פרט לתהילה שהביאה לו העוגה הנושאת את שמו, זכה דובוש להנצחה נוספת כאשר ב-1985 נקרא על שמו בית הספר המקצועי למלונאות בבודפשט, שהוקם עוד ב-1895. גם מוזיאון השוקולד בסנטאנדרה נקרא על שם דובוש.
בשנת 1985 לרגל מלאת מאה שנה להמצאת עוגת הדובוש, פורסם ספר לזכרו של דובוש, "Dobos C. József emlékkönyv", עם מבחר ממתכוניו, בעריכתם של טיבור אליאש ואנדראש סאנטו.
קשר הגרירה
DSR-1 הוא רובה צלפים בריחי גרמני בתצורת בולפאפ, שתוכנן, מיוצר ומשווק על ידי החברה הגרמנית DSR-Precision GmbH (ועד 2004 שווק גם על ידי AMP Technical Services). הרובה מאופיין כאחד הרובים המדויקים ביותר בעולם (החברה טוענת לדיוק של 0.2 דקת קשת (MOA) עם תחמושת איכותית מהמפעל ותנאים אידיאליים) הנועד לצלפי משטרה ויחידות עילית ללוחמה בטרור. הרובה אומץ על ידי ה-GSG 9, יחידת העילית הגרמנית ללוחמה בטרור, וכן על ידי מספר יחידות וכוחות משטרה אחרים באירופה.
דיוק הרובה.
החברה טוענת לדיוק של 0.2 דקות קשת (MOA) אך מבחני ירי שנעשו בסוגי תחמושת שונים הראו שהמינימום של הפיזור המקסימלי של הרובה בטווח 100 מטר הוא 13 מ"מ, כלומר: דיוק של 0.44 דקות קשת (תוצאה זאת התקבלה עם תחמושת 7.62 מ"מ 168 גריין תוצרת התעשייה הצבאית). מומחים מעריכים שבתנאים אידיאליים הדיוק יכול להשתפר ולהגיע ל-0.34 דקות קשת ולכל הפחות 0.63 דקות קשת.
מכשור סיוע לפעילויות היומיום
מכשור סיוע לפעילויות היומיום היא קבוצת מכשירים מתחום הטכנולוגיה המסייעת העוזר לאנשים עם לקויות לעמוד במשימות פשוטות וקצרות הנכללות בקבוצת פעולות היומיום.
דוגמאות.
רבות מפעולות היומיום אינן פעילויות עבודה או לימודים אלא פעולות מתחומי הפנאי והטיפול העצמי. על כן, קשה באופן יחסי למצוא מימון למכשור המסייע פעילויות אלה. כפועל יוצא, ביחס למעצבי לטכנולוגיות מסייעות אחרות, על מעצבי מכשור זה מופעל לחץ רב יותר למצוא פתרונות זולים.
פרי הג'ק
דירסאו
זרקא (ירדן)
סינדי לופר
האוניברסיטה של בון
קוסה
נוסחת קלאוזיוס קלפרון
שדה קרב
שדה קרב, במשמעותו המקורית – שטח קרקעי שבו צבאות נפגשים ונלחמים זה בזה, ובהשאלה – שטח זרוע הרס, פצועים והרוגים. במשמעותו המורחבת – זירה שבה נערכים קרבות עיוניים, וירטואליים או ממשיים. למשל, מדור הדעות בעיתון, יכול להוות 'שדה קרב' בין שתי אסכולות פילוסופיות.
ממונח זה נגזרים מונחי משנה כמו "שדה קרב עתידי" כשהכוונה למערכות נשק ומידע, שנמצאות בשלבי מחקר, תכנון ופיתוח וייתכן ותשמשנה במלחמות חזויות.
חשיבותו של שדה הקרב כגורם במערכה הצבאית.
הוגי דעות צבאיים רבים הקדישו תשומת לב לגורמים הפיזיים והטקטיים המאפיינים את מהותו, מיקומו ותכונותיו של שטח היכול להיות שדה קרב במערכה הצפויה:
תורתו של סון צ'ון וו.
לפי תורתו של סון צ'ון וו קיימים 6 סוגים של תנאי שטח :
תורתו של ז'ומיני.
על פי ז'ומיני
תורתו של קלאוזביץ.
