הצפת SYN היא התקפה מוכרת ביותר, ולרוב אינה אפקטיבית נגד שרתים ורכיבי רשת מודרניים, שכן אמצעי התמודדות רבים כבר שולבו באלו על מנת שיוכלו להתמודד איתה.
שיטת הפעולה של ההתקפה.
על פי מנגנון הקמת הקשר של ה-TCP, כל לקוח הפונה לשרת מתחיל בחבילה המכילה את הדגל SYN דלוק. השרת עונה ללקוח בחבילה המכילה את הדגלים SYN ו-ACK, וממתין לאישור של הלקוח באמצעות חבילת ACK נוספת. טרם השלמת השליחה והקבלה של שלוש החבילות האלו לא ניתן להתחיל להעביר מידע על גבי הקשר.
הצפת SYN מנצלת למעשה את ההמתנה שהשרת מחויב לה עד לקבלת האישור מהלקוח. באמצעות שליחת חבילות SYN רבות, התוקף מאלץ את השרת להשאיר קשרים רבים פתוחים (קשר חצי-פתוח, ליתר דיוק), אף על פי שאף אחד מהם לא שמיש להעברת מידע. בשל מגבלת משאבים על השרת, לאחר פתיחת קשרים רבים בו-זמנית, השרת מאבד מיכולתו להעניק שירות למשתמשים הלגיטימיים. בכך התוקף משיג את מבוקשו.
כדי שכתובת ה-IP של התוקף לא תיחשף וכדי שלא ניתן יהיה לחסום את כתובת ה-IP הספציפית שלו ובכך לחסום את ההתקפה, התוקפים משתמשים על פי רוב בהונאת IP (באנגלית: IP Spoofing) ובכך לא מאפשרים הבחנה בין החבילות התמימות לבין החבילות התוקפות.
בשל המראה התמים של חבילות ה-SYN, פעמים רבות הן אינן נחסמות בדרך לשרת. עובדה זו מאפשרת לתוקפים להשתמש בהצפת SYN כאמצעי פשוט ליצירת עומס תעבורה על השרת ובכך לחסום את רוחב הפס העומד לרשות שאר המשתמשים, גם במידה והשרת לא קורס תחת עומס הקשרים החצי פתוחים.
ניתן לחשב חסמים תאורטיים לקצב שבו תוקף יכול לשלוח חבילות SYN לפי סוג החיבור של המחשב התוקף:
כאשר התוקף משתמש במחשבי זומבי לצורך התקיפה, כלומר מבצע הצפת SYN מבוזרת, יש לסכום את הערך הנ"ל עבור כל אחד מהמחשבים התוקפים.
אירועים בולטים.
ב-5 בפברואר 2000 החלה הצפת SYN רחבת היקף על אתרי אינטרנט רבים שכללו בין היתר את CNN, eBay, יאהו ואמזון התקיפה נמשכה עד 11 בפברואר.
שנה לאחר מכן, בין 4 במאי ל-20 במאי 2001, חברת Gibson Research הותקפה מ-474 מחשבים שונים ברשת באמצעות הצפת SYN. ההתקפה הרוותה לחלוטין שני חיבורי T1 שהיו באחזקת החברה. ילד בן 13 לקח אחריות על ההתקפה.
התמודדות.
קיימות דרכי התמודדות רבות עם התקפות אלו.
חלק מהדרכים מאפשרות התמודדות עצמאית על ידי השרת: דרך אחת היא פשוט להגדיל את הקיבולת של הקשרים החצי פתוחים שבה השרת יכול לתמוך, ובכך להקשות על תוקף פוטנציאלי בכך שהוא צריך לשלוח יותר חבילות. דרך אחרת היא לקצר את משך ההמתנה לחבילת האישור מהלקוח, ובכך להקשות על התוקף הפוטנציאלי שכן קצב שליחת החבילות שלו צריך לגדול. פתרון נוסף הוא להגביל את מספר הקשרים החצי פתוחים ובכל פעם שהתור מגיע לשיא הקיבולת שלו - למחוק את הקשרים הישנים ביותר. באופן דומה ניתן לבצע את כל הפתרונות הנ"ל על ידי הוספת שרתים נוספים ומעבר לעבודה באשכול מחשבים.
יחד עם זאת, ברוחב הפס שרוב השרתים והתוקפים יכולים היום להשיג, מגבלות אלו אינן מהוות מגבלה מהותית ולרוב יפגעו במשתמשים בעלי חיבור איטי יותר בין כה וכה בשל חוסר היכולת להבחין בזמנים קצרים בין לקוח איטי לבין קשר חצי פתוח. לפיכך נדרשים פתרונות לוגיים מוצלחים יותר.
