כאמור, הציון המילולי שמקבלים הנבחנים הוא שקלול הציון שניתן עבור פרקי השאלות יחד עם זה שניתן עבור מטלת הכתיבה. לא ניתן לדעת בוודאות מהו הציון המדויק של כל אחד מהם בנפרד.
חשיבה כמותית.
הזמן המוקצב לפרק החשיבה הכמותית הוא 20 דקות. נכון לשנת 2020, הפרק מכיל 20 שאלות המכסות בעיות בתחומים שונים במתמטיקה כמו גאומטריה, אלגברה, אחוזים, ממוצעים, שאלות יחס, הסקת מסקנות מתוך תרשים וכדומה.
על פי רוב, רמת השאלות בפרק עולה – בתחילתו מופיעות השאלות הקלות ובסופו מופיעות שאלות יותר קשות. הידע המתמטי הנדרש בפרקי החשיבה הכמותית בבחינה דומה לזה הנדרש בבחינת בגרות במתמטיקה ברמה של שלוש יחידות לימוד - הרמה המינימלית הנדרשת לשם קבלת תעודת בגרות ולצורך קבלה ללימודים אקדמיים.
אנגלית.
נכון לשנת 2020, פרק האנגלית מכיל 22 שאלות הבוחנות את הידע והשליטה של הנבחן בשפה האנגלית. לפרק מוקצבות 20 דקות. סוגי השאלות בפרק האנגלית:
רמת הקושי של השאלות בכל חלק בפרק עולה באופן הדרגתי, למעט בחלק הבנת הנקרא (שם השאלות מסודרות לפי סדר הופעת נושא השאלה בקטע).
הציון בבחינה.
סולם הציונים בבחינה הפסיכומטרית נע בין 200 ל-800. הציון הכללי הוא שקלול של הציונים בכל אחד מהתחומים: 40% לתחום הכמותי, 40% לתחום המילולי, ו- 20% לאנגלית. הציונים בכל תחום בנפרד נעים בין 50 ל-150, ותלויים במספר הטעויות של הנבחן באותו תחום, וכן בפעולות סטטיסטיות שמתקנות הבדלי קושי בין נוסחים שונים. מטרתן של פעולות אלה לדאוג לכך שציונו של נבחן לא יושפע ממועד הבחינה.
החל ממועד אוקטובר 2011 מחושבים עבור כל נבחן שני ציונים נוספים, מלבד הציון הכללי שהיה נהוג עד אז.
ציון בדגש כמותי – ציון זה מחושב בדרך הבאה: 60% לחלק הכמותי, ואילו החלק המילולי והאנגלית בעלי משקל של 20% כל אחד.
ציון בדגש מילולי – ציון זה מחושב בדרך הבאה: 60% לחלק המילולי, ואילו החלק הכמותי והאנגלית בעלי משקל של 20% כל אחד.
כל מוסד אקדמי יכול לבחור באיזה מהציונים להתחשב בקבלה לכל חוג.
הציון בתחום האנגלית משמש בנוסף גם לסיווג רמת האנגלית של הנבחנים ולקביעת היקף הקורסים אותם יצטרך ללמוד הנבחן באקדמיה על מנת לעמוד בסף הידע הנדרש באנגלית. סיווג לרמה באנגלית ניתן להשיג גם באמצעות שני מבחנים אחרים שמאל"ו עורך - אמי"ר ואמיר"ם.
מאפייני הציונים בבחינה.
הציון הסופי הוא יחסי, כלומר משקף את מיקומו של הנבחן ביחס לכלל הנבחנים מאז ומעולם. הציון בבחינה הוא בר-השוואה לציונים בכל המועדים, השפות והנוסחים. הציון אינו מושפע מנוסח הבחינה, משפת הבחינה, ממועד הבחינה או מקבוצת הנבחנים שנבחנה באותו מועד. באתר מאל"ו מוסבר:"ההבדלים בין מועדי הבחינה השונים, בין נוסחי הבחינה בכל שפה ובין הנוסחים לבין עצמם אינם משפיעים על הציון. דרך חישוב הציונים מבטיחה שגם אם תיבחנו במועד שבו רמת היכולת של הנבחנים שונה מהממוצע, ציוניכם לא יהיו שונים מהציונים שהייתם מקבלים אילו נבחנתם בכל מועד אחר."התפלגות הציונים בבחינה היא התפלגות נורמלית, בעלת ממוצע 550, וסטיית תקן 106.6 (כך ב-2019) כרגיל בהתפלגות נורמלית, ככל שמתרחקים מן הממוצע, הציון נעשה פחות שכיח: על פי נתוני מאל"ו, בשנת 2019, רק כחמשת אלפים חמש מאות נבחנים המהווים כ-5.6% מכלל הנבחנים באותה שנה קיבלו ציון 701 או יותר. מתוכם ציונם של רק 3 נבחנים היה שווה או גבוה מ-791. באותו אופן, כ-2,100 נבחנים המהווים 2.9% מהנבחנים באותה שנה קבלו ציון השווה או נמוך מ-350.
