בשנת 2017 הוציאו את האלבום נפלאים - ניגוני חסידי בעלזא בו שרו חברי המקהלה לצד מקהלת הילדים החסידית-אמריקאית יידיש נחת של מוישי קרויס, ומקהלת הילדים החסידית-קנדית של אנשי עקשטיין. באלבום לחנים של הרב ירמיה דמן, יוסף צבי ברייער שלמה קאליש ומלחינים נוספים. האלבום שווק בחברות שיווק הדיסקים הרגילות במגזר החרדי וברשת חנויות הספרים אור החיים.
בשנת 2020 קיימו ברדיו קול ברמה אירוע מיוחד בהנחייתו של יואלי דיקמן לציון 7 שנים להקמתה של המקהלה. באירוע השתתפו מגדולי הזמר החסידי כהוקרה למקהלה, ביניהם שלמה כהן, המפיק המוזיקלי יוסי גיל, משה כהן, חונה דייטש (מנכ"ל המגזין "הציבור החרדי" לו מלכות מפיקה אלבומים מדי שנה) ועוד.
בשנת ה'תשפ"א (2021) הוציאה המקהלה את ה"קליפ" קידוש בכיכובו של עקיבא גורמן, ובהשתתפותם של גדולי הזמר החסידי אהרלה סמט, מנדי וייס, מאיר אדלר, יואלי דווידוביץ' וילד הפלא בנצי קלצקין. הקליפ צולם בית הכנסת בעל התניא בשכונת מאה שערים ונחל הצלחה מרשימה. הקליפ עורר את חמתם של הקנאים במאה שערים, העדה החרדית הוציאה מכתב מחאה. והופצו פשקווילים נגד עקיבא גורמן, פנחס ביכלר, מקהלת מלכות וזמרים נוספים שהשתתפו בקליפ ברחבי השכונה.
בניסן ה'תשפ"א (2021) ביצעה המקהלה את הקולולם החסידי הראשון בשם קוילעוילם (קולולם בהגייה חסידית, המשתמע גם כ"קול עולם"), השיר הנבחר היה השיר שוכן עד בלחן של שמוליק פרנק, והוא בוצע על ידי אלפי בחורי ישיבות, בניצוחו של מנצח מקהלת מלכות פנחס ביכלר, ובליווי של מקהלת מלכות, וכסולן ילד הפלא בנצי קלצקין. לאור הצלחת המיזם הוא הועתק שוב על ידי עיריית ביתר עילית במהלך חנוכה ה'תשפ"ב, שוב בניצוחו של ביכלר ובליווי מקהלת מלכות, כשהשיר שנבחר למיזם היה ירא שמים של שמילי אונגר. היוזמה הועתקה גם למקומות נוספים בז'אנר המוזיקה החסידית.
בשנת ה'תשפ"ב (2022) החלו בחגיגות שנת העשור להקמתה של המקהלה, ופורסם קליפ ווקאלי תחת הכותרת "מלכות הבוגרים" בהשתתפות כל הזמרים בוגרי המקהלה, בקליפ ביצעו את היצירה 'לכל קהלא' של המלחיו הרב שלמה קאליש.
שיתופי פעולה.
מקהלת מלכות השתתפה באלבומים רבים; מהם חלק כמקהלה יחידה ומהם בשירים בודדים. אלבומים שהשתתפה המקהלה כמקהלה יחידה: לחיים שמחה טיש, יוסף משה כהנא. חביבין, ניגוני חסידי בעלזא. מלווה מלכה, יצחק מאיר. אלבומים בהם השתתפה כמקהלה אורחת: אוצר של יראת שמיים, אברהם פריד. אותך אבקש, משולם גרינברגר. אהר'לע, אהרלה סמט. מן השמיים, זאנוויל ויינברגר. חסידישע ספירה קאלעקשן 1,2.
מידי חג ומועד מפיקים כמוסף למגזין החג בעיתונים בקהילה, משפחה, הציבור החרדי, כפר חב"ד ועוד. מקהלת מלכות הייתה המפיקה של רוב אלבומים אלו.
שיתופי פעולה נוספים בין מקהלת מלכות לזמרים, קלידנים, תזמורות ועוד. בהם: תזמורתו של אפרים מרקוביץ, הקלידן הרשי סגל, הקלידן מאיר אדלר.
מקהלת הילדים "חסידימלך".
המקהלה הוקמה על ידי חבר המקהלה יענקי לוינגר בהתחלה כמקהלת ילדים קטנה בעיר בני ברק, פנחס ביכלר ראה את ההזמנות בשל המחסור במקהלות ילדים חסידיות בישראל ואימץ את המקהלה תחת השם חסידימלך תחת המותג הראשי מלכות. הופעת הבכורה של המקהלה הייתה באירוע סיום הש"ס בעיר ביתר עלית. תוך תקופה קצרה התחילה המקהלה להופיע באירועים גדולים של המוזיקה החסידית, בהם אירוע סיום הש"ס של דרשו ביד אליהו בתל אביב. מנצח המקהלה הוא יענקי לוינגר.
