לאחר פרידת הוריו, כאשר היה אורי בן שש שנים, לקחה אותו אמו לברלין ולאחר רצח אביו ביפו במאורעות תרפ"א (1921) הם שבו לתל אביב. ברנר התחנך בגימנסיה הרצליה. בעלומיו הצטרף לארגון ההגנה והקים את קבוצת "מסדה", שהפכה למחלקת קשר בארגון. עבד בחפירת בארות בפרדסים ובמפעל בסדום. הוא היה בין מקימי תנועת הנוער המחנות העולים ומזכירהּ בין השנים 1935–1936, ובשנת 1937 עלה עם גרעין מן התנועה להקים את קיבוץ מעוז חיים בעמק בית שאן, בו נשאר כל חייו.
הוא מונה למפקד מעוז חיים מטעם ההגנה ובשנת 1938 פיקד על קרב שבו חוסלה כנופיה ערבית גדולה בעמק בית שאן. בהמשך נפצע כאשר חברי מעוז חיים יצאו לכרות זיפזיף על שפת הירדן והותקפו.
ברנר הצטרף לפלגות הלילה המיוחדות של אורד וינגייט. בשנת 1943 התגייס לפלמ"ח ושירת בו כמפקד פלוגה וכמפקד הגדוד השני. בעקבות פציעת גב קשה נמנע ממנו להמשיך בתפקידי פיקוד קרבי, והוא מונה לסגנו של מפקד הפלמ"ח, יגאל אלון. בתפקיד זה שירת בין השנים 1945–1949.
לאחר פרישתו הכפויה מצה"ל, בעקבות פירוק הפלמ"ח, חזר לקיבוצו, מעוז חיים. אחרי לימודי היסטוריה בסמינר אפעל שימש במשך עשר שנים כמורה בבית הספר האזורי בנווה איתן והחל לעסוק במחקר היסטורי. הוא הפך להיסטוריון של תולדות ההגנה, הפלמ"ח והקיבוץ המאוחד והציג במחקריו, ככלל, את נקודת המבט של אנשי תנועת העבודה על ההיסטוריה הצבאית של ימי ראשית המדינה.
על ספרו "לצבא יהודי עצמאי" זכה בפרס יצחק שדה.
נפטר בשנת 1993, והובא למנוחות בבית העלמין בקיבוצו מעוז חיים.
משפחתו.
היה נשוי לנסיה (לבית גולובוב) אותה הכיר עוד בלימודיו בגימנסיה. לזוג ארבעה ילדים: שלוש בנות, מיכל, איילת ותרצה, ובן אחד, יוחי, ששמו הוא ראשי תיבות של שם סבו יוסף חיים.
מונולטריזם
מונולטריזם (מיוונית: μόνος = יחיד, λατρεία = פולחן) הוא פולחן וסגידה לאל אחד בלבד, תוך אמונה בקיומם של אלים אחרים (אך לא בסגידה להם).
את המונח טבע החוקר הגרמני הפרוטסטנטי-לותרני, יוליוס ולהאוזן.
בתנ"ך.
בתנ"ך מצויים מספר מקומות שחוקרי מקרא פירשו כמעידות על מונולטריזם:
לפי אותה גישה פרשנית, קיים בתנ"ך גם הרעיון כי לא זו בלבד שיש אלים שונים, אלא כל אל שולט בטריטוריה מוגדרת:
פירוש אחר הסיק שלאלי המקרא יש ילדים:
לעומת זאת בפרשנות המסורתית, המושג אל או אלוהים אינו מתייחס דווקא לישות בעלת כוח עליון, אלא גם לאלוהי שקר וכן לכוחות גשמיים או לשופטים ושרים חשובים, כמו למשל בפסוק יֶשׁ-לְאֵל יָדִי, לַעֲשׂוֹת עִמָּכֶם רָע, או "וַיִּרְאוּ בְנֵי הָאֱלֹהִים אֶת בְּנוֹת הָאָדָם כִּי טֹבֹת הֵנָּה וַיִּקְחוּ לָהֶם נָשִׁים מִכֹּל אֲשֶׁר בָּחָרוּ", כאשר פירושו בני השופטים והשרים החשובים.
באסלאם.