הציון הממוצע של הנבחנים בשפה העברית עמד בשנת 2019 על 579 לעומת ציון ממוצע של 495 בקרב הנבחנים בשפה הערבית. לפי מאל"ו פער זה דומה לפערים הקיימים במבחני המיצ"ב, במבחנים בינלאומיים וכן בציוני שנה א' באוניברסיטאות ובכך משקף את המציאות ואינו מהווה הטיה כלפי קבוצה זאת או אחרת. בנוסף בין השנים 2004–2019 קטן באופן עקבי הפער בין ציון הנבחנים בעברית לציון הנבחנים בערבית.
פער נוסף נמצא גם בין ציוני גברים ונשים. בשנת 2019 עמד הציון הממוצע של גברים הניגשים למבחן על 571 והציון הממוצע של נשים על 534. ככל הנראה, פער זה קשור בכך שגברים בעלי יכולת יחסית נמוכה בוחרים שלא להיבחן כלל ואילו נשים בעלות יכולת דומה ניגשות בכל זאת. עדות לכך ניתן למצוא בכך ששיעור הגברים הניגשים לבחינה נמוך משיעורם באוכלוסייה (43.2% מהנבחנים לעומת כ-50% מהאוכלוסייה).
במחקר של נאמני תורה ועבודה נמצאו פערים בהשוואה בין דתיים לחילונים: במחקר על ציוני השנים 2000–2012 נמצא כי בעוד הציון הממוצע של בוגרי החינוך הממלכתי לאורך השנים עומד על 577, הציון הממוצע של בוגרי החינוך הממלכתי-דתי עומד על 554.
הכנה לבחינה.
חוסר היכרות עם מבנה הבחינה ואופי השאלות המופיעות בה עשוי להיות בעוכריו של הנבחן. לכן מאל"ו ממליץ לכל הנבחנים, לתרגל בעצמם בחינות לדוגמה מבעוד מועד, לצורך כך מוצעים באתר מאל"ו נוסחי בחינה לצורכי תרגול. בנוסף, החל מפברואר 2009 מחויב מאל"ו לפרסם את אחד מנוסחי הבחינה לאחר כל מועד.
על מנת לעזור לנבחנים להתכונן בצורה יעילה למבחן נפתחו בארץ מכונים רבים המספקים קורסי הכנה ותרגול לקראת הבחינה. בעקבות ביקורת ציבורית על העלויות של קורסים אלו פתח המשרד לשוויון חברתי בשיתוף פעולה עם מאל"ו, בראשית 2019, קורס מקוון חינמי להכנה לבחינה בעברית הנקרא "הפסיכומטרי של המדינה" בניהולם של אלעד שוויצר וליאור כהן. קורס נוסף עבור נבחנים בשפה הערבית נמצא בשלבי פיתוח.
על פי מחקר שערך מאל"ו, נבחנים שהתכוננו לבחינה בעזרת קורסי הכנה, שיפרו את ציונם בנקודות בודדות בלבד מעבר לשיפור המתקבל מהכנה עצמית (ללא קורס).
ציוניהם של אלו הניגשים לבחינה פעמיים ויותר גבוהים מציוניהם של אלו שניגשו בפעם הראשונה. לתופעה זו יש כמה גורמים, ביניהם: ההיבחנות החוזרת עצמה, הכנה נוספת ושיפור ידע, למשל לימוד אנגלית.
מבחנים משלימים.
בנוסף למבחן הפסיכומטרי נדרשים סטודנטים לידע מספק בעברית ובאנגלית. לצורך מיון הסטודנטים בתחומים אלו מוצעים על ידי מאל"ו מבחנים באנגלית ובעברית.