המקהלה כמו מקהלת האם שלה מלכות הופיעה בעשרות קליפים עם מגוון זמרים מהמוזיקה החסידית, והשתתפה בעשרות אלבומים.
במהלך השנים גידלה המקלה מספר ילדי פלא ששימשו בעיקר כסולנים במקהלה, כמו בנצי קלצקין, ששר יחד עם מרדכי בן דוד, זאנוויל ויינברגר, מוטי ויזל, יעקב יהודה דסקל ועוד. במקביל לקריירה עצמאית.
פנחס ביכלר
פִּנְחָס אֶלִיעֶזֶר בִּּיכְלֶר (נולד ב-11 במרץ 1986, ל' באדר א' תשמ"ו) הוא זמר, מלחין, מעבד ומנצח חסידי ישראלי. מייסדה ומנהלה של "מקהלת מלכות".
ביוגרפיה.
ביכלר נולד וגדל בירושלים, למשה ובלה. למד בת"ת ערלוי בירושלים, ישיבה קטנה - סאדיגורה, ישיבה גדולה - ישיבת חיי משה.
ביכלר משתייך לחסידות סאדיגורה, מקורב לאדמו"ר מסאדיגורה בבני ברק, שם משמש גם כמלחין חצר החסידות ומנצח המקהלה שלה.
במקביל לעבודתו כמוזיקאי, ביכלר הוא סופר מזה שנים רבות. כ-8 שנים מגיש את המדור "כנגן המנגן" בעיתון "המבשר", שעוסק בחקר הנגינה החסידית ובאקטואליה מוזיקלית בת זמננו. במקביל, הוא כותב בשמות עט אחרים בעיתון "המבשר" בכתבות שאינן מוזיקליות. מאז הקמת המגזין החודשי של רדיו "קול פליי" באוגוסט 2020 כותב בו ביכלר טור קבוע.
קריירה מוזיקלית.
במאי 2013 הקים ביכלר את מקהלת מלכות.
בין האירועים המרכזיים בהם הופיעו ביכלר ומקהלתו: אירועי סיום ההלכה של "דרשו" בפברואר 2022, אירועי י"ט כסלו במוסקבה בהשתתפות הרב בערל לאזאר, אירועי יום ההולדת 120 של הרבי מלובביץ' שנערך באצטדיון טדי באפריל 2022 בהשתתפות גדולי הזמר החסידי אברהם פריד ומרדכי בן דוד, ובאירוע נוסף של חב"ד לציון יום ההולדת ה-120 שנערך באצטדיון בלומפילד באפריל 2022, בהשתתפות הזמרים מוטי שטיינמץ, מנדי ג'רופי והחזן ישראל אדלר.
בספטמבר 2017 זכה השיר "ניגון באבוב", שהפיק ביכלר והשתתפה בו מקהלת מלכות, בתואר "שיר השנה" במצעד המוזיקה השנתי של האתר JDN שערך מבקר המוזיקה שלמה זינגר. הקליפ "קידוש" שהוציאו ביכלר ומקהלת "מלכות" עם הזמר עקיבא גרומן זכה בתואר "קליפ השנה" במצעד המוזיקה של מגזין "קול פליי" בספטמבר 2021.
בשנת 2020 ביכלר עיבד וניצח על רבים מאירועי סיומי הש"ס שנערכו באותה שנה בישראל ושאר העולם, בהפקת הארגון "דרשו".
תמצית
איפטיחאר חאן
איפטיחאר מוחמד צ'אודרי
קרב אוג'ק
קרב אוג'ק (בקרואטית: Bitka za Odžak) היה הקרב האחרון של מלחמת העולם השנייה באירופה. הקרב החל ב-19 באפריל 1945 ונמשך עד 25 במאי 1945, 17 יום לאחר כניעת גרמניה הנאצית. בקרב לחמו אנשי אוסטאשה, בפיקודו של פטר ראיקובצ'יץ', נגד הפרטיזנים היוגוסלבים, בפיקודו של מילוש זקיץ', בעיירה הבוסנית אוג'ק . הקרב הסתיים בניצחון הפרטיזנים.
הקרב מתואר באופן יסודי במספר ספרים. למשל, בספר משנת 1969 נכתב על דיוויזיה 53, בספר אחר נכתב על הבריגדה המוסלמית ה-16, בספר נוסף נכתב על הדיוויזיה הבוסנית המזרחית ה-27 מ-1983 וגם בספר מ-1983 על הבריגדה המרכזית הבוסנית ה-14.
