tolcsvai Korányi Sándor; פשט, 18 ביוני 1866 – בודפשט, 12 באפריל 1944) היה רופא יהודי-הונגרי פרופסור באוניברסיטה, חבר האקדמיה ההונגרית למדעים, בנו של פרידייש קוראני, שהיה פרופסור לרפואה פנימית. גם שאנדור קוראני, כאביו, היה חבר הבית העליון של הפרלמנט ההונגרי.
ביוגרפיה.
שאנדור קוראני למד בבודפשט, שהה בחו"ל זמן רב בכמה הזדמנויות, שם עסק במיוחד בתורת החיים ובבדיקות פתולוגיות. במשך שנה היה מורה מחליף ולימד פיזיולוגיה באקדמיה הווטרינרית. בשנת 1893 התקבל כמרצה בכיר לנוירולוגיה באוניברסיטה, בשנת 1895 מונה לתפקיד פרופסור במחלקה מספר 1 לרפואה פנימית, ולאחר מכן הפך לרופא נוירולוג בבית החולים לילדים שטפניה. משנת 1927 ייצג את קהילת הרפואה ההונגרית כחבר בבית העליון. בשנת 1930 הוענק לו "שרשרת קורווין ההונגרית". (שרשרת קורווין ההונגרית היא פרס המדינה ההונגרית הגדול ביותר אחרי "מסדר סטפן הקדוש", שניתן להעניק לאנשים שתרמו תרומה מיוחדת לשיפור החשיבה, המדע והתרבות הציבורית בהונגריה).
כמומחה.
קוראני פרסם בכתבי עת מקומיים וזרים רבים. הוא חיבר ספרי לימוד בנושאי:
הוא היה מחבר שותף ב:
חבר מערכת ב:
חברות.
קוראני הוא בעל דוקטורט מאוניברסיטת ליון, אוניברסיטת וורוצלב, אוניברסיטת סגד ואוניברסיטת פץ', חבר כבוד באקדמיה הגרמנית למדעי הטבע לאופולדינה. משנת 1935 היה חבר כבוד באקדמיה ההונגרית למדעים, ומשנת 1937 היה חבר דירקטוריון בה.
איסור כריתת ברית עם עובדי עבודה זרה
איסור כריתת ברית עם עובדי עבודה זרה הוא איסור הלכתי מהתורה לכרות ברית עם עובדי עבודה זרה, כדי שלא ימשכו את עם ישראל אחריהם.
מקור האיסור.
שלוש פעמים נאמר בתורה לבני ישראל שמתי שהם נכנסים לארץ ישראל שאסור לכרות ברית עם שבעת העממין.
דיני המצווה.
שאם בני ישראל לא הצליחו לכבוש את אחד מערי שבעת עממין אז אסור לכרות אתם ברית שלום, וכן אם נענו לקריאת שלום והסכימו לחיות תחת ישראל צריך להתנות אתם שלא יעבדו עבודה זרה וכן לשמור את שבעת מצוות בני נוח, אומנם ברמב"ן שהיות ולפני שכורתים אתם ברית הם חייבים להבטיח שהם יעבדו את עם ישראל ויתנו להם מס, אז לא חייבים להתנות אתם מפורש שלא לעבוד עבודה זרה אלא מספיק לומר להם שהם עבדים ובהמשך לחייב אותם לא לעבוד עבודה זרה.
שאר האומות.
בתורה האיסור נאמר לגבי שבעת העממים ונחלקו הראשונים מה הדין לגבי שאר האומות העובדות עבודה זרה.
שיטת הרמב"ם והחינוך.
שיטת הרמב"ם והחינוך שאפילו שהאיסור נאמר בתורה רק לגבי שבעת העממים זה כולל בתוכו גם את שאר האומות, שאסור לכרות להם ברית אלא אם מקבלים עליהם לא לעבוד עבודה זרה ולשמור שבעת מצוות בני נוח, הרב אליהו מזרחי מסביר את מקורו של הרמב"ם שאפילו שבתורה האיסור נאמר רק לגבי שבעת האומות, בכל זאת הרי בתורה נאמר שלפני שעושים מלחמה עם אחד האומות יש לקרוא לו לשלום ושהוא מתחייב להשתעבד תחתנו אם כן זה וודאי כולל שחייב לקבל על עצמו לא לעבוד עבודה זרה, והרדב"ז מסביר שהרי בתורה נאמר הטעם שאסור לכרות ברית עם שבעת העממין זה מחשש שמא ימשכו את בני ישראל לעבודה זרה, אם כן זה שייך גם בשאר אומות שעם ישראל כובש, שהרי הם גרים בתוכם אם כן יש לחשוש את אותו הדבר לגבי שאר האומות שנכבוש אותם.
שיטת הרמב"ן והראב"ד.
הרמב"ן והראב"ד סוברים שכל האיסור הוא דווקא לגבי שבעת האומות, אבל לגבי שאר אומות אין שום איסור לכבוש אותם ולכרות עמם ברית אפילו אם לא מקבלים עליהם שלא לעבוד עבודה זרה, שהרי בתורה נאמר האיסור רק לגבי שבעת עממין ולא לגבי שאר האומות, ומסביר הרדב"ז שהם הבינו שכל האיסור הוא דווקא לגבי שבעת העממים שהרי רק איתם אנו גרים ביחד אבל שאר האומות שמחוץ לארץ ישראל אין אנו גרים איתם ולכן אין בעיה שהם יעבדו עבודה זרה. והתוספות אומר שהסיבה שהאיסור דווקא בשבעת העממים זה בגלל שהם הכי דבוקים בעבודה זרה, במקום אחר אומר טעם אחר, שכל טעם האיסור זה כדי שנכבוש את כל ארץ ישראל ולא נכרות אתם ברית שלא להרוג אותם והם ישארו בארץ.
