פייר ז'יל סזאר ז'נסן (בצרפתית: Pierre Jules César Janssen; 22 בפברואר 1824 – 23 בדצמבר 1907), היה אסטרונום צרפתי בן המאה ה-19. גילה את הגז הליום ואת ההרכב הגזי של השכבה החיצונית של השמש, יחד עם המדען האנגלי ג'וזף נורמן לוקייר .
מהלך חייו ועבודתו.
ז'נסן נולד בפריז ולמד מתמטיקה ופיזיקה. במקביל למחקריו לימד מדעים בתיכון שארלמאן ב-1853 ומאוחר יותר במכללה לארכיטקטורה בשנים 1865–1871.
במסגרת מחקריו, נסע לפרו בשנת 1857 כדי לחקור את קו המשווה המגנטי של כדור הארץ. בשנים 1861–1864 חקר את בליעת הקרינה האלקטרומגנטית בספקטרום הסולארי של כוכבי הלכת באיטליה ובשווייץ. בשנים הבאות הוא נסע לאיים האזוריים כדי לחקור ולבצע ניסויים הקשורים למגנטיות ולקרינת כוכבים. במהלך מחקרו זה נסע ליפן ב-1874 ולאלג'יריה ב-1882 לחקור את מעבר נוגה על פני השמש. ז'נסן התעניין מאוד בליקויי המאורות ונסע מסביב לעולם כדי לצפות בהם ולחקור אותם. ב-1870 אף נמלט מהמצור על פריז על כדור פורח כדי לצפות בליקוי חמה.
בשנת 1875 מונה למנהל מצפה הכוכבים החדש שהקימה ממשלת צרפת במדון שליד פריז. במצפה החדש ביצע צילומים מרהיבים רבים. הוא הוציא לאור אוסף של התצלומים הללו בספרו משנת 1896 "Annales de l'obsevatoire de Maeudon". גרסתו האחרונה של הספר ראתה אור בשנת 1904.
גילוי ההליום.
בשנת 1868 גילה כיצד ניתן להבחין ולעקוב אחר הילת החמה מבלי לחכות לליקוי. בעת שחקר את הליקוי של ה-18 באוגוסט 1868 בעיר גונטור שבהודו, הוא שם לב לפסים בוהקים בספקטרום של הילת החמה, דבר המוכיח כי ההילה היא גאזית. חלק מאותם פסי הספקטרום הבוהקים היו צהובים (מאוחר יותר אורך הגל של הפס נמדד כ-587.49 ננו-מטר). זו הייתה הפעם הראשונה שבה התגלה פס זה על פני הספקטרום, דבר שהעיד על גילוי יסוד חדש שלא היה ידוע עד אז למדע.
ב-20 באוקטובר של אותה השנה, המדען הבריטי ג'וזף נורמן לוקייר בנה ספקטרוסקופ מדויק וחזק במיוחד, שבעזרתו הצליח אף הוא לעקוב אחרי אותו פס הנפלט מהשמש. חשוב לציין כי זו הייתה הפעם הראשונה בהיסטוריה בה התגלה יסוד כימי חדש שלא על פני כדור הארץ. את שמו של היסוד גזרו לוקייר ועמיתו הכימאי אדוארד פרנקלנד (Edward Frankland) מהמילה היוונית לשמש, הליוס (ἥλιος).
מותו ומורשתו.
ז'נסן נפטר במדון (Meudon) ב-23 בדצמבר 1907, ונטמן בבית הקברות פר לשז שבפריז. במהלך חייו הוא מונה לאביר לגיון הכבוד הצרפתי ולחבר החברה המלכותית של לונדון עקב פועלו ותרומתו הרבה בתחומי האסטרופיזיקה והכימיה.
על שמו נקראו שני מכתשים על הירח ועל מאדים. הכיכר המרכזית בכניסה למצפה הכוכבים שניהל אף היא נקראת על שמו.
ז'נסן קרא לאסטרואיד שהתגלה על ידי יוהאן פאליזה, על שם אשתו, הנריטה.
אומטפה
מיכל ליברמן
מיכל ליברמן (נולדה ב-31 במאי 1995) היא פעמיים ברציפות אלופת ישראל בשחיה במשחה ל-50 מטר גב (2014 ו-2015).
ביוגרפיה.
ליברמן גדלה בראש העין ולמדה בתיכון בגין. היא מתאמנת בקבוצת הפועל עירוני הוד השרון בהדרכתו של זוהר גלילי. בשנת 2014 התגייסה לצה"ל וזכתה למעמד של ספורטאית מצטיינת. בשנת 2015 התאמנה בהדרכתם של לאוניד קאופמן, חנן גלעד ולירן וקנין.