SYN פרוקסי.
ניתן להשתמש גם בפתרונות חיצוניים לשרת, באמצעות מנגנון הנקרא SYN-פרוקסי (SYN Proxy). בפתרון זה מציבים חומת אש לפני השרת, כזו בעלת קיבולת קשרים חצי פתוחים גדולה יותר, שתשמש כחוצץ בינו לבין התוקף. חומת האש תענה על חבילות ה-SYN הנשלחות לשרת בהודעת SYN-ACK שהוא מרכיב בעצמו, ורק עם קבלת ה-ACK הסופי מהלקוח, כשחומת האש משתכנעת שמדובר בלקוח אמיתי, היא שולחת את החבילות לשרת ומאפשרת לו ליצור את החיבור עם הלקוח.
עוגיית SYN.
פתרון לוגי אחר הוא שימוש בעוגיית-SYN (באנגלית: SYN Cookie). טכנולוגיה זו מאפשרת לשרת להימנע לחלוטין מהקצאת משאבים לקשרים חצי פתוחים על ידי הוספת נתונים לחבילת ה-SYN-ACK הנשלחת חזרה ללקוח באופן שמאפשר לשרת לחשב את המספר הסידורי שהוגרל לאחר קבלת ACK ובכך ליצור את הקשר באופן שקוף.
טבעת הגן
אבידתיים
קיטאי גורוד
קיטאי-גורוד
קיטאי-גורוד (ברוסית: Китай-город) הוא שמה של שכונה במרכז מוסקבה בירת רוסיה.
שכונה זו, שהייתה מוקפת חומה מאז ימי הביניים, ממוקמת בסמוך לקרמלין. בין הקרמלין לבין השכונה מפרידה הכיכר האדומה.
מקור שם השכונה אינו ברור. המילה "גורוד" משמעה ברוסית "עיר", והמילה "קיטאי" משמעה "סין". יחד עם זאת המלומדים מסכימים כי אין כל קשר בין שם השכונה לסין, או לאוכלוסייה סינית.
ישנן סברות שונות בדבר מקור השם. לפי אחת הסברות מקורו במילה "קיטה" שמשמעה "צמה", או "מקלעת" ומשמעות השם "עיר מקלעות קש" - בהתייחס למבני העץ שהיו בה והיו בנויים מקלעות של ענפים.
חומות השכונה.
חומות השכונה הוקמו בין השנים 1536–1539 על פי תוכניות של האדריכל האיטלקי הידוע כיום בשמו הרוסי פטרוק מאלי. החומה כללה 13 מגדלי שמירה ושישה שערים. עובי החומות וגובהן היה שישה מטרים.
אחרוני המגדלים נהרסו בשנות ה-30 של המאה ה-20, אולם מספר חלקים מהחומה נותרו עד ימינו. מקטע חומה מצוי בזאריאדיה, ומקטע אחר ביציאה מתחנת אוחוטני ריאד של הרכבת התחתית של מוסקבה, מאחורי מלון מטרופול.
לאחר נפילת ברית המועצות החלה עיריית מוסקבה בשיקום החומה, ומספר מקטעים נבנו מחדש מאז שנת 1995.
גבולות הרובע.
הרובע מוקף שרשרת של הכיכרות המרכזיים של מוסקבה ובהם הכיכר האדומה, כיכר התיאטרון (בחזית תיאטרון בולשוי), כיכר לוביאנקה (בחזית הלוביאנקה) וכיכר סלאביאנסקאיה.
אדריכלות ייחודית.
קיטאי-גורוד היוותה את מרכז העסקים הראשי של מוסקבה מאז ימי הביניים. הרחובות העיקריים של הרובע - וארווארקה, איליינקה וניקולסקאיה היו רחובות חנויות, ומחסנים, וגם כיום מהווים אזורים מסחריים. את הרובע עיטרו שתי כנסיות - ניקולאי הקדוש )(שנחנכה בשנת 1653) וניקולאי הגדול (נכחנה בשנת 1689, נהרסה בשנת 1933).
ברחוב ניקולסקאיה הייתה ממוקמת האוניברסיטה הראשונה של מוסקבה - האקדמיה היוונית לטינית הסלאבית, מאז שנות ה-60 של המאה ה-17.
בשנות ה-90 של המאה ה-19 פותחו אזורי הרובע. מבנים רבים נהרסו ובמקומם נבנו מבני עסקים ומרכזים מסחריים. בשטח נרחב הסמוך לרובע הוקם בשנת 1907 מלון מטרופול - בסגנון האר נובו. בין השנים 1910–1912 נבנו מבני המשרדים ששימשו עד שנת 2012 את בית המשפט לחוקה של רוסיה.