השתתפות באו"ם.
לדברי הרב יוסף דוב סולובייציק - לפי שיטת הרמב"ם והחינוך אסור למדינת ישראל להשתתף באו"ם שהרי זו כריתת ברית עם עובדי עבודה זרה.
Heil Honey I'm Home!
Heil Honey I'm Home! היא קומדיית מצבים בריטית שעלתה לשידור ב-1990 ובוטלה אחרי פרק אחד בלבד. הסדרה עסקה באדולף היטלר ואווה בראון, החיים בשכנות עם זוג יהודים בברלין של שנת 1938. הסדרה שאבה השראה מקומדיות המצבים האמריקאיות של אמצע המאה ה-20, ובתחילתה מופיעה כתובית מפוברקת על כך שמדובר בסדרה אבודה שהופקה בארצות הברית ונשכחה עם השנים. מיד עם שידורה גררה הסדרה ביקורת רבה, ואף זכתה לכינוי "קומדיית המצבים הכי חסרת טעם בכל הזמנים".
עלילת הפרק היחיד ששודר.
עלילת הפרק הראשון, שבדיעבד התברר גם כפרק הסיום, מתרחשת בברלין ב-1938, בה מתגוררים אדולף היטלר ואווה בראון, בסמוך לזוג יהודי, ארני ורוזה גולדנשטיין. להיטלר ולבראון יש מעט מן המשותף עם עמיתיהם ההיסטוריים, ומתנהגים יותר כמו הבעל והאישה הסטריאוטיפיים מהסיטקומים האמריקאיים. היטלר, למשל, מופיע בסוודר גולף ועניבה - ביגוד שאפיין הרבה מהגברים שהופיעו בסיטקומים השונים. שכניהם מתוארים כדמויות נדושות באופן דומה, כאשר ארני מעיר הערות מזלזלות תכופות על חמותו ובשלב מסוים אף מבצע הצדעה רומית בלעג. ברוח זו, השחקנים זוכים למחיאות כפיים בכל פעם שהם מגיעים לסט, ובמחווה ל"לוסי אהובתי", מדברים באנגלית במבטא ניו יורקי.
היטלר ובראון מתכוננים לביקורו של ראש ממשלת בריטניה, נוויל צ'מברלין, בביתם. היות שהיטלר לא רוצה ששכניו יפריעו לביקור, הוא מורה לבראון לשמור את על כך בסוד אך היא לא מצליחה לעשות זאת ומספרת לרוזה גולדנשטיין. הגולדנשטיינים מגיעים לבית של היטלר ובראון, במטרה לשדך לצ'מברלין את אחייניתם רות. היטלר, שמנסה לסלק את הגולדנשטיינים מביתו, משכר אותם אך הם לא עוזבים. הפרק מסתיים כשצ'מברלין, בראון וארני גולדנשטיין רוקדים מסביב לסלון, בזמן שהיטלר מחביא את הסכם "שלום בדורנו" במקרר.
ביקורות וביטול הסדרה.
אחרי שידור הפרק הראשון, החלו להגיע תגובות נזעמות על הטעם הרע של התוכנית. חיים פינר, יו"ר ועד שליחי הקהילות, תקף את הסדרה ואמר כי "אנחנו מתנגדים בתוקף לטריוויאליזציה של מלחמת העולם השנייה, היטלר או השואה, וזוהי ללא ספק טריוויאליזציה. הסדרה היא חסרת טעם ופוגענית". חלק מהמבקרים טענו שהסדרה נכשלה כקומדיה, משום שחרגה בגסות מגבולות האירוניה.
בעקבות הביקורות הוחלט על ביטול הסדרה באופן מיידי. בשבעת הפרקים שצולמו ולא עלו לשידור, היו אמורים להשתתף גם דמותיהם של הרמן גרינג, יוסיף סטלין וריינהרד היידריך. שאר הפרקים שהוזמנו על ידי הרשת לא השלימו את צילומיהם. פרק הפיילוט לא שודר שוב בטלוויזיה, אך כיום ניתן למצוא אותו וחלקים מפרקים נוספים באתרי אינטרנט שונים. גם שנים אחרי שידורה, נחשבת הסדרה לאחת מנקודות השפל של הטלוויזיה הבריטית מאז ומעולם.
נאסר אל-ח'ליפי
נאסר בן גאנם אל-ח'ליפי (בערבית: ناصر بن غانم الخليفي; באנגלית: Nasser bin Ghanim Al-Khelaifi; נולד ב-12 בנובמבר 1973) הוא איש עסקים קטרי, יו"ר beIN Media Group, יו"ר Qatar Sports Investments, נשיא מועדון הכדורגל פריז סן ז'רמן והתאחדות הטניס של קטר, וסגן נשיא איגוד הטניס האסייתי.
אל-ח'ליפי הוא גם חבר בוועדה המארגנת של גביע העולם למועדונים, ונבחר כיו"ר ארגון המועדונים האירופיים (ECA).
ביוגרפיה.
אל-ח'ליפי נולד בקטר, בן לדייג. הוא סיים תואר בכלכלה באוניברסיטת קטר. הוא גם בעל תואר שני מאוניברסיטת פיראוס.
קריירת טניס.