באסלאם, בסורת אל-כאפרון - סורה 109, סורת הכופרים - מופיע הפסוק "לכם דתכם ולי דתי" שאותו אמר מוחמד אחרי שכופרים ניסו לשכנעו לעבוד תקופת מה את אליהם, פסוק זה מתפרש כהכרה בכך שכל קבוצה מאמינה באליה תוך שהיא מודעת לכך שקבוצות אחרות מאמינות באלוהּ אחר.
גרעינים בזליים
שכפול
רפליקציה
שכפול נתונים
שכפול נתונים הוא תהליך שמטרתו לשפר את האמינות, רמת הסובלנות לתקלות או רמת הזמינות (או כל צירוף שלהם) במערכות מחשבים. השכפול משתמש באמצעים יתירים שקיימים במערכות המחשב ובעיקר:
כמו כן, שכפול נתונים נועד להבטיח שמשאבי מערכת יתרים המכילים שעותקים נפרדים של הנתונים או הפעולות שמבצעת התוכנה על-גבי החומרה יהיו עקביים, גם כאשר הנתונים הופצו, או חושבו מחדש, במיקומים שונים. לכן, שכפול נתונים יכול לשמש מחשבי קצה מרוחקים או מחשבים ניידים המקושרים דרך ברשתות תקשורת מקומית, אזורית, חיוג, אלחוטית, או באינטרנט.
הגישה אל הישות המשוכפלת היא בדרך כלל זהה לגישה לישות אחת, שאינה משוכפלת והשכפול עצמו אמור להיות שקוף למשתמש החיצוני (הגם שלעיתים יש צורך שהתוכנה אצל המשתמש החיצוני תתמוך בתכונות מנגנוני שכפול הנתונים). כמו כן, כאשר מתרחש כישלון, השחזור מהעתקים צריך להיות מוסתר ככל האפשר מהמשתמש. מצב זה ממומש לרוב בצורת אשכולות או גיבוי חם של מערכת השרתים, באמצעות תמיכה של צד השרת או לעיתים נדירות יותר בתמיכה של בצד הלקוח (דוגמה לכך היא שימוש במספר שרתי DNS המגבים אחד את השני ומערכת ההפעלה הבוחרת ביניהם).
ניתן לסווג את השכפולים לפעילים ולפסיביים - שכפול פעיל מבוצע על ידי עיבוד הבקשה בכל עותק. ואילו בשכפול פסיבי כל בקשה מעובדת על גבי עותק אחד ולאחר מכן נתוני המצב שלה מועברים לעותקים אחרים. אם בכל זמן נתון עותק האב מעבד את כל הבקשות, אז זוהי סכמת עיקרי-גיבוי (ראשי-משני) שקיימת באשכולות. לעומת זאת אם כל עותק יכול לעבד את הבקשה ולאחר מכן מפיץ את נתוני המצב החדש, אזי זאת מערכת מרובת עותקים ראשיים (multi master) הדורשת צורה כלשהי של בקרת הפצה, כגון מנהל נעילות מבוזרות.
שכפול בדרך כלל מתבצע על העברת תמונות של הנתונים כל בזמן מסוים או על ידי רישום יומן של השינויים שהתבצעו מאז ביצוע השכפול האחרון (או על ידי שילוב שלהם). השכפול יכול להתבצע באופן חד-כיווני או דו/רב-כיווני (במיוחד במערכות אשכולות או במערכות מבוזרות).
השוואה למושגים דומים.
איזון עומסים שונה מהשכפול, משום שהוא מפיץ עומס של חישובים שונים (ולא זהים) על פני מספר שרתים, ומאפשר מצב חישוב יחיד במקרה של כשל במערכות האחרות. עם זאת במרבית המערכות עם איזון עומסים הנתונים משוכפלים בין המערכות.
גיבוי שונה משכפול, שכן הוא שומר עותק של הנתונים מבלי לשנותם במשך זמן ארוך ואילו ההעתקים הנוצרים על ידי שכפול מתעדכנים בקצב גבוה ומאבדים במהרה את כל רישום המצב ההיסטורי שלהם (למעט Metadata על ביצוע השכפול עצמו שנשמר לרוב).
סנכרון-נתונים שונה משכפול בכך שבדרך כלל שכפול מתייחס ליצור עותק, שלם או חלקי, של הנתונים המקוריים, בעוד סנכרון מתייחס לפתרון של ההבדלים בין שני העותקים על ידי העתקות ביניהם.
