ב-2018 השתחררה מצה"ל, ומיד לאחר מכן החלה לעבוד באתר האינטרנט "ynet" ככתבת לענייני ירושלים. בתפקיד זה סיקרה באופן נרחב את הבחירות לרשויות המקומיות ואת מחאת הלהט"ב. לאחר כשנה, ב-2019, מונתה לתפקיד הכתבת לענייני בריאות של האתר ושל העיתון "ידיעות אחרונות". בתפקיד זה סיקרה את התפרצות החצבת והתפרצות מגפת הקורונה בישראל, וכן פרסמה תחקירים בולטים.
ב-2020, עם השקת אתר האינטרנט ואפליקציית החדשות "N12", גויסה טויזר לחברת החדשות ככתבת לענייני ירושלים ולענייני בריאות. בחודש אפריל חשפה טויזר כי השר יעקב ליצמן, הממונה על משרד הבריאות, נדבק בנגיף הקורונה בעת שהפר את החוק בזמן הסגר כשנכח בתפילות בבית כנסת ובבית מגורים סגורים ולא בשטח פתוח. על פרסום זה נתבעה טויזר בבית המשפט בכמיליון שקלים, בטענה כי פעלה בניגוד לכללי האתיקה כשהשיגה את פרטי הפרשה בשקר ובהתחזות. חברת החדשות טענה בשמה של טויזר בכתב ההגנה כי לא היה פסול במעשיה, ולבסוף הוחלט בפסק הדין כי תתווסף לכתבת החשיפה הבהרה, וכי טויזר לא תשלם פיצויים. עוד בתפקידה, סיקרה טויזר את המחאה נגד בנימין נתניהו, מבצע החיסונים והשרפה בהרי ירושלים.
קרול השני
מזריטש דליטא
קת'לין רוברטסון
קת'לין רוברטסון (באנגלית: Kathleen Robertson; נולדה ב-8 ביולי 1973) היא שחקנית קולנוע וטלוויזיה, דוגמנית ותסריטאית קנדית.
ביוגרפיה.
קת'לין רוברטסון נולדה ב-8 ביולי 1973 בעיר המילטון שבפרובינציית אונטריו בקנדה. רוברטסון החלה ללמוד בשיעורי משחק כבר כשהייתה בת 10, ומגיל צעיר הופיעה בהפקות תיאטרון מקומיות. הופעתה הטלוויזיונית הראשונה של רוברטסון הייתה כבר בגיל 17, כניצבת בסדרת הטלוויזיה "My Secret Identity".
בין 1990 ל-1993, רוברטסון כיכבה כשחקנית הראשית בקומדיית המצבים "Maniac Mansion". על תפקיד, זה היא הועמדה פעמיים לפרס האמן הצעיר. היא הופיעה במספר סדרות טלוויזיה כהופעת אורח וכדמות חוזרת, והופעתה הראשונה בסרט בבתי הקולנוע הייתה במותחן הארוטי "Blown Away" מ-1993 כדמות משנה. שנה קודם לכן, ב-1992, היא ערכה את הופעת הבכורה האמריקאית שלה, בסרט הטלוויזיה "Quiet Killer".
ב-1994, רוברטסון לוהקה לסדרת הנעורים "בוורלי הילס 90210" בתפקיד ראשי כדמותה של קלייר ארנולד. רוברטסון כיכבה בסדרה זו בין העונה הרביעית לעונה השביעית, עד 1997. ב-1997, בן זוגה, הבמאי גרג אראקי, ליהק אותה לאנסמבל של סרט דרמת הקומדיה השחורה "שום מקום". היא הופיעה בהמשך כשחקנית הראשית בסרט נוסף של אראקי, "ספלנדור". רוברטסון הופיעה בקומדיה הרומנטית "Dog Park" מ-1998, בדרמה הרומנטית "ביוטיפול" מ-2000 ובפרודיה "מת לצעוק 2" מ-2001. תפקיד רציני יותר היה לרוברטסון בסרט העצמאי "XX/XY" מ-2002, בו היא הופיעה לצידו של מארק ראפלו. באותה השנה, היא הופיעה בדמותה של הרוצחת אוולין דיק בסרט הפשע האמיתי "Torso: The Evelyn Dick Story". על תפקידה, היא הייתה מועמדת לפרס ג'מיני.