על פי קלאוזביץ כשם שמרכז-הכובד נמצא תמיד במקום שבו מרוכזת המסה הרבה ביותר, כשם שכל מכה נגד מרכז הכובד יעילה יותר, וכשם שהמכה החזקה ביותר מושגת באמצעות מרכז הכובד של הכוח - כך גם מצב במלחמה. סבורים אנחנו ששדה הקרב - ככל שיהא גדול או קטן, ומה שלא יהיה גודלם של הכוחות הלוחמים - מהווה יחידה, המתבססת על מרכז כובד אחד, במרכז-כובד זה אמורה ליפול ההכרעה.
על כן, אחת מתכונותיו החשובות של מצביא מוכשר הוא לגלות מרכז-כובד כזה. במילים אחרות - לחשוף את מהותו ומיקומו של שדה הקרב האמיתי. אלכסנדר הגדול, גוסטב אדולף, קרל ה-12, פרידריך הגדול - לכל אלה היה מרכז כובד בצבאם; אילו נפגע צבאם, היו נכשלים במילוי תפקידם. במדינות מעורערות נמצא מרכז-הכובד בעיר-הבירה; במדינות קטנות הנשענות על בעלות-ברית הריהו בצבאה של בעלת-הברית; במדינות הקשורות ביניהן בבריתות, מרכז-הכובד הוא בעניין המשותף; אצל עמים שקמו ואחזו בנשק- באישיותו של המנהיג ובדעת-הקהל. אל כל אלה יש לכוון את המכה המכרעת.
תורתו של דה-סאקס.
על פי מוריס דה סאקס
תורתו של מקיאוולי.
על פי מקיאוולי אל לו לנסיך להסיח דעתו מתרגול זה באמנות המלחמה, ובימי שלום עליו לעסוק בו יותר מאשר בימי מלחמה... חייב הוא לעסוק כל העת במסעות ציד, בהם ירגיל את גופו לקשיים; אגב כך ילמד את טבע השטחים, ידע איך מתנשאים ההרים, איך נפתחים העמקים, איך משתרעים המישורים, גם יבין את טיבם של הנהרות ושל הביצות; ידיעה זו מועילה בשתי דרכים: ראשית, אדם לומד להכיר את ארצו, והוא יוכל להבין יותר את שיטות ההגנה עליה... הנסיך החסר בקיאות זו, חסר את עיקר תכונותיו של מצביא, כי בקיאות זו מלמדת כיצד לאתר את האויב, לחנות עם אנשי צבא, לנהוג ולהוביל את החילות, לקבוע סדר-יום, לתכנן את הקרבות ולצור על ערים כשכל היתרונות לצידך.
ראו גם.
שדה הקרב המשולב
המרכז היהודי במינכן
המרכז היהודי במינכן הוא מרכז קהילתי של הקהילה היהודית במינכן ובוואריה העילית בגרמניה. המרכז שנבנה בשנים 2004-2006 וממוקם בכיכר יקוב (St. Jakobsplatz) בעיר העתיקה, כולל בית כנסת אורתודוקסי, מוזיאון יהודי, ספרייה, מעונות יום, בית ספר, מרכז נוער, חדר כושר, מקווה טהרה ומסעדה כשרה.
במינכן חיה הקהילה היהודית השנייה בגודלה בגרמניה, אחרי ברלין. האוכלוסייה היהודית שמונה כיום כ-9,000 נפשות, מורכבת ברובה מיהודי ברית המועצות לשעבר. למרכז קדם מרכז קהילתי קטן יותר ששכן ברחוב רייכנבך 27 משנת 1947, וכלל בית כנסת ראשי ומוזיאון קטן.
בניית המרכז.
טקס הנחת אבן הפינה נערך בנובמבר 2003, בהשתתפות יוהאנס ראו נשיא גרמניה. בחודש אוגוסט אותה שנה סיכלו רשויות גרמניה תוכנית של הקבוצה הנאו-נאצית Kameradschaft Süd ("אחוות הדרום") לפוצץ מטען חבלה במהלך הטקס. מנהיג הקבוצה נידון לשבע שנות מאסר.
ביום 9 בנובמבר ב-2006, 68 שנים לאחר ליל 9 בנובמבר בה נהרס בית הכנסת אוהל יעקב הישן, נחנך בית הכנסת בטקס חגיגי בו השתתפו כאלף מיהודי ותושבי העיר, בנוכחותם של ראשי השלטון הגרמני, נשיאת המועצה המרכזית של יהודי גרמניה שרלוטה קנובלוך, ואורחים נכבדים מחו"ל, ביניהם הרב הראשי של תל אביב ישראל מאיר לאו. בבוקר יום שישי יצאה תהלוכה מהמתחם בו עמד בית הכנסת הישן תוך שהם נושאים 9 ספרי תורה, בליווי נגן הקלרינט גיורא פיידמן שניגן "שלום חברים". לאבטחת האירוע הוקצו 1,500 שוטרים.
