יכולתו המרשימה של קראסו משכה את עיניו של מאמן נבחרת צרפת ריימונד דומנק שב-2009 זימן אותו לראשונה לסגל הנבחרת הלאומית. משחקו היחיד בנבחרת צרפת היה במשחק ידידות נגד ב-11 בפברואר 2009. קראסו קיבל זימון לסגל הנבחרת לקראת מונדיאל 2010.
סדריק קאראסו
היעדרות (עבודה)
במקום עבודה, היעדרות היא זמן שבו העובד אינו נמצא בעבודתו, אף שלפי שעות העבודה המקובלות היה עליו להימצא בעבודה.
חוקי העבודה מאפשרים לעובד להיעדר ממקום עבודתו בשל סיבות מוגדרות, ובהן חופשה ומחלה, בהתאם למכסה ולכללים שבחוקים אלה. זכות זו נועדה לאפשר לעובד לנוח כאשר אינו מסוגל לעבוד. סיבות מוצדקות נוספות הן תאונה, מילואים, לידה ועוד.
אולם, קיימות סיטואציות שונות להיעדרות שאינן תחת האצטלה הסוציאלית – מפאת לחץ או בבעיות אישיות בחייו של העובד. היעדרות עובדים הייתה ועודנה בעיה מרכזית בארגונים שונים. בעיה זו משותפת לעובד, לארגון, ובהסתכלות רחבה יותר לחברה, היות שכאשר המשק מפיק פחות כל החברה סובלת בסופו של דבר. יש מקומות עבודה בהם היעדרות בלתי מוצדקת נחשבת כעבירת משמעת.
הסבר תופעת ההיעדרויות.
היעדרות מעבודה היא משתנה של קבוצה הנקראת התנהגות נסיגה. קבוצה זו מכילה מספר משתנים הבוחנים את האפקטיביות הארגונית, בין השאר שייכים גם איחורים ועזיבת הארגון. כל אחד ממשתני התנהגות הנסיגה בעל השפעה על תפקוד הפרט והשלכה על תפקוד הארגון בכלל.
על פי רוב, המרכיב המרכזי בהיעדרות הוא היעדרות מחמת מחלת העובד, או מחלה של בן משפחה. ברם, קיימות סיבות נוספות להיעדרותו של עובד דוגמת לחץ או בעיות אישיות הגורמות לו להיעדר ממקום העבודה.
שלושה מודלים מסבירים את תופעת היעדרות:
השפעות התופעה בארגונים.
ההיעדרות מהעבודה מהווה תופעה הגורמת לנזקים כלכליים לא מבוטלים לארגונים ולמדינות. היעדרות משבשת את פעילותו השוטפת של ארגון, יוצרת עומס על עובדים אחרים שנאלצים במידה מסוימת לעבוד באופן שיכסה על היעדר תרומתם הפרודוקטיבית של הנעדרים, וגוררת הוצאות כספיות לארגון באופן ישיר ועקיף.
מנגד ישנה השקפה אחרת, הגורסת כי להיעדרות ישנם צדדים חיוביים למול השליליים, הן לארגון המעסיק והן לעובד הנעדר. לראייה - עובד שנעדר התפנה כדי למלא תפקיד מרכזי נוסף בעל ערך רב ביותר בחייו שאינו קשור לעבודה, לדוגמה תפקיד בן/בת להורים או הורה לילדים, ומילא את התפקיד בצורה אפקטיבית. ייתכן שעל ידי ההיעדרות ומילוי התפקיד האישי, הצליח העובד לטעון מחדש את משאבי ההתמודדות שלו, ולחזור לתפקידו בארגון בכוחות מחודשים, סביר שתפקודו לאחר חזרתו לעבודה ישתפר.
מיגור התופעה.
ארגונים מנסים ליצור פתרונות יצירתיים לתופעות ההיעדרות. לדוגמה – ארגונים המקימים גני ילדים בקרבת מקום, אפשרות לעבודה מהבית ושיטת "מנטורינג" לפיה מוצמד לעובד חדש בחברה חונך ותיק אשר יוצר אצל העובד החדש תחושת מחויבות לארגון בכלל ולחונך הוותיק בפרט. העובד החדש לא יירצה לאכזב את חונכו הוותיק ועל כן ימעט להיעדר ממקום העבודה.
