יוהאן נסטרוי (באוסטריץ: Johann Nestroy; 7 בדצמבר 1801 - 25 במאי 1862) היה מחזאי, פזמונאי, שחקן ובמאי אוסטרי.
ביוגרפיה.
יוהאן נסטרוי היה זמר, שחקן ומחזאי במסורת האוסטרית הפופולרית הקלה של תקופת הבידרמאייר. הוא נולד בווינה, שם למד כסטודנט למשפטים, בין השנים 1817 - 1822, לפני שנטש את לימודיו כדי להיות זמר. הוא הצטרף לתיאטרון am קרנטנרטור, והחל את קריירת השחקן שלו בתפקיד Sarastro בחליל הקסם, 1822. לאחר שנה בתפקידי זימרה בווינה, נסע לאמסטרדם, שם הופיע בתפקידי זמרי בריטון, במשך כמה שנים בתיאטרון הגרמני המקומי. בין השנים 1825 - 1831 הוא שר ושיחק על הבמות בברנו, בגראץ, בפרשבורג ברטיסלאבה, בקלגנפורט ובערים נוספות.
נסטרוי שב למולדתו וינה והחל לכתוב מחזות, וכן המשיך לבצע תפקידים על הבמות. הקריירה שלו כמחזאי זכתה להצלחה מיידית. בשנת 1833 היה מחזהו ללהיט גדול. עד מהרה הפך נסטרוי לדמות מובילה בתרבות ובחברה האוסטרית. הוא כתב קרוב ל-80 קומדיות בין השנים 1830–1850. השפעתו ניכרת ביצירותיו של המחזאי הבריטי טום סטופרד.
יוהאן נסטרוי נפטר בעיר גראץ באוסטריה. על שמו של נסטרוי קרויה כיכר בווינה, תחנה בלולאת הכבישים המהירים של העיר וגשר חדש במערכת התחבורה שם.
פרס התיאטרון החשוב ביותר ליוצרים כותבי גרמנית נקרא על שמו "פרס נסטרוי", זהו פרס שנתי לתיאטרון גרמני. הטקס השנתי להענקתו נערך בווינה ומועבר ברשתות הטלוויזיה דוברת הגרמנית.
תם גל
תם גל (נולד ב-2 ביוני 1991) הוא שחקן תיאטרון, קולנוע וטלוויזיה ישראלי. מוכר בשל תפקידיו בסדרה "החבר'ה הטובים" כנתי לוי, ובסדרת הנוער "ראש גדול" כיונתן בן נון.
ביוגרפיה וחיים אישיים.
גל נולד ברמת השרון וגדל בכפר סבא, שם למד בבית הספר התיכון "כצנלסון". את שירותו בצה"ל, בין השנים 2010–2013, עשה במודיעין חיל האוויר. בשנת 2015 החל ללמוד בבית הספר למשחק של סמינר הקיבוצים, את לימודיו סיים בשנת 2018.
נשוי לנעם ברוך ומתגורר בתל אביב.
קריירת המשחק.
גל החל את דרכו בגיל שמונה, בסדרת הטלוויזיה "החבר'ה הטובים" ששודרה בין השנים 1999–2002 בערוץ הילדים. בסדרה גילם למשך שלוש עונות את דמותו של נתי לוי, אחיו הקטן של גיבור הסדרה. במקביל לצילומי הסדרה, השתתף גל בסרט הטלוויזיה משנת 2000 שביים שרון עמרני - "שלום לבן דודי" ב-HOT3 לצד אלון אבוטבול. בשנת 2002 שיחק בסרט הטלוויזיוני של HOT3, "אבא שחור לבן" שביים איתן לונדנר וכתב לצד חגי טבת. גל שיחק בסרט לצד דן תורן, אגם רודברג ונמרוד רשף, ושיחק בסרט טלוויזיה אחר "" ששודר בערוץ 2, בבימויו של גבריאל ביבליוביץ' וכתב רן שריג.
ב-2003 שיחק גל בסרט הקולנוע "סימה וקנין מכשפה" בבימויו של דרור שאול ("מבצע סבתא"), בו גילם את ביבי ענן וענונו, נכדה של סימה וקנין. סרט זה היה מועמד לשלושה פרסי אופיר. בשנה זו השתתף גם בסדרת הטלוויזיה הקומית של הערוץ הראשון שכתבו נועה ברנר ומיכל קופר-קרן - "צימרים" בכיכובו של שמואל וילוז'ני.
