דיאנה פטרסקו נולדה ברומניה, בעיר דווה, עלתה לישראל עם משפחתה ב-1992, והתיישבה בבאר שבע שם היא מתגוררת גם כיום. מגיל 10 התחילה ללמוד קראטה שוטוקאן במועדון של המאמן בוריס יסצ'ין ולאחר כשנתיים עברה למועדון רוגוז'רסקי דוג'ו שבבאר שבע, בהדרכתו של פרדרג רוגוז'רסקי. היא התאמנה יחד עם אביה, אהוד, אחיה ליאור, ואחותה הקטנה מיטל, אך לאחר 7 שנים כולם עזבו את הקארטה ורק דיאנה נשארה בתחום.
כבר בתחרות הראשונה שלה ב-1999 היא זכתה במדליית זהב, באליפות ישראל בקאטות עם חגורה לבנה.
בשנת 2005 במכבייה ה-17, היא זכתה בשתי מדליות, זהב וארד. מדליית זהב בקרבות לנערות בגילאי 16-14, שזו השנה הראשונה שבה החלה להילחם בקרבות, עד אז, היא השתתפה בתחרויות בקאטות בלבד, ומדליית ארד בתחרות קאטות (גילאי 16-14).
בשנת 2008 דיאנה נפצעה וקרעה את הרצועה בברך, כשבועיים לפני אליפות אירופה באיטליה ובכל זאת טסה והתחרתה אך הפסידה בסיבוב הראשון. יום לאחר חזרתה מאליפות אירופה היא התגייסה לשירות צבאי בפיקוד העורף. במהלך השירות הצבאי היא המשיכה להתאמן אך בתדירות נמוכה יותר עקב הפציעה. ב-2009 עברה ניתוח ראשון בברך ושוחררה מצה"ל. לאחר שיקום של כ-9 חודשים נאלצה לעבור ניתוח נוסף ועוד כחצי שנה של שיקום. בתקופה הזו היא אימנה ילדים צעירים, במועדון שבו גדלה. לאחר הפציעה היא החליטה לעזוב לאילת למשך שנתיים וחצי ובסך הכל במשך כ-4 שנים היא לא התאמנה. לאחר הפסקה זו מאימונים ב-2013 שבה לבאר שבע להתאמן ותוך 3 חודשים השתתפה באליפות אירופה שנערכה בבודפשט, הונגריה.
מאז בשנים 2013-2014 היא אלופת ישראל לבוגרות ובעלת תואר ראשון בחינוך גופני במכללת קיי בבאר שבע.
פטרסקו
פטרסקו (ברומנית: Petrescu) הוא שם משפחה רומני.
חמד
אגרנולוזיס
בגדאדי
בגדאדי (תעתיק מדויק מערבית: בַּעְ'דַאדי)
טוררו
Dart היא שפת תכנות המפותחת על ידי גוגל. היא נחשפה בוועידת GOTO באורהוס באוקטובר 2011.
המטרה המרכזית של שפת התכנות היא להחליף את השפה המשמשת בפועל לפיתוח אפליקציות אינטרנט, JavaScript. עד להשגת המטרה, כדי לרוץ בדפדפנים הראשיים, Dart תבצע הידור מקוד-לקוד של JavaScript.
כדי להשיג שיפורי ביצועים, מפתחי גוגל השקיעו מאמץ גם בקידום ופיתוח JavaScript.
ביקורת כנגד היוזמה מתרכזת בכך שהוספת שפה רק מבזרת ומסבכת את הפיתוח לאינטרנט, בדומה למה שקרה עם VBScript.
על פי הצהרת החברה, Dart מתוכננת לעבוד עם אפליקציות מודרניות, נוחה לשימוש מפתחים, ובעלת ביצועים מוגברים בצד המשתמש.
היא מונחית עצמים (Object Oriented) מבוססת מחלקות, ובעלת תחביר דומה לשל שפת C. השפה תומכת ב־Interfaces, במחלקות אבסטרקטיות (Abstract class) וב־Generics.
בנובמבר 18 שנת 2011, גוגל שחררה הצהרה בה הכריזה על פיתוח סביבת עבודה ייעודית ל־Dart. פרויקט זה נזנח לאחר שנכנסו תוספים שמאפשרים תמיכה ב־Dart בסביבות עבודה שונות, כדוגמת אנדרואיד סטודיו ו־ויז'ואל סטודיו קוד.