שכונה שלמה של קיטאי-גורוד, שנקראה זאריאדיה נהרסה בשנות ה-30 וה-40 (למעט מבנים היסטוריים) במטרה לאפשר בניית בנייני משרדים ומסחר מודרניים.
ברובע נמצה רחוב קצר טרטיאקובסקי פרויזד שמרכז חנויות יוקרה.
מחשב זומבי
מחשב זומבי (או בקיצור זומבי) הוא מחשב המחובר לאינטרנט ונפרץ על ידי האקר, וירוס, תולעת מחשב או סוס טרויאני. בדרך כלל המחשב נפרץ כחלק מפעילות רחבת היקף היוצרת רשת בוטים (באנגלית: Botnet), המשמשת בבוא העת ככלי להוצאת התקפות רחבות היקף אל הפועל בהנחיה מרחוק של ההאקר השולט בה.
רוב בעלי המחשבים הזומבים אינם מודעים לכך שהמחשב שלהם נמצא בשליטה של גורם נוסף, ובשל חוסר המודעות הזה המחשבים מכונים "זומבים".
שימושים.
זומבים היו בשימוש נרחב בקרב מפיצי דואר זבל אלקטרוני. בשנת 2005 מוערך כי בין 50 ל-80 אחוזים מדואר הזבל בעולם נשלח על ידי מחשבים אלו. הסיבה העיקרית לשימוש במחשבי זומבי היא היכולת למנוע זיהוי, לעקוף סינון ברמת הספקית וכמובן - לחסוך רוחב פס למפיץ עצמו ואת העלות הכרוכה בכך.
זומבים גם משמשים פעמים רבות כחלק ממערך התקפת מניעת שירות מבוזרת. בהתקפות מסוג זה המפעיל של הרשת משתמש בזומבים כדי להוציא לפועל התקפה הדורשת משאבים רבים, בדרך כלל משאבי רוחב פס. התקפות לדוגמה הן הצפת SYN, התקפת פינג וכיוצא בזה.
רוביני (פירושונים)
ניקיטה
פצצת ZIP
במחשבים, פצצת ZIP (באנגלית: Zip bomb) היא שיטה לתקיפת מערכות מחשוב המכילות מנגנונים לפתיחת קבצים מכווצים. התקיפה מתבססת על קובץ דחוס בעל נפח קטן, אשר בעת פתיחתו נפרש לקובץ בעל נפח גדול במיוחד. מטרת התקיפה היא להעמיס על המערכת אשר פתחה את הקובץ הדחוס בצורה כה רבה, עד להשבתת המערכת, לכן מתקפה זו מסווגת כהתקפת מניעת שירות (DOS).
שיטה זו מיועדת לפגוע במערכות הפותחות וסורקות קבצים דחוסים, לדוגמה מערכות אנטי-וירוס, Application Gateway מסוגים מסוימים וכן מערכות שונות המאפשרות להעלות אליהן את המידע בצורה דחוסה.
שיטות הדחיסה הפופולריות מאפשרות לדחוס קבצים בגדלים עצומים במספר קילו-בתים נמוך לאין שיעור.
לדוגמה, קובץ טקסט פשוט שיכיל 10,000 תווים זהים (לדוגמה, האות "A") ישקול כמשקל 10,000 תווים בפועל, אך בדחיסה ברמה גבוהה הקובץ ירשם בתור "10000A", כלומר, ייצוג בודד של התו בתוספת מספר המייצג את כמות הופעותיו בקובץ. צורה זו מאפשרת לדחוס קבצים בגודל לא פרופורציונלי ביחס ליכולת ההכלה של המחשב, השרת או התוכנה המותקפים.
השיטה הייתה בשימוש עוד מימי ה-BBS אך מאז מרבית תוכנות האנטי-וירוס יכולות לזהות אם קובץ ZIP הוא פצצת ZIP ולהימנע מפתיחתו. דוגמה מוכרת לפצצת ZIP הייתה הקובץ , שגודלו המכווץ היה 42 קילו-בתים בלבד, אך כאשר הוא נפרס הוא הכיל כ-4.5 פטה-בתים לאחר פתיחת הכיווץ - כמות גדולה מדי אפילו למערכות מחשבים של העשור השני של המאה ה-21.
האינטרגנום העות'מאני
רבקה אלפר
רבקה אַלפֶּר (אלפרוביץ') (חנוכה תרס"ג, דצמבר 1902 – 18 ביוני 1958) הייתה סופרת ועורכת ישראלית.
ביוגרפיה.