אמי"ר, אמיר"ם – מבחנים אלו מוצעים על ידי מאל"ו לצורך סיווג הידע באנגלית של סטודנטים ומועמדים להשכלה הגבוהה. הציון הניתן על מבחנים אלו בר השוואה לציון באנגלית הניתן במסגרת המבחן הפסיכומטרי ומאפשרים לנבחנים לקבל ציון באנגלית מבלי לגשת לכל המבחן הפסיכומטרי.
יע"ל, יעלנט – מבחנים אלו מוצעים עלי ידי מאל"ו לצורך סיווג הידע בעברית של סטודנטים ומועמדים להשכלה הגבוהה. ציון עובר במבחנים אלו נדרש על ידי חלק מהאוניברסיטאות והמכללות ממועמדים בוגרי מערכת החינוך הישראלית שלא למדו בתיכון ששפת ההוראה בו היא עברית או ממועמדים שלא למדו במערכת החינוך הישראלית.
מאל"ו מאפשר לכל נבחן במבחן הפסיכומטרי בנוסח שאינו עברית לגשת למבחן יע"ל מיד לאחר סיום המבחן הפסיכומטרי ללא תוספת מחיר.
היסטוריה.
הבחינה מתקיימת החל מדצמבר 1983 ולאורך השנים חלו שינויים הן במבנה המבחן והן בתנאי ההיבחנות. חלק משינויים אלו מהווים חלק מאבולוציה של המבחן וחלק נקבעו כהוראות שעה שבאו לתת מענה לצורך תקופתי.
שינויים עתידיים במבנה המבחן.
ביוני 2019 פרסם מאל"ו כי הוא בוחן ביצוע שינויים במבנה פרקי האנגלית של המבחן הפסיכומטרי כך שהם יערכו אל מול מחשב ויכללו גם כתיבה באנגלית והבנת הנשמע. שינוי זה, שאין תאריך סופי ליישומו, נועד להתאים את מבחני האנגלית לתקן ה-CEFR האירופאי להערכת בקיאות בשפה בקרב לומדי שפה זרה.
טענות נגד הבחינה.
נגד הבחינה הפסיכומטרית (כמו נגד מבחני משכל ומבחנים אחרים) נטען שאנשים בעלי רקע תרבותי מסוים נוטים להצליח בה יותר מאחרים. נוסף על כך, נטען שמבנה הבחינה ותכניה עשוי להקשות על נבחנים עם לקויות למידה. כמו כן נטען שעלויות הקורסים יכולות להציב מכשול בפני מועמדים עם קשיים כלכליים ולספק יתרון למועמדים המגיעים מרקע מבוסס כלכלית שבאפשרותם לממן קורסי הכנה רבים. טענה זו איבדה מתוקפה לאור פתיחת קורס ההכנה המקוון החינמי.
טענות אחרות נוגעות להשפעת ההכנה על הביצוע בבחינה. אם ההשתתפות בהכנה כזו מניבה תועלת משמעותית לנבחנים ואינה משפרת את הכישורים הנחוצים להצלחה בלימודים אקדמיים, פירושו של דבר הוא שהבחינה אינה מודדת מה שהיא אמורה למדוד. סוגיית תרומתה של ההכנה בתשלום להצלחה בבחינה שנויה במחלוקת, ועל פי מחקרי מאל"ו להכנה במכון הכנה יש תרומה קטנה מאוד מעבר להכנה עצמית.
בינואר 2014 הצהיר שר החינוך שי פירון על כוונתו לבטל את הבחינה הפסיכומטרית, כך שניתן יהיה להתקבל ללימודים במוסד להשכלה גבוהה על בסיס תעודת בגרות בלבד; אך בשל התנגדות ראשי האוניברסיטאות (בשל ספקות לגבי טוהר בחינות הבגרות ורמתן) נראה כי הבחינה הפסיכומטרית תמשיך לשמש כלי מיון מרכזי בקבלה ללימודים, ורק מועמדים עם תוצאות יוצאות דופן בבחינות הבגרות יוכלו להתקבל ללא בחינה פסיכומטרית.
קבלה ללא פסיכומטרי.
בשנת תשע"ו החלו המוסדות האקדמיים לפרסם ערוצי קבלה ללא פסיכומטרי. ערוץ קבלה זה אפשרי מאותה שנה באוניברסיטאות ובמכללות בישראל בחוגים שונים, כגון במקצועות המדעים וההנדסה.