סיבה עיקרית לפופולריות של Dart כשפת תכנות היא העובדה שגוגל בנו בעזרתה את פלאטר, ספרייה המאפשרת תכנות אפליקציות גם לסביבות אנדרואיד וגם לסביבות iOS, וכל זאת בצורה נוחה במיוחד.
הפרויקט נוסד על ידי לארס באק וקספר לונד.
טכנולוגיות בטיחות ברכב
טכנולוגיות בטיחות ברכב הם עזרים שפותחו במטרה להתריע על סכנות הנגרמות מאי הקפדה על אמצעי בטיחות נדרשים בזמן נסיעה ברכב. מטרת טכנולוגיות הבטיחות ברכב היא למנוע תאונות דרכים ולצמצם ככל האפשר את דרגת הפגיעה עקב התאונה.
לכל טכנולוגיה יש את פוטנציאל לפגוע בבטיחות. למשל: הנהג עשוי להסתמך בלעדית על חיישן רוורס, ולא להביט אחורה.
טכנולוגיות התרעה.
טכנולוגיות הבטיחות ברכב מתריעות על מפגעי בטיחות בתוך הרכב כדוגמת אי חגירת חגורת בטיחות, או על מפגעי בטיחות ברכב עצמו, כגון: אי תקינות כריות אוויר, לחץ אוויר לא תקין בצמיגים ונורות לא תקינות.
קיימות גם טכנולוגיה לשיפור הבטיחות בהקשר של מפגעי בטיחות ועצמים העלולים לפגוע ברכב או להיפגע ממנו בזמן נסיעתו כדוגמת חיישני רוורס להתרעה על עצם הנמצא מאחורי הרכב בזמן נסיעתו אחורה.
בעיות בטיחותיות יכולות להיגרם גם כתוצאה מנהיגה לקויה של הנהג, כגון אי שמירת מרחק, סטייה מנתיב ומהירות מופרזת. טכנולוגיות לבטיחות ברכב הנוגעות להיבטים אלו יכולות למשל לכלול מערכת רישום נתוני נהיגה.
התרעה ופעולה.
פעילות טכנולוגיות הבטיחות ברכב מתבצעת בשני אופנים:
התפתחות הטכנולוגיות לבטיחות הרכב.
עד סוף שנות ה-80 של המאה ה-20, רוב פעילות הרכבים וחלקיהם הייתה מכנית לחלוטין והופעלה ידנית על ידי הנהג. החל מסוף שנות ה-80 ותחילת שנות ה-90 עם כניסת עידן מזעור מערכות המחשוב, ועם התפתחות מערכות האינטרנט, ועד עתה, התקדמה התפתחות מערכות הטכנולוגיה לבטיחות ברכב. התפתחות זו ניכרת בעובדה שבעוד שבתחילת שנות ה-90 החלו להופיע מערכות טכנולוגיות לבטיחות ברכב בצורה אישית וכמוצרי מדף, והותקנו עצמאית על ידי הלקוחות באמצעות מתקינים מורשים. הרי שעתה, רוב המערכות מותקנות מראש בחבילת ההפעלה המכנית של כלי הרכב, ומתוכנתות במחשב הרכב הראשי.
עידוד ממשלות וגופי פעילות התנדבותיים.
מדינות שונות בעולם וביניהן מדינת ישראל, פועלות לעידוד ייצור ואבזור כלי הרכב בטכנולוגיות בטיחות לרכב, זאת על ידי הטבות במיסים והוזלת תעריפי הביטוח לכלי רכב ככל שרמת האבזור בהן בטכנולוגיות בטיחות גבוהה.
במדינות רבות בעולם ובמיוחד במדינות המערב המתקדם כאירופה וארצות הברית, פועלים מזה שני עשורים גופי התנדבות רבים שבפעילותם מביאים להגברת המודעות לצורך באבזור כלי הרכב באמצעי טכנולוגיה לבטיחות רבים ככל האפשר. גם בישראל פועלים גופים התנדבותיים בתחום הזהירות בדרכים והגברת המודעות לחשיבות הבטיחות והאמצעים הטכנולוגיים היכולים לסייע לכך.
בתוך מגוון הנושאים עליהם מתחרות יצרניות כלי הרכב בשווק תוצרתם, עומד עניין הבטיחות בכלי הרכב והטכנולוגיות המסייעות לכך, ומשמש כמקדם מכירות המוביל ביותר.
