אל משחקי הבכורה של אולימפיאדת הנכים באולימפיאדת הנכים רומא (1960) שלחה אוסטריה משלחת של 12 ספורטאים (7 גברים ו-5 נשים) שהצליחו להביא למדינה 30 מדליות פאראלימפיות, מהן 11 מדליות זהב. המשלחת האוסטרית סיימה במקום הרביעי בדירוג המדליות במשחקים, ההישג הגבוה ביותר של המשלחת עד היום.
הספורטאית הבולטת במשלחת האוסטרית למשחקים הייתה ברגר-ולדנברג שזכתה בשלוש מדליות זהב בתחרויות השחיה, שתי מדליות זהב בטניס שולחן, במשחקי הזוגות בקטגוריה B ו-C, מדליית כסף אחת בטניס שולחן בתחרות היחידים ושתי מדליות ארד בתחרויות אתלטיקה. גם הספורטאית שארף בלטה עם שתי מדליות זהב בתחרויות השחייה, ומדליית זהב בטניס שולחן, בה זכתה עם ברגר-ולדנברג בקטגוריה C, והוסיפה גם מדליית הכסף בטניס שולחן בתחרות היחידים.
באולימפיאדות הבאות לא הצליחה אוסטריה לשחזר את ההצלחה של המשלחת הראשונה. באולימפיאדת הנכים טורונטו (1976) הצליחה אוסטריה להגיע לשיא כל הזמנים שלה עם 50 מדליות, בהן שיא לאומי של 17 מדליות זהב פאראלימפיות.
הספורטאית הבולטת בתולדות המשלחת האוסטרית היא Kuhnel, R, המחזיקה בשיא האוסטרי עם שמונה מדליות זהב, מדליית כסף ושלוש מדליות ארד בתחרויות השחייה וטניס השולחן על פני שלוש האולימפיאדות הראשונות. עוד בלטו גולש הסקי האלפיני יוזף מאוסברגר שזכה בשש מדליות זהב ושתי מדליות כסף ורוזה שוויצר שזכתה בחמש מדליות זהב ושלוש מדליות כסף, בטניס שולחן ואתלטיקה.
שלמה משיח (רופא)
שלמה משיח (נולד ב-1937) הוא פרופסור מן המניין (אמריטוס) לגינקולוגיה, ממייסדי הפקולטה לרפואה של אוניברסיטת תל אביב, מנהל לשעבר של מחלקת נשים ויולדות בבית החולים שיבא, מייסד ומנהל לשעבר של היחידה להפריה חוץ-גופית בבית החולים אסותא ומן הראשונים שעסקו בהפריה חוץ גופנית במערכת הבריאות בישראל. השתתף גם בפיתוח טכנולוגיות לפרוסקופיה בגינקולגיה, היה שותף לפרסומם של כ-500 מאמרים מחקריים בכתבי עת מקצועיים, וקיבל עם צוותו פרסים בינלאומיים שונים. נחשב לאבי ההפריה החוץ-גופית (הפריית מבחנה) בישראל, שסלל את הדרך למאות אלפי נשים בישראל הסובלות מעקרות, להרות ולהביא ילדים לעולם.
ביוגרפיה.
משיח נולד בתל אביב למשפחת עולים מבולגריה, לאחר שאמו עברה טיפולי פוריות. הוריו היו נצר למשפחות של רופאים ומלומדים, אביו היה פקיד בנק ואמו עקרת בית. ההורים עודדו אותו בלימודיו ומימנו אותם.
משיח למד בבית הספר היסודי בלפור ובבית הספר למסחר "גאולה", לאחר שנדחתה בקשתו להתקבל לבית ספר תיכון עירוני. הוא למד רפואה והתמחה במיילדות וגינקולוגיה במחלקת נשים ויולדות בבית החולים שיבא.
קריירה מקצועית.
משיח נסע בשנת 1969 לברלין, להשתלמות בת שנתיים בפיזיולוגיה ופתולוגיה של ההריון התקין והמסובך, ולמד את עקרונות המעקב והטיפול בהריונות מסובכים ובמצוקה עוברית ועוד. עם שובו לישראל, החל ליישם את התורה, חרף הביקורת נגדה. במקביל פתח בשנת 1972 מרפאה פרטית שעוסקת עד היום במתן ייעוץ וטיפול בתחומי המיילדות, הגינקולוגיה והכירורגיה הגינקולוגית, בתחום האולטראסאונד ובעיקר בפוריות.
