בובליל נולד למשפחה יהודית בתוניסיה, והיגר לפריז בגיל 18. בשנת 1978 החל לעבוד עם שנברג על הפקת גרסת במה מוזיקלית לספרו של ויקטור הוגו "עלובי החיים". המחזמר עלה לראשונה בפריז בשנת 1980, ולאחר מכן הועלה בגרסה אנגלית בלונדון בשנת 1985 ובברודוויי בשנת 1987. ההפקה בברודוויי הייתה מועמדת לתריסר פרסי טוני וזכתה בשמונה (לרבות פרס המחזמר הטוב ביותר). בשנת 1989 הועלה בלונדון המחזמר של בובליל ושנברג "מיס סייגון". הפקת המחזמר בברודוויי שברה את השיאים במכירת כרטיסים מראש (24 מיליון דולר לפני הצגת הבכורה ב-11 באפריל 1991). המחזמר היה מועמד לעשרה פרסי טוני. בשנת 1997 העלו בובליל ושנברג את המחזמר "מרטן גר" על בימות לונדון. המחזמר זכה בפרס אוליבייה.
מחזות הזמר הידועים שכתב בובליל ביחד עם שנברג הם: "המהפכה הצרפתית" (1973), "עלובי החיים" (1980), "מיס סייגון" (1989), "מרטן גר" (1996), "מלכת הפיראטים" (2006), "מרגריט" (2008).
בנוסף לשיתוף הפעולה עם שנברג, בובליל כתב את המחזה "Le Journal d'Adam et Eve" ("היומן של אדם וחווה"), על בסיס שני סיפורים קצרים של מארק טוויין, אשר עלה על במות פריז ב-1994; פרסם רומן בשם "Les Dessous de soi"; וכתב את הטקסט לגרסת המחזמר של סרטו של ז'אק דמי "Les Demoiselles de Rochefort" ("הנערות מרושפור"), עם לחנים של מישל לגראן, אשר עלתה על הבמות בשנת 2003.
פו ג'טר
יוג'ין "פו" ג'טר השלישי (באנגלית: Eugene "Pooh" Jeter III; נולד ב-1 בדצמבר 1983 בלוס אנג'לס, קליפורניה) הוא כדורסלן אמריקאי-אוקראיני המשחק בעמדת הרכז בקבוצת ג'י ליג איגנייט מליגת הפיתוח של ה-NBA. פו הוא אחיה של האצנית כרמליטה ג'טר, המחזיקה בתוצאה השנייה בטיבה בכל הזמנים בריצת 100 מטרים לנשים.
ביוגרפיה.
ג'טר, בוגר אוניברסיטת פורטלנד, לא נבחר בדראפט ה-NBA לשנת 2006 ולאחר עונה בליגת הפיתוח של ה-NBA יצא לאירופה וחתם בבי.סי. קייב האוקראינית עימה שיחק גם ביורוצ'לנג'. לאחר מכן עבר לספרד וחתם במנורקה, במדיה קלע 16.3 נקודות בממוצע למשחק ודורג במקום החמישי בטבלת של ליגת ה-ACB.
את עונת פתח באוניקאחה מאלגה, אך כבר בנובמבר 2009 עבר להפועל ירושלים מליגת העל הישראלית, במדיה הפגין את אחת מעונות השיא שלו בקריירה. כבר במשחקו הראשון בירושלים קלע 13 נקודות ומסר 3 אסיסטים בניצחון קבוצתו 70:95 על עירוני נהריה. בהמשך הפך לשחקן השישי של הקבוצה והיה אחד השחקנים המרכזיים בעונה המצוינת של ירושלים ביורוקאפ, בו הגיעה עד לשלב רבע הגמר, אך הודחה על ידי אלבה ברלין.
ב-27 במרץ 2010 קבע שיא עונה של 39 נקודות במשחק נגד הפועל עפולה, בו ניצחה ירושלים 99:102 משלשת ניצחון של ג'טר שהייתה גם השלשה התשיעית שלו במשחק מ-12 ניסיונות, בכך השווה את שיא הליגה לקליעת שלשות במשחק אחד. משחק זה, שנחשב לאחת מתצוגת השלשות הגדולה בתולדות הליגה מאז החלו לחשב שלשות בסטטיסטיקה (סך הכל 28 מ-46 לשתי הקבוצות), הקפיץ את מעמדו של ג'טר בירושלים והוא אף נבחר לשחקן השישי של העונה בליגה. עם זאת, לא הצליח להוביל את קבוצתו להישגים לאחר שזו הפסידה בשמינית גמר גביע המדינה לברק נתניה ובחצי גמר הפיינל פור לאלופה הנכנסת, הפועל גלבוע גליל.