פקטור
הפארק הלאומי ארצ'ס
הפארק הלאומי ארצ'ס (באנגלית: Arches National Park, מילולית "הפארק הלאומי קשתות") הוא פארק לאומי במזרח מדינת יוטה שבארצות הברית. הפארק גובל בנהר הקולורדו, כ-6 קילומטרים צפונית לעיר מואב. הפארק כולל בתוכו תצורות סלע מגוונות וייחודיות, והוא ידוע בעיקר בגלל הריכוז הגדול ביותר של קשתות טבעיות בעולם, הפארק מכיל יותר מ-2,000 קשתות טבעיות שמפתח הקשת שלהן גדול מ-90 סנטימטרים, ובהן קשת דליקייט (Delicate Arch), תוואי הנוף המפורסם ביותר בפארק. יצירת הקשתות היא תהליך מתמשך, לאורך השנים עוברות קשתות קיימות סחיפה וקשתות חדשות נוצרות.
הפארק משתרע על שטח של 310 קילומטרים רבועים של אזור המדבר הגבוה השוכן ברמת קולורדו. הנקודה הגבוהה ביותר היא אלפנט ביוט (Elephant Butte) בגובה 1,723 מטרים והמקום הנמוך ביותר הוא בגובה 1,225 מטרים על נהר הקולורדו. כמות המשקעים השנתית הממוצעת בפארק היא פחות מ-200 מילימטרים.
הפארק מנוהל על ידי שירות הפארקים הלאומיים של ארצות הברית. הוא הוכרז כמונומנט לאומי ב-12 באפריל 1929, וכפארק לאומי ב-12 בנובמבר 1971.
גאוגרפיה ואקלים.
רמת קולורדו היא התרוממות טקטונית, בליטה בפני השטח שנוצרה על ידי כוחות טקטוניים שכיוונם אופקי. הגובה הממוצע של הפארק הוא 1,500 מטרים מעל פני הים, כשהנקודה הגבוהה ביותר היא אלפנט ביוט (Elephant Butte) במזרח בגובה 1,723 מטרים, והמקום הנמוך ביותר הוא בגובה 1,225 מטרים על נהר הקולורדו, קרוב לכניסה לפארק ולמרכז המבקרים. החלק הדרומי של הפארק מאופיין על ידי ערוצים עמוקים של נחלי אכזב, כשיתרת שטח הפארק היא רמה גבוהה, הנחצית על ידי כמה עמקים רדודים ורחבים.
אקלים הפארק הוא מדברי. בקיץ יכולות הטמפרטורות להגיע ל-40°C, בעוד שבחורף הן יכולות לצנוח עד 10°C-. הפרשי טמפרטורה של יותר מ-25°C ביממה אינם נדירים. כמות המשקעים השנתית היא בממוצע מתחת ל-200 מילימטרים. כמות הגשמים הנמוכה היא תוצאה של קרבה לחוג הסרטן, הגובה הרם שגורם לגשם לרדת בשולי רמת קולורדו, והמיקום בלב היבשת שתוצאו, אקלים יבשתי קיצוני.
הטמפרטורות הממוצעות וממוצע המשקעים במשך 15 שנים:
גאולוגיה.
קשתות האבן שהשטח מתחתיהן מוגן, ושהן האטרקציה העיקרית של הפארק הלאומי, הן פתחים בסלעים של הרכסים שנוצרו על ידי סחיפה ללא מעורבות של מים זורמים. הגדרה זו מבדלת בינם לגשרי אבן טבעיים.
רצף השכבות.
הריכוז הרב של קשתות אבן באזור הפארק בשטח של 310 קילומטרים רבועים מוסבר על ידי הגאולוגיה של האזור. לפני כ-300 מיליון שנה בשלהי תת-התור קרבון פנסילבני, השייך לעידן הגאולוגי של הפלאוזואיקון, היה באתר של הפארק של היום אגן הקרוי אגן פרדוקס (Paradox Basin) שהים זרם לתוכו. כשהאקלים הפך חם ויבש המים התאדו ומלח שקע באגן. במשך כמה מאות אלפי שנים, האגן התמלא כנראה במי ים חדשים שהתאדו שוב ושוב, וכתוצאה מכך נוצרה תצורה של סלעי התאדות בעובי של עד 1,500 מטרים הקרויה "תצורת פרדוקס" (Paradox formation) - שכבת מלח עבה, חצויה על ידי שכבות של חוואר, חרסית ואנהידריט ומשקעים של לווחה. תצורת פרדוקס מכוסה על ידי "תצורת הונקר טרייל" (Honaker Trail Formation) של אבן גיר ואבן חול. תצורה זו נוצרה מתוצרי סחיפה של מזרח הרי אנקומפגרה (Uncompahgre Mountains), הרים שקדמו להרי הרוקי.