את תפקידו הראשון בתיאטרון ביצע גל בשנת 2004, בהצגה "מירל'ה אפרת" של תיאטרון בית ליסין. בשנה זאת השתתף בסדרת הנוער והילדים "ראש גדול" ששודרה בשידורי הלוויין של חברת "יס" בערוץ הילדים. בסדרה גילם את דמותו של יונתן בן נון, אחיו הקטן של תומר בן נון (אדם הירש), וילד מחונן אשר הוריו אינם יודעים זאת. הסדרה זכתה להצלחה ובעקבותיה התפרסם גל, ששיחק בסדרה במשך ארבע העונות הראשונות, עד שנת 2007.
בשנת 2005 השתתף בפרק האיחוד של תוכנית הקאלט הישראלית "קרובים קרובים", בו גילם את נבו, נכדם של לאורה ריבלין ויהורם גאון. עוד באותה שנה שיחק בהצגה "יומנים" של תיאטרון בית ליסין, הצגה שנמשכה עד 2007. בשנת 2006 דיבב בסרט "". ובשנת 2007 השתתף בהצגה "האגם המוזהב" לצד מרים זוהר ואילן דר.
במהלך שנות עבודתו לקח גל חלק במספר סרטי סטודנטים, כשהבולט ביניהם הוא הסרט "אבות" בו שיחק את התפקיד הראשי. הסרט זכה בפרס הסרט הזר הטוב ביותר בפסטיבל סרטי הסטודנטים בהוליווד לשנת 2008.
בשנת 2008 שיחק בפרק מתוך הסדרה "23FM" בהטלוויזיה החינוכית הישראלית. בשנת 2009 שיחק את דמותו של אושר בתוכנית "אחרי הצלצול" בגרסה הישראלית של ערוץ דיסני. בשנת 2010 יצא לאקרנים הסרט החמישי בו השתתף גל, "פעם הייתי" בבימויו של אבי נשר, בו גילם גל את דמותו של בני עבאדי; הסרט זכה בשני פרסי אופיר.
לאחר שסיים את שירותו הצבאי ואת לימודי המשחק, חזר גל להופיע ולשחק. בשנת 2018 השתתף בפיילוט לסדרת טלוויזיה חדשה בשם "עשבים שוטים" אשר זכתה בפסטיבל קולנוע דרום וכן בפסטיבל ITV בוורמונט בפרס הבימוי.
בשנת 2018 החל לשחק בהצגה "אל נקמות" של התיאטרון הקאמרי. במקביל, מופיע גל בהצגה "לשם ובחזרה" של התיאטרון העברי.
בשנת 2019 החל לשחק במחזה "המלך הלך לישון" מאת קובי ניב (על פי סיפור של יוסי אלפי) בתיאטרון תמונע, ובמחזה "הר", מאת ירון אדלשטיין, גם הוא בתיאטרון תמונע.
בשנת 2020 השתתף בסדרת הטלוויזיה "שעת נעילה", בכאן 11.
בשנת 2021 שיחק במחזמר "רינגו" מטעם הקאמרי. במחזמר שיחק שתי דמויות, את בנימין נתניהו ואישה מבוגרת.
בשנת 2022 החל לשחק במחזה "שלום לך ארץ" בתיאטרון הקאמרי שכתבה וביימה מוריה זרחיה.
פורתוס (מסע בין כוכבים)
דניאלס (מסע בין כוכבים)
סובאל
אריק סונג
מקסוול פורסט
שרן
אוון פאריס
מיראל פאריס
ססקה
סמנתה וויילדמן
נעמי וויילדמן
איצ'ב
מות החום של היקום
מות החום של היקום הוא רעיון תאורטי העוסק בגורל היקום, לפיו היקום יגיע לסיומו במצב בו הוא יהיה קרוב לשיווי-משקל תרמודינמי. כלומר, כאשר רמת האנרגיה החופשית תגיע לרמה מספיק נמוכה, כך שלא יתאפשר יישום תהליכים ספונטניים או תהליכים צורכי אנרגיה. כמובן, גם חיים לא ייתכנו במצב כזה. תיאוריה זו מתבססת על תרמודינמיקה.
רעיון זה תואר לראשונה בעבודתו של ויליאם תומסון, בשנות ה-50 של המאה ה-19. בנוסף, רעיון זה הוא הנושא המרכזי בסיפורו הקצר של אייזק אסימוב, השאלה האחרונה.
אינטואיציה.
מוות-החום אליו צופים שהיקום יגיע הוא למעשה שיווי-משקל תרמודינמי. זה שקול למינימום של האנרגיה החופשית, או המקסימום של האנטרופיה (מתוך החוק השני של התרמודינמיקה – עקרון גידול האנטרופיה).
בחינה של מערכות פשוטות.