בעונת עבר לשחק בסקרמנטו קינגס מליגת ה-NBA.
כספית (פירושונים)
מועדון הכדורגל נאנט
מועדון הכדורגל מאלמה
אפיפאניוס מסלמיס
מועדון הכדורגל מונפלייה
לאופולד לעוו
קב ונקי (פירוש למשנה)
"קַב וְנָקִי" הוא פירוש על שישה סדרי משנה, שנכתב על ידי הרב אלישע בן אברהם, שהיה רב בהורדנה (כיום בבלארוס) במאה ה-17. הפירוש נכתב בשנים תכ"ד עד תנ"ז בעיר אמסטרדם.
מקור שם הפירוש הוא בביטוי קב ונקי המתאר כמות קטנה (קב) באיכות גבוהה. הפירוש הוא קצר ותמציתי ולכן תואם את הביטוי.
לשונו של הפירוש דומה לרוב לפירוש רבי עובדיה מברטנורא ומבוססת עליו.
פירוש "קב ונקי" נדפס כ-20 פעמים מאז שיצא, עד להוצאתו לאחרונה במהדורת "משנה סדורה".
מלך בובה
יתר לחץ דם ריאתי
יתר לחץ דם ריאתי (באנגלית: Pulmonary hypertension, ובראשי תיבות PH או PHT) היא מחלה פרוגרסיבית, שבה יש היצרות של העורקיים הריאתיים, שירמו לעליה בלחץ הדם בעורקים הריאתיים, בוורידים הריאתיים או בנימים שבריאה (כלומר: עליה בלחץ הדם בכלי הדם של הריאה).
בעקבות המחלה יכולים להופיע התסמינים: קוצר נשימה, סחרחורת, עילפון ותסמינים אחרים המוחמרים בשעת מאמץ. יתר לחץ דם ריאתי יכול להסתמן כמחלה חמורה המתאפיינת בירידה חדה בסיבולת למאמץ גופני ובאי-ספיקת לב. מצב זה תואר לראשונה על ידי ד"ר ארנסט פון רומברג בשנת 1891. הסיווג הקיים היום כולל חמישה סוגים: עורקי, ורידי, היפוקסי, טרומבואמבולי (תסחיפי) ויתר לחץ דם ריאתי ממקור אחר.
לחץ דם ריאתי עורקי תקין יהיה מעל ל-25 מ"ל כספית בזמן מנוחה.
תסמינים קליניים.
מאחר שהתסמינים יכולים להתפתח בהדרגה במהלך השנים, מטופלים עלולים לדחות את מועד הופעתם לראשונה אצל הרופא. סימנים נפוצים יהיו קוצר נשימה, עייפות, שיעול יבש וטורדני, אנגינה פקטוריס, התעלפויות (סינקופה), בצקת פריפרית (הצטברות נוזלים מסביב לקרסוליים ולכפות הרגליים), ולעיתים רחוקות גניחת דם.
יתר לחץ דם ורידי ריאתי מציג תמונה קלינית שבה יש קוצר נשימה כאשר המטופל שוכב או ישן (orthopnea) להבדיל מיתר לחץ דם עורקי ריאתי אשר אינו מציג תמונה דומה.
בדיקות מעבדה והדמיות.
על מנת להעריך את החולה יש לבחון את ההיסטוריה המשפחתית, כדי לבדוק האם המחלה היא מחלה משפחתית. כמו כן נבדקת החשיפה לתרופות או סמים כגון קוקאין, מתאמפטמין, אלכוהול, ועישון.
בבדיקה גופנית ניתן להתרשם מעליה בלחץ הוורידים הצווארים, ודופק נמוש באזור חדר ימין כעדות לעומס המופעל עליו. למרבית החולים יש עדות בקולות הלב לקול לב רביעי, קול לב שני מודגש (סגירת המסתם הריאתי) ואוושה הנוצרת מאי-ספיקת המסתם התלת-פסיגי. ניתן לבחון סימנים נוספים המאפיינים יתר לחץ דם ריאתי - בצקת, התאלות של האצבעות, hepatojugular reflux (בדיקה המבוצעת לצורך הערכת תפקוד הוורידים הצוואריים, ואשר תוצאתה חיובית ביתר לחץ דם ריאתי) וכיחלון (בשלב מאוחר).