משיח קודם לתפקיד סגן מנהל מחלקת מיילדות וגינקולוגיה בבית-החולים שיבא, והחל לעסוק בפוריות. ניהל את "מרפאת הפרגונל" של בית החולים, טיפל באלפי נשים, והצליח להשיג הריונות רבים בנשים, שנחשבו לעקרות ללא מרפא.
כשמונה לתפקיד מנהל המחלקה, הקים בשנת 1981, יחד עם פרופסור יהושע דור, את יחידת ההפריה הראשונה בישראל, לפי הטכנולוגיה של הפריה חוץ-גופית, שפותחה על ידי חתן פרס נובל פרופ' רוברט אדוארדס הבריטי, שממנו הם למדו את הטכנולוגיה.
אחרי שקיבלו רישיון ממשרד הבריאות, בהליך שנמשך שנתיים, החלה המחלקה של משיח בניסיונות להשיג היריון חוץ-גופי הראשון, במקביל לניסיון דומה של בית החולים הדסה. בשנת 1982 עלה יפה הניסיון להפרות ביצית במבחנה, ובוצעו כל שלבי התהליך, כולל חלוקת התאים, והשתלה חוזרת של העובר ברחם האם. כך נוצר היריון חוץ גופי ראשון, שבסופו נולדה ילדת המבחנה הראשונה בישראל, והחמישית בעולם, רומי נוימרק, שמשמשת כיום כמגישת חדשות בערוץ 10. כעבור שנה נולד בהפריה חוץ גופית ילד זכר ראשון.לאחר פריצת דרך זו נחשבת ישראל בשנים האחרונות לשיאנית בטיפולי הפריה חוץ-גופית בהתאם לגודל האוכלוסייה.
משיח פרש מבית החולים שיבא בשנת 2002, והתמנה לעמוד בראש היחידה להפריה חוץ-גופית בבית-החולים "אסותא". היה ממייסדי הפקולטה לרפואה של אוניברסיטת תל אביב ומוותיקי המורים למיילדות וגינקולוגיה. היה ראש האיגוד הישראלי למיילדות וגינקולוגיה במשך שמונה שנים, ויושב ראש האגודה הישראלית לחקר הפוריות. שימש פרופסור מן המניין באוניברסיטת תל אביב ומופקד הקתדרה לחקר מומים מולדים, ולאחר פרישתו לגמלאות הפך לפרופסור אמריטוס.
חבר ויו"ר וועדות שונות.
לאורך הקריירה שלו היה משיח חבר בוועדות ומועצות שונות, ובהם יושב ראש הוועדה להענקת רישיונות ליחידות להפריה חוץ גופית ובקרת פעילותן של היחידות הקיימות, ועדות מייעצות של שרי בריאות, חבר המועצה הלאומית למיילדות, פוריות וגנטיקה וחבר המועצה הלאומית לדמוגרפיה.
מרחבי פעילותו.
נוסף על טיפולי פוריות, משיח מומחה גם בתחומים רבים אחרים, ובהם, הריונות בסיכון גבוה, ניתוחים גינקולוגיים ובפרט אנדוסקופים. הוא פיתח גם את הטכנולוגיה של לפרוסקופיה ניתוחית. משיח ושותפיו היו חלוצים בטיפול במקרים קשים של עקרות הגבר. היה הראשון שיישם בארץ את הטכניקה המהפכנית של שאיבת הזרע מהאשכים-TESA, TESE (במקרים של חוסר זרע מוחלט) והזרקת זירעונים בודדים ICSI לביציות, ובכך להשיג הפריה והריונות.
בשנים האחרונות מנהל משיח מערכת שמסייעת לנשים ישראליות שזקוקות לתרומת ביציות, לעבור את תהליך ההפריה באוקראינה, משום שעלות התהליך בישראל יקרה יותר, ויש גם קושי בהשגת תרומת ביציות בישראל. באוקראינה הישראלית מקבלת תרומת ביציות מתושבת מקומית, ואלה מופרות בזרעו של בן הזוג של הישראלית, שנשמר במבחנה. לאחר שמושגת הפריה, הביצית המופרית מושתלת בחזרה ברחמה של הישראלית וכך נוצר היריון.
משיח נמנה עם מנהלי בנק זרע פרטי, "סופרם", שהוקם בישראל בשנת 2011, ובו גם תרומות זרע של גברים מדנמרק ומספרד, עם שירות יקר: ליווי רפואי צמוד, מטפלת זוגית ובדיקות סקר גנטיות.
היה שותף למחקר ישראלי שמצא כי תרופות להגברת פריון הגבירו את הסיכון לחלות בסרטן הרחם ב-69%.