התנהגות נסיגה
אלאגייזיה
הוקר האנטר
הוקר הַאנטֶר (Hawker Hunter), ובקצרה הַנטֶר, היה מטוס קרב מתוצרת חברת הוֹקֶר סידלי (Hawker Siddeley) הבריטית.
המטוס נבנה בשנות ה-50 וה-60 (הדור השני), ונחשב לאחד המטוסים הבריטים המוצלחים ביותר. אב-הטיפוס של ההנטר טס ביוני 1951, ומאז נבנו 1,985 יחידות מ-79 דגמים שונים. המטוס שירת בחילות האוויר של 17 מדינות שונות, בהן בריטניה, מצרים, ירדן, לבנון ועיראק. מטוסים מסוג זה השתתפו בקרבות אוויר-אוויר מול מטוסי חיל האוויר הישראלי בהזדמנויות שונות, ובמיוחד במלחמת ששת הימים.
דגמים.
להנטר נבנו בסך הכל 79 דגמים שונים, דגם 1 היה מטוס על קולי בצלילה, שסבל מכיבוי המנוע בעת ירי תותחי האדן שלו, בעיה שתוקנה בדגם 2, שצויד במנוע סאפייר 101, בעל 3,630 ק"ג דחף. דגם 3 כלל מטוס אחד בלבד, שהצליח לקבוע שיא מהירות עולמי של 1,171 קמ"ש. דגם 4 הגדיל את כמות הדלק מ-1,500 ל-1,900 ליטר, ונשא גם מטענים חיצוניים. בדגם 6 הוחלף המנוע לאייבון 203, בעל דחף של 4,536 ק"ג, הותקנה כנף חדשה ורחבה יותר. דגם T.7 היה מטוס אימון דו-מושבי (אחד לצד שני), בעל הגאים כפולים; דגם T.8 היה מטוס אימון ימי.
דגם FGA.9 היה מטוס תקיפת קרקע, והחשוב שבדגמי ההנטר; FR.10 היה מטוס קרב שצויד גם במצלמות.
מפרט.
הנתונים עבור דגם FGA.9, מפציץ-קרב חד-מושבי.
יחידה 528
גלידה חמה
גלידה חמה (או "גלידת חורף") היא תחליף גלידה העשוי מקצף חלבוני ביצים המוכנס על ידי מזלף לתוך גביעים.
הגלידה החמה נוצרה בעקבות ביקוש לממתק דמוי גלידה בחודשי החורף הקרים.
השם של הממתק מטעה במקצת מכיוון שה"גלידה החמה" היא אומנם חמה יחסית לגלידה רגילה, אבל למעשה היא בטמפרטורת החדר.
צורתה של גלידה חמה היא דמוית גלידה בגביע והיא מצופה בדרך כלל בציפויים שונים כגון שוקולד וסוכריות צבעוניות. ניתן לרכוש אותה בקיוסקים ומכולות ברכישה של גלידות בודדות וכמו כן במארזים במרכולים.
נגד אפיון
על קדמוּת היהודים (ביוונית: περὶ ἀρχαιότητος Ἰουδαίων) או נגד אַפְּיון (ביוונית: Κατά Απίωνος; בלטינית: "Contra Apionem") הוא ספרו הרביעי של ההיסטוריון היהודי-רומי יוסף בן מתתיהו, אשר נכתב זמן לא רב לפני מותו. בספר זה, שנכתב בשנים האחרונות של המאה הראשונה לספירה, מתגלה בן מתתיהו כחריף ותוקפן כנגד תופעות שונות של שנאת ישראל.
על הספר.
החיבור מצוין בשם "על קדמות היהודים" אצל הסופרים הנוצרים אוריגנס ואוסביוס מקיסריה וניתן להניח כי שם זה שימש גם את יוספוס עצמו, מאחר שבפתח חיבורו הציג את נושא כתיבתו תוך שימוש במונחים "קדמות" וקדמוניות" 4 פעמים רצופות. קשה להניח כי השם "נגד אפיון" ניתן על ידי יוספוס, מאחר שהפולמוס נגד אפיון תפס רק חלק קטן יחסית מהחיבור. שם זה מופיע לראשונה מאוחר יותר, אצל הסופר הנוצרי הירונימוס, וסביר לחשוב שכינוי זה הוא שם חלופי שניתן לו על ידי הירונימוס עצמו, כנראה כדי להבדיל אותו מהחיבור בעל השם הדומה "קדמוניות היהודים".
