המונח הוטבע לראשונה על ידי סופר המדע בדיוני ויליאם גיבסון בשנת 1982 בספרו "Burning Chrome" והפך בהמשך פופולרי ברומן "נוירומנסר" אותו הוא הוציא לאור בשנת 1984. בשנות ה-90 הפך המונח למילה נרדפת ל-World Wide Web, במיוחד בקרב חוגים אקדמיים.
מבחינה חברתית, המרחב הקיברנטי מאפשר למשתמשים בו לקיים דרכו אינטראקציה, להחליף רעיונות, לשתף מידע, לספק תמיכה חברתית, לקיים עסקים ומסחר, ליצור אמנות, לשחק במשחקים, לעסוק בדיון פוליטי וכן הלאה.
אין להתבלבל בין המונח לרשת האינטרנט עצמה. המונח מתייחס לעיתים רבות לאובייקטים ולזהויות הקיימים ברשת האינטרנט, כך שניתן לומר, מבחינה מטאפורית, כי אתר אינטרנט נמצא במרחב הקיברנטי. לפיכך, האירועים אשר מתרחשים באינטרנט אינם לוקחים חלק במדינות בהן המשתתפים או השרתים נמצאים פיזית, אלא "במרחב הקיברנטי".
SG פלנשבורג
תלבושת ספורט
תלבושת כדורגל
יתרת רווח
יתרת רווח (או עודפים) (באנגלית retained earnings, retained profits, accumulated earnings, accumulated profits, accumulated losses) הוא מינוח חשבונאי ליתרת הרווח הנקי שנצברה בחברה לכל אורך שנות פעילותה ולא חולקה כדיבידנד לבעלי המניות או הועברה לקרנות הון.
רווחים אלה נשארים בחברה לצורך התרחבות ופיתוח העסק (למשל - קניית נכסים, רכוש קבוע, ציוד או מלאי). ההשקעה בפיתוח העסק אמורה להניב בעתיד צמיחה ברווחי החברה.
סעיף יתרת הרווח במאזן מייצג אפוא את הרווחים שבעלי החברה בחרו להשאיר בה לאורך השנים, כהשקעה נוספת בחברה מעבר להשקעתם המקורית בהקמתה וברכישת מניות נוספות בה במהלך השנים.
יתרת הרווח מוצגת במסגרת דוח המאזן של העסק, כחלק מסעיפי ההון העצמי. יתרת הרווח יכולה להיקרא יתרת הפסד, במידה ולעסק נצברו הפסדים ולא רווחים במהלך חייו. יתרת הרווח מציגה רווחים שנצברו בניכוי ההפסדים על פני השנים.
יש לציין, כי אין בהכרח קשר בין יתרת הרווח במאזן למידת רווחיות החברה. חברה רווחית, שמבצעת מדיניות של חלוקת רווחים מלאה, עשויה להציג מאזן ללא יתרת רווח. מנגד, חברה הפסדית יכולה להציג יתרת רווח שמקורה בשנים קודמות בהן הייתה רווחית.
זאב זלבסקי
זאב זלבסקי (נולד ב-1971), מהנדס חשמל, חוקר בתחומי האופטיקה, ננו-פוטוניקה ופיזיקה, פרופסור מן המניין ודקאן הפקולטה להנדסה באוניברסיטת בר-אילן, פרופסור אורח באוניברסיטת ארלנגן בגרמניה, זוכה המדליה על שם ארנסט אבה, פרס הוועדה הבינלאומית לאופטיקה, פרס קריל, פרס יולודן, פרס של בית הספר לטכנולוגיות אופטיות (SAOT) לחוקר צעיר, פרס טאובנבלט, פרס החוקר הצעיר בתחום הננוטכנולוגיה ופרס לחדשנות בתחום ההנדסה והדימות.
ביוגרפיה.