צילום חזה יכול להראות הדגשה של עורקים ריאתיים מרכזיים, ובאק"ג יש לעיתים סטיית ציר ימנית וסימנים להיפרטרופיה של חדר ימין. בבדיקת אקו לב ניתן לראות עליה בגודל של חדר ימין ועליה ימנית, ירידה בגודל החדר השמאלי וממצאים נוספים. CT מבוצע בין היתר כדי להעריך מחלת ריאות קיימת כגון מחלת ריאות רסטריקטיבית.
בדיקות מעבדה מיוחדות שיש לבצע במקרים מסוימים (ראה- הגישה להערכה של יתר לחץ דם ריאתי ומקורו) כוללות בדיקה ל- HIV, antinuclear antibody וכן תפקודים של בלוטת התריס.
דיאגנוזה.
מאחר שיתר לחץ דם ריאתי יכול להתחלק לחמישה סוגים שונים, נעשים מבחנים כדי להבדיל בין יתר לחץ דם ריאתי עורקי מיתר לחץ דם ורידי, היפוקסי, תסחיפי (טרומבואמבולי) או ממקור שונה. מבוצעת בדיקה פיזיקלית וכן נערכים מבחנים לתפקוד הריאות, בדיקות דם, אק"ג, מדידת רמות גזים בדם וצילום חזה.
הגישה להערכה של יתר לחץ דם ריאתי ומקורו, כוללת בראש ובראשונה ביצוע אקו-לב. במידה ובאקו לב נמצאה מחלה של הלב השמאלי, מחלות מסתמים שונות או מום מולד לבבי, המשך הבירור נעשה על ידי צנתור לבבי.
במידה ואקו לב מציג תמונה של הרחבת החדר הימני, יש להעריך את מידת התפקוד הריאתי- אשר יכול לכלול מחלה חסימתית כרונית ריאתית- COPD, או תפקוד תקין/רסטריקטיבי של הריאות. במידה ותפקוד הריאות תקין/רסטריקטיבי בנוכחות עדות להרחבת החדר הימני, יש לערוך CT חזה ולבחון האם מדובר במחלת ריאות אינטרסטיציאלית, האם מדובר בפקיק דם (מחלה תרומבואמבולית) שהביא ליתר לחץ דם ריאתי, או האם יש עדות להגדלה של כלי דם ריאתיים. במידה ויש עדות להגדלת כלי דם ריאתיים, יש לקחת בדיקות הכוללות ספירת דם, נוגדנים ל- ANA, בדיקות לאיתור HIV, בדיקות לתפקוד בלוטת התריס ואנזימי כבד) לצורך איתור הגורם למחלה.
מדד קליני מקובל למעקב אחר חומרת המחלה הוא מבחן הליכה ל-6 דקות (six minutes walk test) המודד את המרחק שהנבדק מסוגל לעבור ב-6 דקות. הוכח כי ליציבות ושיפור במדד זה מתאם חיובי להישרדות גבוהה יותר.
מדידה מדויקת של מידת הלחץ הריאתי, תפוקת הלב ומדדים נוספים נעשית באמצעות צנתור לבבי - יתר לחץ דם עורקי ריאתי הוא מצב שבו לחץ הדם הממוצע העורקי עולה על 25 מ"מ כספית, ובנוסף לכך הלחץ הנמדד בנימי הריאה (PCWP) חייב להיות נמוך מ-15 מ"מ כספית, והתנגודת הריאתית הווסקולרית חייבת להיות גדולה מ-3 יחידות Wood.
סיבות וסיווג.
במהלך השנים נעשו מספר ניסיונות לסווג יתר לחץ דם ריאתי בדרכים שונות (האם ראשוני או שניוני, האם עורקי, ורידי או אחר), בשנת 2003 בוצעה הקלסיפיקציה המעודכנת האחרונה של ארגון הבריאות העולמי (WHO) אשר סיווגה יתר לחץ ריאתי כדלקמן:
קבוצה 5: שונות.
שיטת הסיווג של WHO כאמור לעיל אינה כוללת מחלות כגון אנמיה חרמשית או HHV8 (הקשור בסרקומה קפוסי).
פתוגנזה.