הכוח של צבא השחרור העממי של יוגוסלביה כלל כ-35,000 חיילים, ואילו כוחות האוסטאשה מנו בין 1,800 ל-4,000 חיילים.
מזפה
מַזֵפָּה (ברוסית: Мазепа, תעתיק Mazeppa) היא אופרה בת שלוש מערכות של המלחין הרוסי פיוטר איליץ' צ'ייקובסקי. ליברית האופרה נכתבה על ידי ויקטור פטרוביץ' בורנין על פי שירו של אלכסנדר סרגייביץ' פושקין בשם פולטבה"." הבכורה התקיימה ב-15 בפברואר 1884 בתיאטרון הבולשוי (התיאטרון הגדול) במוסקבה.
היסטוריה.
האופרה נכתבה על ידי צ'ייקובסקי בין יוני 1881 לבין אפריל 1883. הלברית התבססה על השיר של פושקין שמציין ומנציח את המלחמה וההתנגשות הגדולה בין פיוטר הגדול וקרל השנים עשר, מלך שוודיה. צ'ייקובסקי הזכיר לראשונה את פולטבה בפני המו"ל שלו בקיץ 1881 ועד מהרה נכבש מהשיר עד כדי שהחליט לחבר מוזיקה לזכר האירוע. הלברית שנכתבה על ידי בורנין, שלקח חלק גדול מהשיר המקורי של פושקין. צ'ייקובסקי לא היה מרוצה מהלברית המוגמרת ותיקן אותה בעצמו ובכך הפחית למינימום את מספר שירי פושקין ביצירה. הצגת הבכורה התקיימה ב-15 בפברואר 1884 בתיאטרון הבולשוי במוסקבה, בהצלחה רבה, עד כדי כך שאפילו הצאר אלכסנדר השלישי, קיסר רוסיה בירך את המלחין.
עלילה.
מערכה ראשונה.
ההטמאן המזדקן של הקוזקים, מזפה, התאהב בבתו של קוצ'וביי. הנערה גומלת על אהבתו של מזפה, אף על פי שכבר יש לה מחזר בדמותו של חבר ילדותה, אנדריי. כאשר מזפה מבקש את ידה של הנערה, קוצ'וביי מתפרץ בזעם ומסרב. עם זאת, הנערה לא מקשיבה לאביה ובורחת עם מזפה. קוצ'וביי אינו יכול להשלים עם אובדן בתו ולכן פונה אל הצאר, פיוטר הגדול ובודה עלילה על מזפה כאילו ההטמאן מבקש להפיל את שלטון הצאר.
מערכה שנייה.
הצאר אינו מאמין בקצ'וביי, רואה דרך דבריו ומבין את קנאת האב שנעלב. הוא עדיין סומך על מזפה, אז במקום להעניש אותו, הוא מוסר אותו לידיו של מזפה. מזפה שנהיה מודע כך לבגידתו של קוצ'וביי, עוצר ומענה אותו ואחר כך מורה על הוצאתו להורג. הוא מספר לנערה, מריה, שאביה בגד בקוזקים ובגלל זה יש להעניש אותו. אז קורה אירוע בלתי צפוי. אמה של מריה מופיעה. היא מזהירה את הנערה שהבוגד הוא בעצם מזפה ומבקשת ממנה ללכת לצאר כדי להציל את קוצ'וביי. הנערה הזעופה ממהרת למזפה כדי לבקש מחילה לאביה, אבל כבר מאוחר מדי: אביה הוצא להורג. מרחוק נשמע רעש קרב. כוחות שוודים אויבים מגיעים. מזפה מורה להתכונן לקרב.
מערכה שלישית.
בקרב בפולטבה מנצחים צבאות הצאר את השוודים ואת בעלי בריתם הקוזקים. מזפה, על מנת להציל את עצמו, מנסה להסיט את החשד לבגידת חסידיו לשעבר של קוצ'וביי וכדי לתת משקל לדבריו, פוצע למוות את אנדריי עצמו, שלמעשה סייע לחיילי הצאר. גם מריה השבורה והאבודה מגיעה לשדה הקרב. היא פוגשת את מזפה הנמלט, אך לא מזהה אותו. היא ממשיכה לשוטט עד שמוצאת את אהובה הגוסס, אנדריי. היא שרה לו שיר ערס שהיא מזהה אותו כילד ואז נופלת עליו ללא רוח חיים.
שמורת החרמון
שמורת החרמון או שמורת הר החרמון היא שמורת טבע מאושרת, העתידה להשתרע על פני שטח של כ-85,000 דונם בשטחי הר חרמון וסביבו, ועתידה להיות השמורה הגבוהה והצפונית ביותר בישראל.