מבוא.
לשכפול יש שימושים רבים אולם הנפוצים ביותר הם:
יתרונות וחסרונות.
היתרונות העיקריים של השכפול הם:
החסרונות העיקריים של השכפול:
שכפול במערכות מבוזרות.
שכפול הוא אחד הנושאים החשובים ביותר והוותיקים ביותר בתחום הכולל של מערכות מבוזרות.
המטרה בשכפול במערכות מבוזרות היא ליצור קבוצת תהליכים, המשוכפלים ביניהם בשכפול נתונים או חישובים, היכולים לטפל באירועים המתרחשים. במקרה של שכפול נתונים תהליכים אלו הם פסיביים ופועלים לטפל בנתונים המאוחסנים הם מגיבים לבקשות קריאה ומיישמים את העדכונים שבוצעו על העותק הראשי. במקרה של שכפול חישוב המטרה בדרך כלל היא לספק סובלנות לתקלות (לדוגמה, שירות משוכפל יכול לשמש לשליטה על מתג הטלפוניה כך שהגיבוי יכול להשתלט על תפקידיו של הפקח הראשי במקרה של כשל בו). בשני המקרים המטרה היא זהה - הבטחת עדכונים של ההעתקים על פי האירועים והשארתם במצב עקבי וכך שכל העתק יכול להגיב על בקשות קריא.
מודלים לשכפול במערכות מבוזרות.
מספר דגמים נמצאים בשימוש נרחב לשכפול נתונים, שלכל אחד מהם תכונות משלו וביצועים משלו:
רמת הביצועים של השכפול משתנה משמעותית בהתאם לדגם הנבחר. שכפול טרנזקצאלי הוא האיטי ביותר, כאשר רצוי לפחות עותק אחד הניתן להעתקה (ניתן להשיג ביצועים טובים יותר כאשר מסד הנתונים משתמש בשכפול מבוסס יומן, אך במחיר של חוסר עקביות אפשרי אם הכישלון גורם לחלק מהיומן ללכת לאיבוד). סינכרון וירטואלי הוא המהיר ביותר מבין שלושת המודלים, אבל הטיפול שלו בכשלים פחות קפדני מאשר במודל הטרנזקצאלי. שכפול מכונת מצבים הוא איפשהו באמצע - המודל מהיר מהמודל הטרנזקצאלי, אבל איטי בהרבה מהסינכון הווירטואלי.
שכפול נתונים.
ישנן 5 שיטות עיקריות לשכפול של הנתונים והן (מהצמודה ביותר למשתמש הקצה לרחוקה ביותר ממנו):
חלוקה נוספת של שיטות השכפול היא לפי המרחק הפיזי:
שכפול של מסד נתונים.
מערכות ניהול מסדי נתונים רבות מאפשרות שכפול בדרך כלל עם יחסי ראשי-משני בין העותק המקורי והעותקים המשניים - כאשר העותק הראשי רושם את העדכונים, הם מופצים לעותקים המשניים, העותקים המשניים שולחים הודעה המציינת כי קיבלו את העדכון בהצלחה ואז נשלחים עדכונים נוספים (בחלק מהמערכות יש תמיכה גם בשליחה מחדש של העדכונים עד שהם מיושמים בהצלחה בעותקים המשניים). מערכת כזאת מאפשרת גישת כתיבה רק למערכת אחת בעוד שאר המערכות מאפשרות רק קריאה (למשל זאת הדרך בה עובדת מערכת ויקיפדיה). מערכת כזאת יכולה להתבסס על קובץ היומן שמסדי נתונים כותבים לרוב את הנתונים במהירות רבה מאוד אליו כחלק מהפעילות הסטנדרטית שלהם ואותו יכולים לקרוא גם מערכות חיצוניות (הגם שהקריאה עצמה מחייבת היכרות עם הפורמט של מסד הנתונים המסוים). אפשרות נוספת היא להתבסס על רענון של תמונות נתונים שנוצרו באמצעות כלי הגיבוי של המערכת ונטענות מהר יחסית. לעומת זאת מערכת כזאת מהווה נקודת כשל יחידה ומעכבת את ביצוע העדכונים על מסד הנתונים הראשי (בשל הצורך בעדכוני מסדי הנתונים המשניים).