על מנת לתת את העונש הנכון לאדם או למדינה הנכונים, ספינות חייבות להיות רשומות למדינה כדי להציג הוכחה לבעלות. הבעלים של כלי השיט מעדיף לפעמים לשלם את דמי הרישום הנמוכים יותר על ידי בחירת מדינות כמו פנמה, ברמודה, איטליה, מלטה והולנד. לפי האיגוד הבינלאומי של חברת קרוז ליינס, 90% מכלי השיט המסחריים הפוקדים את נמלי ארצות הברית מניפים דגלי חוץ. כדי להימנע מהעלות הגבוהה עם יותר חוקים וכללים, ספינות ומכליות מעדיפות לפעמים רישום בעלויות נמוכות יותר עם סטנדרט נמוך יותר של בדיקה ורגולציה על ידי בחירת מדינה שמפעילה פחות שליטה על הספינות הרשומות שלהן,אף על פי שספינות רבות נמצאות בבעלות יחידים או חברות במדינה אחרת (בדרך כלל יפן ויוון) תחת מערכת הנקראת "דגל נוחות".
רישום ספינה בפנמה פירושו שהספינה נשלטת על ידי הכללים הימיים של פנמה ולא על פי מדינתו של בעל הספינה. בעלי ספינות עושים זאת מכיוון שלפנמה יש מיסים נמוכים ופחות תקנות עבודה ובטיחות מאשר לרוב המדינות האחרות. בעלי אוניות יכולים לגרום לצוות שלהם לעבוד שעות ארוכות יותר בסביבות פחות בטוחות, ולכן למקסם את הרווחים שלהם. גם מדינות אחרות, כולל ליבריה, קפריסין ואיי בהאמה, מציעות דגלי נוחות, אבל לפנמה יש הכי הרבה ספינות הרשומות במסגרת התוכנית. ספינות הרשומות בארצות הברית יעלו יותר, ושכר העובדים יהיה אפילו גבוה יותר. Freedom of the Seas מאפשר לאוניה לנוע בחופשיות על האוקיינוס ​​כל עוד היא פועלת בהתאם לחוק הבינלאומי.
הזדמנויות סחר.
מהוויקינגים לאירופה, מרכז אסיה, אפריקה וצפון ודרום אמריקה, הסחר שימש תפקיד חשוב בהיסטוריה, והיה גורם מפתח בכלכלה צומחת. סחר מעביר את הבעלות על טובין מאדם או ישות אחת לאחרת על ידי קבלת מוצר או שירות בתמורה מהקונה. כאשר ספינה יוצאת להפלגה, עשויים להיות נמלים רבים שמחכים לה להביא סחורות מכל העולם למסחר ולמכירה. סחר חופשי פתיחת שווקים לספקים זרים מגבירה את התחרות. ללא סחר חופשי, ייתכן שחברות מקומיות נהנו ממונופולים או אוליגופולים שאפשרו להן לשמור על מחירים הרבה מעל העלויות השוליות. ליברליזציה של הסחר תערער את כוח השוק הזה.
ארגון הסחר העולמי קובע כי "האוקיינוס ​​הוא חלק גדול מהסחר החופשי המתרחש ברחבי העולם. כל יום אנו רואים משי מיובא מסין, פירות ממקסיקו, תבלינים מהודו, שוקולד מאפריקה ועוד הרבה סחורות. בביתנו יובאו ממדינה אחרת. האוקיינוס ​​איפשר למדינות רבות להעלות את המטענים שלהן על ספינות ולהעבירם על פני האוקיינוס. עשרות מדינות הצטרפו לארגון הסחר העולמי. עם סחורות שיסחרו ממנה אומה אחת לאחרת באמצעות הובלה על ספינות בגדלים שונים מחוף לחוף, סחר קידם ערך כלכלי רב יותר לסחורות שבהן סחורות ושירותים מיוצרים כדי לתמוך בהיצע וביקוש של המשתתפים בארגון."
חוק צי הסוחר , הידוע גם בשם Jones Act הוא חוק ימי השולט בסחר החופים בתוך ארצות הברית וקובע אילו ספינות רשאיות לעסוק באופן חוקי באותו סחר והכללים לפיהם הם חייבים לפעול. החוק נועד להגן על משרות עבור אזרחי ארצות הברית ואנשיה העובדים בנמלים בארצות הברית, ובספינות של ארצות הברית. ספינות רבות מסביב לגלובוס משייטות תחת דגלים רבים ושונים, ויש להן צוותים שונים ממקומות שונים בעולם שבהם שיעור השכר נמוך בהרבה מארצות הברית. ומגביל הסעות נוסעים לאורך החוף. החוק מגביל גם את השימוש בכלי שיט זרים לפעילות מסחרית או להובלת דגים במימי ארצות הברית.