ב-2002, רוברטסון כיכבה כשחקנית הראשית בסדרת הדרמה המשפטית "Girls Club" של דייוויד אי קלי בערוץ "FOX". מאוחר יותר היא הופיעה במספר סרטים עצמאיים, וכן הופיעה כהופעת אורח ב"" של "NBC", "" של "CBS" ו"רוקי בלו" של "ABC". ב-2006, היא הופיעה כדמות משנה בדרמת ההיסטורית "הוליוודלנד". בין 2006 ל-2007, רוברטסון כיכבה כשחקנית הראשית בסדרת הקומדיה "The Business". עוד ב-2007, היא הופיעה כדמותה של המכשפה המרשעת מן המערב במיני-סדרת המדע בדיוני "איש הפח" של "Syfy".
ב-2011, רוברטסון לוהקה כשחקנית הראשית בדרמה ההמשכית הפוליטית "בוס" של "Starz". בתפקיד זה, רוברטסון הופיעה במספר רב של סצנות סקס ובעירום. הסדרה בוטלה לאחר שתי עונות, ב-2012. ב-2013, רוברטסון הופיעה בסרט הטלוויזיה "Time of Death" של "Lifetime". עוד באותה השנה, היא הופיעה כדמות רעייתו של גורדי האו בסרט הטלוויזיה הביוגרפי "Mr. Hockey: The Gordie Howe Story". גם באותה השנה, היא לוהקה כשחקנית הראשית בסדרת הפשע הבלשית "רצח מדרגה ראשונה" של "TNT". רוברטסון גילמה את דמותה של הילדי מאליגן, אם חד-הורית ובלשית במקצועה החוקרת מקרי רצח. הסדרה עלתה לשידור ב-2014, ובוטלה ב-2016 לאחר שלוש עונות.
ב-2014, רוברטסון הופיעה כדמות חוזרת בעונתה השנייה של סדרת הדרמה "בייטס מוטל". ב-2015, רוברטסון הופיעה בסרט האימה העל-טבעי "סודות הוותיקן" ובמיני-סדרה "The Fixer". ב-2018, רוברטסון לוהקה להפקה המשותפת של תאגיד השידור הציבורי הקנדי ושירות הזרמת המדיה "Netflix", "חילוץ בצפון", שעלתה ב-2019. ב-2021, הופיעה כדמות חוזרת בעונתה השישית והאחרונה של סדרת המדע הבדיוני "המרחב".
חיים אישיים.
בין 1997 ל-1999, רוברטסון ניהלה זוגיות עם הבמאי גרג אראקי. ב-2004, רוברטסון נישאה למפיק כריס קאולס. בנם הבכור של הזוג נולד ב-2008, והשני ב-2016.
תגובת מייאר
תגובת מייאר (באנגלית: Maillard reaction) היא תגובה כימית בין חומצת אמינו לסוכר מחזר המתרחשת בדרך כלל בחום, לקבלת תוצרים בעלי צבע שחום. תגובה זו חיונית בהכנת מגוון מוצרי מזון ובדומה ליצירת קרמל היא מנגנון של השחמה לא-אנזימטית. התגובה קרויה על שמו של הכימאי הצרפתי לואי-קאמי מייאר (Louis-Camille Maillard), שגילה את התגובה במהלך חקירת סינתזת חלבונים בשנת 1912, אף על פי שבאופן מעשי נוצלה כבר בתקופות פרה-היסטוריות.
לתגובה תפקיד חשוב בשיפור המראה והטעם של המזון. תגובה זו מעניקה למזון ארומות, טעמים וצבעים ייחודיים, במיוחד בתהליכים מסורתיים כגון קליית קפה ופולי קקאו, אפיית לחם ועוגות, קלייה של דגנים ובישול בשר. יתרה מכך, במהלך תגובת מייאר נוצרים מגוון רחב של תוצרים בעלי חשיבות משמעותית לערך התזונתי של המזון.
מהלך התגובה ומנגנון כימי.
סוכרים מגיבים יחד עם חומצות אמינו וחלבונים ליצירת מגוון רחב של תוצרים, הכוללים גזים ומלנואידים , כאשר חלק מהתוצרים תורמים לארומה ולטעם של מזון בעוד שאחרים לצבע ולמרקם. התגובות הראשונות בתהליך מוגדרות היטב אך התגובות המתרחשות בשלבים מתקדמים יותר, כולל היווצרות המלנואידים, עדיין אינן מוגדרות וידועות.
מנגנון התגובה מורכב משלושה שלבים: שלב הדחיסה, שלב הפירוק ושלב הפילמור.