עלויות הבנייה שהגיעו לכ-57 מיליון אירו, מומנו על ידי עיריית מינכן, מדינת בוואריה, ותרומות מהקהילה היהודית. בנוסף עמדו לרשות הקהילה 20 מיליון אירו ממכירת מתחם בית הכנסת הראשי הרפורמי לרשת הכל-בו Karstadt.
אדריכלות.
לאחר תחרות אדריכלות בת שני שלבים זכו בחוזה לתכנון המרכז האדריכלים רנה וונדל הופר ווולפגנג לורך, שתכננו גם את בית הכנסת החדש בדרזדן.
כמו בתי כנסת אורתודוקסיים רבים, בית הכנסת פונה לכיוון דרום מזרח, מיקומה של ירושלים. הוא בנוי כולו כקובייה אטומה ללא חלונות, מאבני גיר גדולות. צורה זו מסמלת את אוהל המועד. מעל המבנה הקובייתי ניצבת קוביית זכוכית קטנה יותר, שמאירה את הכיכר כמגדלור בשעות הלילה, כסמל לליל הזגוגיות השבורות. שער הכניסה יוצר במיוחד בבודפשט, וחרוטים עליו עשר האותיות הראשונות של האלפבית העברי, כרמז לעשרת הדיברות. אולם התפילה שמכיל 550 מקומות ישיבה, איננו מואר ישירות מבחוץ, אלא האור משתקף ברשת מתכות בצורת מגן דוד טרם חדירתו. קירות ההיכל מצופים פורניר ארז מלבנון ומעוטרים בפסוקים מספר דברים באותיות זהב.
מתחת למבנה בית הכנסת עוברת מנהרה תת-קרקעית באורך 30 מטר. המנהרה משמשת כאנדרטה שלכל אורכה מונצחים שמות 4,500 יהודי העיר שנרצחו בשואה. ההנצחה תוכננה כמעבר תת-קרקע מחשש להשחתות.
בשנת 2007 הקדיש שירות הדואר הגרמני למרכז היהודי בול בערך 55 סנט שהופץ ב-6.5 מיליון עותקים. באוקטובר בשנת 2008 זכה המרכז היהודי בפרס גרמניה לתכנון עירוני.
מאז הקמתו נמצא המרכז תחת אבטחה במשך 24 שעות ביממה ומבקרים נדרשים לעבור בכניסה דרך מגלה מתכות.
אוהל יעקב
בית הכנסת אוהל יעקב הישן (מינכן)
מאורעות תרס&quot;ח
חירות ספרותית
אילן כהן
אילן כהן (נולד ב-16 בספטמבר 1958) הוא מנהל ויזם ישראלי, העוסק בתחום התכנון האסטרטגי. שימש כמנכ"ל משרד ראש הממשלה בתקופתו של אריאל שרון כראש הממשלה.
ביוגרפיה.
אילן כהן נולד בישראל, אך את רוב שנות ילדותו העבירה משפחתו בצרפת עקב שליחות ביטחונית של אביו אליהו כהן, אשר שימש בתפקיד בכיר המוסד. עם גיוסו לצה"ל התנדב כהן לשרת בשייטת 13 ("הקומנדו הימי"). כהן עזב את מסלול ההכשרה בשייטת ועבר לשרת בסיירת גולני, שם עבר מסלול הכשרה והשתתף באימונים ופעילות מבצעית במסגרת הסיירת והחטיבה בלבנון. בהמשך השלים קורס קצינים. במילואים שימש כהן כקצין בדרגת רס"ן בגדוד מודיעין וסיור בעוצבת האש, ולחם במלחמת שלום הגליל. לאחר שחרורו מצה"ל התגייס לשב"כ ושימש כמאבטח בשגרירות ישראל בלונדון. עם שובו לישראל למד לתואר ראשון בכלכלה וניהול באוניברסיטת תל אביב, ולתואר שני במנהל עסקים באוניברסיטת INSEAD בצרפת, וסיים את התארים בהצטיינות. מאז הוא איש עסקים ויזם, וכן עוסק בפעילות ציבורית.
שירת כמנכ"ל משרד ראש הממשלה (2004-2006).
פעילות עסקית.