נולד בברית המועצות ועלה לישראל בשנת 1979. בוגר הנדסת חשמל באוניברסיטת תל אביב (1993) ודוקטורט בתחום הנדסת אלקטרואופטיקה באוניברסיטת תל אביב (1996). לאחר שירות כקצין ביחידת המחקר והפיתוח של חיל האוויר הקים מספר חברות סטארט-אפ, ביניהן חברת סיבקום שפיתחה מתקן משדר-מקלט לרשת תקשורת אופטית, ונמכרה בשנת 2008 לחברת פדטק הברזילאית ב-40-30 מיליון דולר, חברת אקספליי שפיתחה מקרן וידאו זעיר, וחברת אקסיד העוסקת בפיתוח וייצור עדשות מתקדמות. בשנת 2004 הצטרף לבית הספר להנדסה באוניברסיטת בר-אילן, בשנת 2007 מונה לפרופסור חבר ובשנת 2010 לפרופסור מן המניין בחוג לאלקטרואופטיקה בפקולטה להנדסה, עומד כיום בראש החוג לאלקטרואופטיקה. פרופסור זלבסקי מוביל לקידום תחום הננו טכנולוגיה בארץ, ואף היה שותף להקמת מרכז הננו טכנולוגיה באוניברסיטת בר-אילן.
בשנת 2019 מונה לדקאן הפקולטה להנדסה באוניברסיטת בר-אילן.
תחומי מחקר.
עבודתו של זלבסקי עוסקת במספר תחומים של אלקטרואופטיקה וביניהם:
זלבסקי כתב חמישה ספרים בתחומי האופטיקה, ספר העוסק בתחום התמרת פורייה חלקית (הרחבה של התמרת פורייה). ספר נוסף העוסק בסופר-רזולוציה כלומר שיפור של הרזולוציה בדרכים שונות. וכן ספר נוסף העוסק בשיטות מתקדמות לשיפור יכולות גלאים. ספר בתחום המיקרוסקופיה בתאורה לא קוהרנטית, וכן ספר העוסק ברכיבים ננו-אופטיים.
זלבסקי ארגן מספר רב של כנסים מקצועיים בינלאומיים בתחום הננופוטוניקה, וכן שימש כעורך במספר מגזינים עולמיים בתחום האופטיקה. בנוסף, רשם מעל 58 פטנטים בתחומים שונים כגון ה-Kinect, אופטופון, עדשה רחבת עומק שדה, מקרן זעיר, מעבד אופטי ועוד.
זלבסקי אף מכהן בהנהלת OASIS - האגודה הישראלית לאופטיקה (Optical Association of Israel) ומשמש בוועדה המארגנת של הכנסים בארץ.
פרסים.
בעת לימודיו באוניברסיטת תל אביב בלט זלבסקי כמצטיין הדיקן, וזכה במלגה יוקרתית של קרן וולף וקרן אשכול. בשנת 1996 היה לסטודנט הצעיר ביותר שקיבל דוקטורט.
בשנת 2007 קיבל מטעם קרן וולף את פרס קריל להצטיינות במחקר ובהשגים מדעיים. זלבסקי זכה בפרס על מחקרו בתחום המערכות ושיטות במרחב חופשי לאיכות הדמיה משופרת וחישה; התקנים אלקטרו-אופטיים פנים סיביים ומבוססי מוליכי-גל לחישת מידע, לעיבודו ול-RF פוטוניקה.
בשנת 2008 נבחר לקבל את פרס ה-ICO, פרס הוועדה הבינלאומית לאופטיקה. זלבסקי הוא הישראלי השני הזוכה בפרס זה. את הפרס קיבל על עבודתו בתחום הסופר-רזולוציה, בתחום זה השתתף בהמצאת גישות אחדות להתגברות על דיפרקציה וכן על מגבלות גאומטריות של גלאים תוך התאמה והמרה של דרגות חופש מהמימד המרחבי אל הממדים הלא מרחביים (כגון מימד הזמן, הצבעים, הקוד והקיטוב של האור) באופן המאפשר ריבוב של מידע מרחבי זה, ובהמשך מיצוי ושחזור שלו. כמו כן עבד על ההרחבה הצירית של עומק המיקוד והקשר שלה עם מדעי האופטיקה החזותית.
לפי שופטי ועדת הפרס, "זאב זלבסקי זכה להכרה בהישגיו ובתרומתו הניכרת לתחום הסופר-רזולוציה באופטיקה, ובמיוחד בעבודתו בתחום ההגדרה התאורטית והניסיונית של מגוון גישות לשיפורים החורגים אל מעבר לגבול הרזולוציה הקלאסית שקבע אבה".
בשנת 2008 אף הוחלט להעניק לזלבסקי את המדליה על שם ארנסט אבה, המתמטיקאי והפיזיקאי הגרמני שתרם אחדות מהתרומות החשובות ביותר לעיצובן של עדשות המיועדות למיקרוסקופיה אופטית.