שלב ראשון – דחיסה.
מולקולה המכילה קבוצה אמינית (חומצות האמינו הנפוצות המשתתפות בתגובה הן ליזין וארגינין) עוברת דחיסה עם סוכר מחזר בעל קבוצה קרבונילית. כתוצאה מהדחיסה מתקבלים מולקולת מים ובסיס שיף (אימין) שאינו יציב. לצורך קבלת בסיס יציב יותר מתרחשת התארגנות של האלקטרונים, המכונה שחלוף אמדורי . אם הסוכר המחזר שהגיב בתחילת התגובה הוא קטוז (מכיל קבוצת קטון) אז ההתארגנות השקולה לשחלוף אמדורי היא התארגנות היינס. שלב זה מתרחש בטמפרטורה גבוהה, הוא הפיך ולא מתקבלים שינויים בצבע החומר המגיב.
שלב שני – פירוק.
בשלב זה מתרחשת דגרדציה (פירוק כימי) של תוצרי אמדורי, לקבלת תוצרים ריאקטיבים ביותר הנקראים רדוקטונים. הרדוקטונים משתתפים בתגובות רבות לקבלת תרכובות מגוונות, תרכובות נדיפות בעלות ארומות שונות. כאשר רדוקטונים מגיבים עם חומצת אמינו מתקבל אלדהיד, תגובה זו נקראת דגרדציית שטרקר.
שלב שלישי – פילמור.
שלב מתקדם של התגובה בו מתרחשות מגוון תגובות, איזומריזציות ודחיסות נוספות, חלקן מחזוריות, אשר בסופו של דבר מובילות להיווצרות פולימרים חנקניים חומים הידועים כמלנואידים.
גורמים המשפיעים על התגובה.
כמו כל תגובה כימית, תגובת מייאר נתונה לבקרה על ידי מספר רב של גורמים כגון: מבנה המולוקולת המגיבות, ריכוזן, טמפרטורה, לחץ, זמן התגובה, פעילות מים של המוצר, pH, ריכוז יוני מתכות, נוכחות אור ונוכחות מעכבים. באופן כללי, תגובת מייאר מזורזת בטמפרטורות גבוהות ובערכי pH גבוהים, כמו גם בנוכחות חלבונים העשירים בחנקנים, במיוחד בחלבונים העשירים בחומצת האמינו ליזין. הגורמים הללו אחראים על השינויים בארומה, בטעם ובמראה של המזון העובר את התהליך.
השפעות חיוביות ושליליות של תגובת מייאר על מזון.
תוצרי תגובת מייאר הם תרכובות פעילות מגוונות, העשויות להשפיע על איכות המזון ועל תכונותיו השונות, כגון טעם, צבע ומרקם. אחד מתוצרי התגובה המוכרים הוא פיראזין, שתורם בין היתר לטעמים של בשר בקר, שעורה קלויה, קקאו, קפה, בוטנים, פופקורן, צ'יפס מתפוחי אדמה ועוד. תוצרים נוספים שיכולים להיווצר במהלך התגובה הם נגזרות פוראן, בעלי ארומה מתוקה וקרמלית של לחם, ביסקוויטים, דבש ודגני בוקר. השינויים בצבעים של מזון שעבר את התגובה מיוחסים בעיקר למלנואידינים, והם אחראים לצבעים האופייניים של קפה, קקאו לחם ועוד.
לצד התרומות החיוביות של תגובת מייאר למזון, לתהליך זה גם מספר חסרונות, כגון: היווצרות קומפלקסים עם חלבונים הגורמת לקשיים בעיכולם בגוף וקבלת תכונות של אמולסיה. בנוסף, נמצא גם שהחומר אקרילאמיד, חומר אשר מעורר חשש רב לסכנה בריאותית, יכול להיווצר בתגובה זו. מצד אחד, תוצרי התגובה יוצרים מאפיינים תחושתיים חיוביים במזון, אך מהצד השני, הם עשויים להיות בעלי השפעות בריאותיות בלתי רצויות על בני אדם. בנוסף, תוצרי התגובה יכולים לגרום לשינויי צבע או טעם לא רצויים במזון, שעלולים להפחית את אטרקטיביות המוצר ולגרום לאובדן בערך התזונתי של המזון עקב הרס של חומצות אמינו חיוניות בכלל והרס של החומצה האמינית ליזין בפרט.
מאפיינים שליליים ייחודיים של תוצרי התגובה.
היווצרות אקרילאמיד.