באליפות ישראל בשחייה (בריכת 25 מטר) שנערכה בבית איל, אשדות יעקב מאוחד בפברואר 2013, זכתה ליברמן בשתי מדליות ארד, במשחה ל-50 מטר גב בתוצאה של 29.36 שניות, אחרי אניה גוסטומלסקי (28.21 שניות) ואנאל ולפמן (28.60 שניות), שתיהן מהפועל דולפין נתניה ובמשחה ל-100 מטר גב בתוצאה של 1:03.20 דקות, אחרי אניה גוסטומלסקי (1:01.03 דקות) ואנאל ולפמן (1:01.66 דקות). נוסף לכך, היא סיימה במקום 12 במשחה ל-200 מטר גב בתוצאה של 2:21.04 דקות.
בתחרויות השחייה של המכביה התשע-עשרה שנערכו בבריכת השחייה החדשה שבמכון וינגייט ביולי 2013 זכתה ליברמן במדליית ארד, במשחה ל-100 מטר גב בתוצאה של 1:05.62 דקות, אחרי אנדראה מורז (1:04.38 דקות) וליה גולדמן (1:04.79 דקות), שתיהן מארצות הברית. נוסף לכך, היא סיימה במקום רביעי במשחה ל-200 מטר גב בתוצאה של 2:26.12 דקות ובמקום שמיני במשחה ל-50 מטר חופשי בתוצאה של 27.54 שניות.
שבועיים לאחר מכן, באליפות ישראל בשחייה שנערכה במכון וינגייט באוגוסט אותה שנה, זכתה ליברמן בשתי מדליות, כסף וארד. מדליית כסף, במשחה ל-50 מטר גב בשיא אישי חדש של 29.87 שניות, אחרי עמית עברי מהפועל עמק חפר (28.51 שניות) ולפני אניה גוסטומלסקי (30.32 שניות). מדליית ארד במשחה ל-100 מטר גב בשיא אישי חדש של 1:04.94 דקות, אחרי עמית עברי (1:03.13 דקות) וגיא שילון ממכבי פארק מים רעות (1:04.83 דקות). נוסף לכך היא סיימה במקום 11 במשחה ל-50 מטר פרפר בתוצאה של 30.07 שניות.
אלופת ישראל (בריכת 25 מטר).
באליפות ישראל (בריכת 25 מטר) שנערכה במכון וינגייט בפברואר 2014 זכתה ליברמן בשתי מדליות, זהב וארד. מדליית זהב, במשחה ל-50 מטר גב בשיא אישי חדש של 28.36 שניות, לפני אור תמיר (29.79 שניות) וענבר מארק מהפועל דולפין נתניה (29.85 שניות). מדליית ארד, במשחה ל-100 מטר גב בתוצאה של 1:03.02 דקות, אחרי עמית עברי (58.86 שניות) ואניה גוסטומלסקי (1:00.99 דקות). נוסף לכך, היא סיימה במקום רביעי במשחה ל-50 מטר פרפר בתוצאה של 28.18 שניות.
אלופת ישראל.
באליפות ישראל בשחייה שנערכה באוגוסט אותה שנה זכתה ליברמן בשתי מדליות, זהב וכסף. מדליית זהב, במשחה ל-50 מטר גב בתוצאה של 30.29 שניות, לפני אור תמיר מהפועל עמק חפר (30.69 שניות) ואנה וולצ'קוב ממכבי חיפה (30.87 שניות). מדליית כסף, במשחה ל-100 מטר גב בתוצאה של 1:05.09 דקות, אחרי אנה וולצ'קוב (1:04.98 דקות) ולפני גיא שילון (1:05.27 דקות). נוסף לכך, היא סיימה במקום שישי במשחה ל-50 מטר פרפר בתוצאה של 29.69 שניות ובמקום שמיני במשחה ל-100 מטר פרפר בתוצאה של 1:07.16 דקות.
באוניברסיאדה שנערכה בקוואנגג'ו, קוריאה הדרומית בתחילת יולי 2014 סיימה ליברמן במקום 26 במשחה ל-50 מטר גב (30.32 שניות), פעמיים במקום 31 במשחה ל-50 מטר חופשי (27.46 שניות) ובמשחה ל-100 מטר גב (1:06.41 דקות) ובמקום 32 במשחה ל-50 מטר פרפר (28.67 שניות).