בשנת 2009 זכה זלבסקי בפרס יולודן, פרס יוקרתי זה ניתן עבור עבודת מחקר מצטיינת המתמקדת ביישום לרפואה של מדעים מדויקים או טכנולוגיה מתקדמת. הפרס ניתן למחקרים המובילים, בבוא העת, לפיתוח מוצרים או מתקנים הניתנים ליישום מעשי. זלבסקי זכה בפרס על פיתוח עדשה אומניפוקלית "Omni focal spectacles, contact and intraocular lenses as a novel solution for presbyopia and regular irregular astigmatism".
בשנת 2011 זכה זלבסקי בפרס הבינלאומי של בית הספר המתקדם לטכנולוגיות אופטיות (SAOT) לחוקר צעיר בטכנולוגיות מתקדמות באופטיקה.
הפרס ניתן על תרומתו החלוצית בפיתוח טכניקות אופטיות עבור רזולוציית הדמיה משופרת והשימוש בה עבור יישומים ביו-רפואיים. פרס זה מוענק מדי שנה על ידי ממשלת גרמניה באמצעות אוניברסיטת פרידריך אלכסנדר-נירנברג.
בשנת 2011 זכה זלבסקי בפרס טאובנבלאט למחקר רפואי עבור הישגיו בנושא חיישן זעיר רב שימושי לאפליקציות ביו-רפואיות.
בשנת 2010 נבחר זלבסקי להיות Fellow של ארגון ה SPIE וב 2011 ל Fellow של ארגון ה-Optical Society of America על תרומותיו לתחום האלקטרו-אופטיקה בעולם.
בשנת 2012 קיבל זלבסקי את פרס החוקר הצעיר בתחום מדעי הננו והננוטכנולוגיה מיסודם של מיזם הננו-טכנולוגיה הלאומי הישראלי - ומרכזי הננו-טכנולוגיה באוניברסיטאות השונות והנתמך על ידי משרד התמ"ת ומשרד החוץ.
באותה שנה קיבל זלבסקי פרס בתחרות הבינלאומית לחדשנות בטכנולוגיות לבישות שנערכה במינכן, גרמניה.
בשנת 2015 זכה בפרס החדשנות בהנדסת מערכות דימות על תרומתו לפיתוח טכנולוגיות לחישת תלת מימד, כמו כן זכה בפרס המדען הצעיר המצטיין מטעם Nanosmat.
בשנת 2020 נבחר זלבסקי לעמית IEEE.
פרסומים מדעיים.
פרופ' זלבסקי פרסם חמישה ספרים, 24 פרקי ספרים ויותר מ-450 מאמרים בכתבי עת בינלאומיים. הוא נשא עשרות נאומים מוזמנים בכנסים באלקטרו-אופטיקה.
הונאת הגר
הצדעה במועל יד
תומאס קלסטיל
תומאס קלסטיל (בגרמנית: Thomas Klestil; 4 בנובמבר 1932 – 6 ביולי 2004) היה פוליטיקאי ודיפלומט אוסטרי. ב-1992 הוא נבחר לכהונת נשיא אוסטריה העשירי ונבחר לתקופת כהונה נוספת ב-1998. תקופת כהונתו השנייה הייתה אמורה להסתיים ב-8 ביולי 2004, אך הוא מת יומיים לפני כן.
לפני הנשיאות.
תומאס קלסטיל נולד בווינה למשפחה ממעמד העובדים. אביו עבד בחברת החשמליות של וינה. קלסטיל התחנך בבית ספר ברובע לאנדשטרסה, שם נמנה המוזיקאי ג'ו זאווינול על חבריו לספסל הלימודים. הוא המשיך את לימודיו באוניברסיטת וינה לכלכלה ועסקים (Wirtschaftsuniversität Wien) וב-1957 הוענק לו תואר דוקטור מטעמה. לאחר שנכנס לשירות הציבורי, עבד קלסטיל באוסטריה ומחוצה לה, למשל בארגון לשיתוף פעולה ולפיתוח כלכלי (OECD). ב-1969 הוא הקים את הקונסוליה הכללית של אוסטריה בלוס אנג'לס, שם הוא התיידד עם ארנולד שוורצנגר. כמי שהשפה האנגלית הייתה שגורה על פיו, כיהן קלסטיל כשגריר אוסטריה באו"ם בין השנים 1978 – 1982 וכשגריר בארצות הברית בין השנים 1982 – 1987.
נשיא.