ג'יילין ויליאמס
ג'יילין מייקל ויליאמס (באנגלית: Jaylin Michael Williams; נולד ב-29 ביוני 2002) הוא כדורסלן אמריקאי המשחק בעמדת הפאוור פורוורד באוקלהומה סיטי ת'אנדר.
קריירה.
ויליאמס נולד וגדל בפורט סמית', ארקנסו. הוא החל לשחק כדורסל עבור קבוצת הכדורסל של אוניברסיטת ארקנסו, ובעונתו הראשונה בקבוצה העמיד ממוצעים של 3.7 נקודות ו-4.7 ריבאונדים למשחק. בעונתו השנייה הפך לשחקן פותח בקבוצה, העמיד ממוצעים של 10.9 נקודות ו-9.8 ריבאונדים למשחק, ובסך הכל אסף 364 ריבאונדים שהם שיא האוניברסיטה לריבאונדים לעונה בודדת. בתום העונה הכריז על מועמדותו לדראפט 2022 ב-NBA.
בדראפט נבחר ויליאמס בבחירה ה-34 על ידי אוקלהומה סיטי ת'אנדר, והפך לכדורסלן הראשון ממוצא וייטנאמי שנבחר בדראפט ה-NBA. הוא הצטרף לסגל הקבוצה לקראת ליגת הקיץ של ה-NBA, ובהופעת הבכורה שלו בטורניר קלע שתי נקודות והוסיף שישה ריבאונדים בניצחון 98–77 על יוטה ג'אז. ב-19 ביולי 2022 חתם על חוזה רוקי בקבוצה.
יחסי קניה–רומניה
יחסי קניה—רומניה הם יחסי החוץ בין קניה ורומניה.
סקירה כללית.
רומניה וקניה כוננו יחסים דיפלומטיים, ברמת שגרירות, ב-22 ביוני 1968. שגרירות רומניה בניירובי נפתחה ב-1974. ב-31 בינואר 2014 הקימה רומניה קונסוליית כבוד במומבסה.
באוגוסט 1993 ביקרה משלחת מהפרלמנט של קניה ברומניה. בשנים האחרונות, נציגי הפרלמנט הרומני נמצאים בניירובי, כדי להשתתף בפגישות של הארגונים הבינלאומיים UNEP ו-HABITAT, שמשרדיהם הראשיים בבירת קניה, ומקיימים גם פגישות עם שלטונות קניה. כמו כן, השר הרומני לאיכות הסביבה השתתף בפגישה הסביבתית האוניברסלית הראשונה של האו"ם, שהתקיימה ביוני 2014. בפברואר 2003 ופברואר 2011, ביקר שר הסביבה והיערות הרומני בקניה. שר משאבי המים הקנייתי ביקר ברומניה במאי 2003.
יחסי בלארוס–רומניה
יחסי בלארוס–רומניה הם היחסים הבילטרליים בין בלארוס ורומניה. שתי המדינות כוננו רשמית יחסים דיפלומטיים ב-14 בפברואר 1992.
היסטוריה.
נשיא רומניה יון איליאסקו ביקר במינסק הן ביולי 1992 והן במרץ 1994, בעוד היו"ר סטניסלב שושקביץ' מבלארוס ביקר בבוקרשט במאי 1993 ובאפריל 1994.
הפגנות בבלארוס ב-2020.
בשנת 2020 התרחשו הפגנות בבלארוס נגד תוצאות הבחירות לנשיאות ב-9 באוגוסט 2020. יומיים לאחר מכן אמר משרד החוץ הרומני בוגדן אאורסקו כי הוא "מודאג מאוד" ממצב המדינה וכי "הדרך היחידה" היא להפסיק את האלימות ולהתחיל בדיאלוג פוליטי. הוא גם דחק במדינה לכבד זכויות אדם בסיסיות. אלכסנדר לוקשנקו, הנשיא שנבחר לכהונה נוספת בבחירות השנויות במחלוקת ב-2020, הושווה למנהיג הקומוניסטי הרומני ניקולאה צ'אושסקו. האחרון הודח במהפכה נגדו ב-1989, שהסתיימה בלכידתו והוצאתו להורג. היו שאמרו שלוקשנקו יכול לגמור באותו אופן כמוהו.