באליפות ישראל בשחייה שנערכה במכון וינגייט באוגוסט 2015 זכתה ליברמן בשתי מדליות, זהב וכסף. מדליית זהב, במשחה ל-50 מטר גב בשיא אישי חדש של 29.49 שניות, לפני שחר מנחם ממכבי פארק מים רעות (30.11 שניות) ואור תמיר (30.15 שניות) ובכך הגנה על תוארה. מדליית כסף, במשחה ל-50 מטר פרפר בתוצאה של 28.01 שניות, אחרי קרן זיבנר (27.48 שניות) ולפני אניה גוסטומלסקי (28.16 שניות), שתיהן מהפועל דולפין נתניה. נוסף לכך, היא סיימה במקום רביעי במשחה ל-50 מטר חופשי בתוצאה של 26.69 שניות ובמקום חמישי במשחה ל-100 מטר פרפר בתוצאה של 1:04.68 דקות.
אליפות הגלובל ראלי-קרוס
אליפות הגלובל ראלי-קרוס (באנגלית: Global Rallycross Championship) היא סבב מרוצים שהתקיים בארצות הברית בין השנים 2011–2018. בעונת 2013 התרחב הסבב והפך לבינלאומי עם תחרויות בברזיל וגרמניה. שנה לאחר מכן הוא התקיימו המרוצים בארצות הברית ובברבדוס. בשנתיים האחרונות של האליפות כל המרוצים התקיימו בארצות הברית. בתחילת שנת 2018 הודיעה החברה המארגנת על הפסקת המרוצים.
המרוצים בסבב התקיימו במסלולים שונים ושילבו בין נסיעה על אספלט ועל עפר. סקוט ספיד, שזכה בשלוש האליפויות האחרונות של הסבב, הוא הנהג בעל מספר הזכיות הגדול ביותר.
היסטוריה.
בשנת 2010 התקיימה תחרות הראלי-קרוס כחלק מאירועי X Games שהתקיימו בלוס אנג'לס. בעקבות הצלחת התחרות אורגנו באותה השנה עוד 3 תחרויות שהתקיימו בניו ג'רזי. עונת התחרויות הראשונה נפתחה במרץ 2011, כללה 5 מרוצים ובסיומה זכה טאנר פאוסט באליפות. פאוסט זכה באליפות נוספת בשנת 2012. בשנת 2013 התרחב הסבב ונוספו לו עוד 4 מרוצים, כולל מרוץ בברזיל ושניים בגרמניה. בשנת 2014 גדלה התחרות ל-10 מרוצים, תשעה שהתקיימו בארצות הברית ואחד בברבדוס. ההתרחבות של הסבב המשיכה גם בשנת 2015, בה התקיימו 12 מרוצים. בתחילת שנת 2018 הודיעה החברה המארגנת על הפסקת המרוצים.
מבנה התחרות.
התחרות.
התחרות נפתחת בשני סבבים של תחרויות בהם משתתפים כלל הנהגים. בכל תחרות מקיפים הנהגים את המסלול 6 פעמים. תוצאות הסבבים קובעות את המיקום בזינוק לקראת חצי הגמר. לאחר סיום המקצים המוקדמים מתקיימים 2 מקצים של חצי-גמר, גם בהם כל מקצה כולל 6 הקפות של המסלול.
3 הנהגים המהירים בכל אחד ממקצי חצי הגמר עולים להתחרות במקצה הגמר. שאר הנהגים מתחרים במקצה נוסף כאשר ארבעת הראשונים במקצה זה מצטרפים גם הם למקצה הגמר. במקצה הגמר לוקחים חלק 10 נהגים המקיפים את המסלול 10 פעמים.
הקפת הג'וקר.
בכל מסלול קיים בנוסף למסלול הרגיל גם קיצור דרך המכונה הקפת הג'וקר (The Joker Lap). כל נהג חייב לבצע בכל מרוץ פעם אחת בלבד את הקפת הג'וקר. השימוש בהקפת הג'וקר מצריך את הנהגים לקבל החלטה אסטרטגית מתי להשתמש בו. מצד אחד, שימוש בסיבובים הראשונים נותן יתרון על המתחרים. מצד שני, שימוש בשלבים מאוחרים מאפשר לשפר מיקום ביחס לאחרים.
שיטת הניקוד.
החל מעונת 2014 נקודות מחולקות רק לנהגים שהתחייבו להשתתף בלפחות חצי מהמרוצים בעונה. במידה ואחד הנהגים במיקום המקנה נקודות אינו זכאי לצבור נקודות עוברות הנקודות לנהג הבא אחריו. לדוגמה: אם הזוכה במירוץ לא זכאי לצבור נקודות, הנהג שהגיע במקום השני יקבל נקודות כאילו הגיע במקום הראשון וכך הלאה. חלוקת הנקודות תתבצע לפי המפורט בטבלה:
בנוסף, מחולקות נקודות על השתתפות במקצים המוקדמים - כל זוכה במקצה מקבל 3 נקודות, המקום השני מקבל 2 נקודות ושאר המשתתפים מקבלים נקודה.
מסלולים.