על-מנת להבין את התהליך שעל-פי מודל זה צפוי לעבור היקום, נבחן מערכות מקרוסקופיות שונות במצב של מוות-חום:
הכללה.
באופן כללי, מתוך שלוש הדוגמאות הללו, ניתן להבין מהי המשמעות של מוות-חום: "שיתוק" מוחלט של המערכת עקב הגעתה למצב שיווי-משקל. "שיתוק" משמעו שלא מתקיימות תגובות כימיות במערכת (שכן משיקולים אנרגטיים, כל התגובות המשתלמות אנרגטית כבר התרחשו). כמו כן, הטמפרטורה נמצאת בשיווי-משקל. כך, למעשה, אנו מבינים כי מצב שיווי-משקל שקול לאנרגיה חופשית מינימלית, כלומר, לאנטרופיה מרבית.
ההכללה של תוצאות אלו לכל היקום אמנם קשה תפיסתית, אך באופן עקרוני ניתן לדמיין איך יראה היקום במצב של מוות-חום. נשים לב כי מוות-חום ושיווי-משקל הם שני רעיונות זהים, המבוטאים בדרך שונה – בעוד שיווי-משקל מדבר על הגעה למצב המסתבר ביותר (הגדרה סטטיסטית), מוות-חום מדבר על הגעה למצב שבו אמנם ייתכן וקיימת אנרגיה חופשית במערכת, אך היא קטנה מכדי שיוכלו להתבצע בה תהליכים (הגדרה תרמודינמית).
המודל הפיזיקלי.
תומסון הכליל את שני החוקים הראשונים של התרמודינמיקה לכל היקום (נכונות המודל נתונה לוויכוח, ראו בפרק "טענות החולקות על רעיון זה"). הנחות המודל הן:
שילוב שתי ההנחות הללו, שקול לחוק השני של התרמודינמיקה, עבור היקום כולו. לכן, נובעת המסקנה כי האנטרופיה תמשיך לגדול עד שתגיע לערכה המרבי, וכאשר תגיע לערכה המרבי (למצב שיווי-המשקל, או ליתר דיוק – לכל מצבי שיווי-המשקל, לפי הנחת הארגודיות, שכן קיים ניוון של המצבים הללו), נקבל את מוות-החום המדובר. רעיון זה מתואר באופן מפורט בין היתר בעבודתו של צ'ארלס ליינווייבר (Charles H. Lineweaver). נשים לב כי הרעיון של חץ הזמן מבוסס על עקרון זהה, ומוביל אותנו למסקנה זהה.
נבהיר כי מוות-חום אינו מצריך הגעה לטמפרטורה מסוימת, אלא רק הגעה למצב שיווי-משקל תרמודינמי, או מצב שמספיק קרוב אליו (מצב בו הפרשי הטמפרטורה, או הבדלים אחרים באנרגיה, קטנים מכדי שתהיה האפשרות לבצע עבודה). דוגמה פשוטה המבהירה את העקרון הזה היא תה בתרמוס (המשמש כמבודד של התה) – גם תה חם וגם תה קר נמצאים בו בשיווי-משקל. כלומר, המשקה נמצא בו במצב שיווי-משקל, ללא קשר לטמפרטורה שלו. נכליל דוגמה זאת לכל מערכת מבודדת, ובכך גם ליקום (תחת הנחה 1).
הזמן המשוער שייקח ליקום להגיע למצב של מוות-חום.
בהינתן מודל זה, היקום, בעוד פרק זמן סופי, יגיע למצב של מוות-חום. לכן, ניתן להסיק שזמן החיים של היקום סופי. כלומר, לא רק שהזמן שנותר ליקום עד שיגיע למצב של מוות-חום הוא סופי, אלא גם שפרק הזמן שעבר מראשית היקום (בתצורתו המוכרת) ועד עכשיו – גם הוא סופי.
על-מנת לקבל פרופורציה באשר לפרקי הזמן שלוקח למערכות להגיע לשיווי-משקל באופן טבעי, נבחן כמה דוגמאות:
נשים לב כי אלו הן מערכות זניחות מאוד ביחס ליקום. לכן, גם פרקי-הזמן המתוארים הם זניחים ביחס לפרק הזמן שנדרש ליקום להגיע למוות-חום. לפי הערכות שונות, ביקום יש כ-formula_1 כוכבים (מספר זה, לשם אינטואיציה, דומה בסדר-הגודל למספר אבוגדרו). חישובים שונים שנעשו נותנים סדרי גודל עבור הזמן שלוקח למערכות בסדר-גודל גלקטי להגיע למצב של מוות-חום (נתונים נוספים מרוכזים בעמוד הבא ובספר הבא):
טענות החולקות על רעיון זה.