ב-14 באוגוסט, שלושה ארגוני נוער וסטודנטים גינו את ממשלת בלארוס על מניפולציה של הבחירות ושימוש באלימות. הם דחקו באאורסקו להגן על זכויות החברה האזרחית, "אפילו באמצעות אימוץ סנקציות". שלושת הארגונים היו בין הראשונים ברומניה שהביעו את דעתם בנושא. ב-16 באוגוסט הפגינו עשרות רומנים מול שגרירות בלארוס בבוקרשט. הם נשאו כרזות המביעות את הזדהותם עם המפגינים, מתחו ביקורת על דיכוי ההפגנות והביעו את רצונם שהבחירות יחזרו על עצמם.
בתחילת התקרית, רוב הפוליטיקאים ופקידי הממשל הרומנים לא אמרו דבר, ובדרך כלל חיכו להצהרות מהאיחוד האירופי במקום להגיב בנפרד. יוצאת דופן הייתה המפלגה הפוליטית Save Romania Union (USR), שחברי הפרלמנט שלה הציעו הצהרה משותפת של שני בתי הפרלמנט של רומניה על המצב בבלארוס. יו"ר המפלגה, דן בארנה, תיאר את לוקשנקו כ"דומה לצ'אושסקו, שבסופו של דבר יוסר מהשלטון". יתר על כן, מנהיגי כמה מפלגות פוליטיות של הפרלמנט האירופי, ביוזמתו של הפוליטיקאי הרומני דאצ'יאן צ'ולוש, קראו ב-17 באוגוסט לחזור על הבחירות בבלארוס. רוסיה התבקשה גם "להימנע מכל התערבות".
ב-19 באוגוסט אמר נשיא רומניה קלאוס יוהאניס כי על האיחוד האירופי לנקוט צעדים נגד המצב בבלארוס, כולל סנקציות נגד המעורבים בשימוש באלימות נגד מפגינים ובהונאת בחירות. הוא גם קרא לשחרר את האנשים שנעצרו שלא כדין. באותו יום הכריזה המועצה האירופית של האיחוד האירופי (אשר רומניה חברה בו) כי הבחירות ב-2020 אינן הוגנות או חופשיות ודחתה את תוצאותיה.
ב-24 באוגוסט נשלח מכתב פתוח לאאורסקו ויוהאניס, כמו גם לראש הממשלה לודוביק אורבן, כדי לתמוך בחברה האזרחית ובזכויות אדם בבלארוס. הם השוו את ההפגנות למהפכה הרומנית ב-1989 ולמחאות הרומניות של 2017–2019. גם שיטות העינויים שבוצעו בשנת 1989 ברומניה הושוו לאלו שבוצעו בשנת 2020 בבלארוס. המכתב קרא לממשלת רומניה לנקוט עמדה נחרצת לטובת זכויות העם הבלארוסי, בחירות חופשיות, הפסקת עינויים ואחרים. בסוף המכתב, היא קוראת לנמענים לפתוח ערוצי תקשורת עם סבטלנה טיכאנובסקאיה ומועצת התיאום, להכריז כי לוקשנקו אינו מוכר כנשיא, לקבוע מועד אחרון להעברת השלטון לטיכאנובסקאיה להפסיק את היחסים הדיפלומטיים עם בלארוס במקרה שלוקשנקו לא יפסיק את הדיכוי האלים. המכתב נחתם על ידי יותר מ-200 אישים פוליטיים או תרבותיים מרומניה, כולל שר החוץ לשעבר אנדריי פלשו, הסופרת אנה בלנדיאנה, הבמאים כריסטיאן מונג'יו ואדינה פינטיליה והאסיר הפוליטי לשעבר ראדו פיליפסקו.
ב-26 באוגוסט הודיע אאורסקו בטוויטר שמשרד החוץ הרומני מתכונן להקצות 100,000 אירו לתמיכה בחברה האזרחית בבלארוס ובתקשורת העצמאית. למחרת, הוא אמר לפני פגישה לא רשמית של האיחוד האירופי כי רומניה "מודאגת מאוד" מהמצב בבלארוס ומההתעללויות נגד המפגינים והאופוזיציה וכי המדינה תומכת ב"רשימה מלאה של סנקציות" נגד גורמים בלארוסים שונים.