זוהי יצירה אפולוגטית (מתגוננת), אשר נכתבה כחזית ביקורתית מול מסע ההשמצות של קבוצת סופרים מאלכסנדריה בראשותו של אפיון המדקדק, אשר השחירה את פני היהודים בכלל ותקפה את היצירה "קדמוניות היהודים" בפרט. בחיבור זה מוכיח יוסף בן מתתיהו את שקריות הטענות כי היהודים הם עם ללא היסטוריה וללא חוק ומוסר, ומבליט את קדמוניות העם היהודי ואת ההיבטים המוסריים של חוקיו, הלכותיו ומנהגיו.
חלק מהמקורות האנטישמיים שיוספוס מביא, כמו הציטוטים מפי ההיסטוריון מנתון, הם חיבורים שנכחדו מן העולם ואינם קיימים עוד, ו"נגד אפיון" הוא אחד המקורות החשובים שניתן דרכם לשחזר חלק מתוכנם.
לחיבור "נגד אפיון" שני חלקים: א. תגובה לטענות כלליות נגד היהודים ב. תגובה לטענותיו של אפיון, רטוריקן יווני בן התקופה שחי באלכסנדריה.
הקדום ביותר מבין כתבי היד של החיבור הוא כתב יד L (לאורנטינוס).
פסקאות 52–113 בספר השני של החיבור (בתוך פרקים ה–ט) שרדו רק בתרגום הלטיני מהמאה ה-6, המכונה "תרגום קסיודורוס". לדברי ההיסטוריון בצלאל בר כוכבא, ניתן להניח כי הדפים המכילים את עלילת קורבן האדם ועלילת החמור הושמדו בשלב כלשהו של המסירה, בהתאם לדחייה המוחלטת שלהן על ידי פוטיוס ואולי גם על ידי אישים ביזנטיים אחרים בעלי סמכות. התרגום הלטיני של עלילת קורבן האדם סובל מפגמים רבים. כמה טעויות נובעות מפירוש שגוי של הטקסט היווני. ישנן גם השמטות והבדלים משמעותיים בניסוח בין כתבי היד הלטיניים השונים.
החיבור תורגם לראשונה לעברית במאה ה-16.
דוד פלוסר סבור כי חיבור זה הוא "אחד ההישגים הגדולים של הספרות המגינה על היהדות, ומבחינה ספרותית הוא אחד משיאי הספרות העתיקה".
הטענות נגד היהודים.
הטענה העיקרית איתה מתמודד יוסף בן מתתיהו בחלקו הראשון של הספר, נוגעת לקדמוניות היהודים. יוסף מצר על כך שרבים טוענים כי העם היהודי אינו עתיק, כשהראיה שהם מביאים לכך היא שהוא לא נזכר בספרי ההיסטוריה היוונים.
הקטאיוס.
סילוף ההיסטוריה היהודית בספרות הפגאנית בא לידי ביטוי בראש ובראשונה בסיפור מצרי-יווני אלטרנטיבי למוצא היהודים ומסורת יציאת מצרים. גרסתו הקדומה ביותר הידועה לנו הופיעה ככל הנראה בחיבורו של הקטאיוס איש אבדרה, סביב שנת 300 לפנה"ס, שם מסופר שבעקבות מגפה קטלנית שבאה על מצרים, גורשו ממנה כל הזרים, כאשר חלקם הגדול, בהנהגת משה, גורש לארץ ריקה שנקראה אחר כך "יהודה". גרסתו של הקטאיוס עברה שינויים וקיבלה תוספות פרי עטם של סופרים מאוחרים יותר, שהפכו אותה עם הזמן לעוינת יותר כלפי היהודים, תוך שימוש במוטיבים של כפירה, טומאה, שנאת זרים ואף שנאת אדם.
מנתון.
מנתון (היסטוריון וכהן מצרי מהמאה ה-3 לפנה"ס) טען כי היהודים הם צאצאי החיקסוס, עם של רועים מהמזרח, שהשתלט בכח על מצרים וביצר את העיר אוריס. לאחר כ-500 שנה, גורש ממנה (240 אלף נפש), התיישב בארץ שנקראה אחר כך "יהודה" ובנה את העיר ירושלים.