משיח קרא לעריכת קמפיין גדול באמצעי התקשורת, להגברת מודעות הציבור לעובדה הביולוגית, שמעבר לגיל 42–43 סיכוייה של אישה להרות קטנים מאוד. לכן משיח מציע לנשים לשקול להקפיא ביציות במקרים שהן עומדות לאבד את מאגר הביציות שלהן, בשל טיפולים רפואיים שונים, או בשל דחיית ההיריון לגיל מאוחר יחסית.
משיח מנהל את פורום פריון הגבר - בנק הזרע באתר דוקטורס, יחד עם פרופסור יעקב אשכנזי.
תינוקת המבחנה הראשונה בישראל.
ב-1982 היה שותף עם רופאים מ"שיבא", להבאתה לאוויר העולם של תינוקת המבחנה הראשונה בישראל, העיתונאית רומי נוימרק
פרסים והוקרה.
משיח זכה עם צוותו במספר רב של פרסים בינלאומיים יוקרתיים.
חיים אישיים.
משיח היה נשוי לעלית-ביאנקה, שהייתה אחות מוסמכת ואחראית חדר הלידה בבית החולים "שיבא", ממנה התאלמן ב-2021. משיח גר בתל אביב, ואב לשני בנים, רועי מנהל מחלקה גינקולוגית בבית החולים שיבא, וגיא - עורך דין.
dpkg היא התוכנה העומדת בבסיס מערכת ניהול החבילות של דביאן.
תפקיד dpkg הוא להתקין, להסיר, ולספק מידע, אודות חבילות תוכנה בפורמט deb.
dpkg הוא כלי בשכבה הבסיסית, ובו משתמשים ממשקים קדמיים כ- APT כדי לייבא חבילות תוכנה ממקורות מרוחקים וממכלולי תוכנה אחרים. כלים כמו-aptitude ו-synaptic מצויים יותר בשימוש מאשר dpkg בכוחות עצמו, משום שיש להם דרך טובה יותר להתמודד עם יחסי חבילות, וכן ממשק ידידותי יותר.
החבילה dpkg במערכת כוללת, מלבד הכלים הבסיסיים הנדרשים להתקנת החבילה, מספר תוכניות שירות נוספות הדרושות לתפקודו התקין בזמן הריצה של התוכנה, כולל את dpkg-statoverride ,dpkg-divert, וכן את update-alternatives, update-rc.d, וכן את install-info.
מועצה אזורית קישון
מועצה אזורית קישון היא מועצה אזורית לשעבר שאוחדה בשנת 1980 עם מועצה אזורית יזרעאל, והמועצה המאוחדת היא מועצה אזורית עמק יזרעאל.
היסטוריה.
יישובי אזור מערב עמק יזרעאל התאגדו יחד עם יישובי אזור מגידו (שנודע אז כאזור אפרים) בוועד גוש נהלל שבשיאו כלל 22 יישובים. עם ההתארגנות למועצות מקומיות הוחלט להקים שלוש מועצות אזוריות נפרדות, בין השאר משום שנהלל והיישובים הסמוכים אליו היו במחוז נצרת, בעוד בית שערים והיישובים הקרובים אליו היו במחוז חיפה. בעת הדיונים לגבי המסגרת המוניציפלית של יישובי גוש נהלל דובר על הקמת שלוש מועצות: מועצה אזורית מגידו, מועצה אזורית קישון ומועצה אזורית נהלל. עלתה גם ההצעה לצרף את יישובי אזור נהלל למועצת אזור יזרעאל, אולם הדבר לא יצא אז אל הפועל ובמקום זאת נוצר שיתוף פעולה בין מועצת נהלל ומועצת קישון. ישיבת פתיחה של המועצות התקיימה בדצמבר 1945.
בימי המנדט פעלו שתי מועצות נפרדות, שלכל אחת הייתה הנהלה נפרדת ומתוכן נבחרה הנהלה משותפת. בתחילת 1949 אוחדו המועצות למועצה אחת משותפת, שניהלה את שתי המועצות מכיוון שהן השתייכו למחוזות שונים ולא אוחדו באופן רשמי. משרדי המועצה הועברו בתחילת 1949 מבית שערים לנווה יער.
בשנת 1956 קבעה ועדת גבולות שהסוללים, ציפורי, מאבק (אלוני אבא) ובית לחם הגלילית יצורפו למועצת קישון וששכונת האלה תוצא מהמועצה ותוכלל במועצת קריית עמל.