ראשית שלטונו.
אסא עלה לשלטון בגיל צעיר. הוא לא המשיך בדרך אביו ולא לחם בפועל נגד ממלכת ישראל אלא רק שלח את ארם להילחם בישראל (: "בימיו שקטה הארץ עשר שנים").
לפי המסופר בדברי הימים אסא היה הראשון, שטיהר את הפולחן האלילי בימי מלכותו הראשונים:
המלחמה נגד מצרים.
ככל הנראה כבר בתחילת מלכותו רווחה הרגשה של מזימות מצריות כנגד הממלכה, שכן בתקופה זו נמשכה בניית ערי המצור ביהודה () יחד עם הגברת הציוד הצבאי לחיל הרגלי הכבד ("נושאי צינה ורומח") וגם נעשה חידוש במערך הצבאי, על ידי הקמת חיל רגלי מקרב בני בנימין, שנאמנותם לבית דוד הוכחה והיו קלעים מיומנים.
ההכנות הללו עזרו לאסא כאשר זרח הכושי עלה על יהודה עם רכב ויחידות נוביות ולוביות (; : "הלא הכושים והלובים היו לחיל לרב ולרכב ולפרשים להרבה מאוד").
"ויבן ערי מצודה ביהודה. כי שקטה הארץ ואין עמו מלחמה בשנים האלה כי הניח יי' לו. ויאמר ליהודה נבנה את הערים האלה ונסב חומה ומגדלים דלתים ובריחים... ויהי לאסא חיל נשא צנה ורמח מיהודה שלש מאות אלף. ומבנימין נשאי מגן ודרכי קשת מאתים ושמונים אלף כל אלה גבורי חיל. ויצא אליהם זרח הכושי בחיל אלף אלפים ומרכבות שלש מאות ויבא עד מרשה. ויצא אסא לפניו ויערכו מלחמה בגיא צפתה (תרגום השבעים גורס: "צפונה") למרשה... ויגף יי' את הכושים לפני אסא ולפני יהודה וינסו הכושים. וירדפם אסא והעם אשר עמו עד לגרר ויפל מכושים לאין להם מחיה כי נשברו לפני יי' ולפני מחנהו וישאו שלל הרבה מאד. ויכו את כל הערים סביבות גרר כי היה פחד יי' עליהם ויבזו את כל הערים כי בזה רבה הייתה בהם. וגם אהלי מקנה הכו וַיִּשְׁבּוּ צאן לרב וגמלים וַיָּשֻׁבוּ ירושלם".
ההתקפה המתוארת של מלחמת אסא והכושים הייתה כנראה בתקופת שלטונו של אוסורקון א' מלך מצרים, אולי כהמשך למסעו של אביו שישק שתקף את יהודה כמה שנים לפני כן - אם כי אין עדויות מצריות למסע מלחמה נוסף לארץ ישראל בתקופה זו. אסא בחר להתעמת עם צבא מצרי זה במעלה נחל לכיש (פתח הכניסה הטבעי להרי יהודה מדרום-מערב), באחד הגאיות הצרים והארוכים (הנמשכים בכיוון צפון-דרום), או זה שבין מרשה לבית גוברין, או זה שבין בית גוברין לתל גדידה, במקום בו הרכב המצרי מנוטרל והצבא המצרי לא יכול להתפרס והופך לשדרת מסע ארוכה וצרה שקל לפגוע בה על ידי קלעים וקשתים הממוקמים על הגבעות משני עברי הגיא.
היחסים עם ארם.
מלחמת האחים הארוכה בין ממלכות ישראל ויהודה, שבאה בעקבות הפילוג ונמשכה כל ימי בית ירבעם ובית בעשא (928 - 883), החלישה את שתי הממלכות מבחינה צבאית וגרמה בעקיפין להתעצמותה של דמשק. לאחר פילוג הממלכה, הגיעה ממלכת ישראל בצפון עד צפון הבשן, אולם במרוצת השנים הארמים החלו מספחים אט אט שטחים לממלכתם.
על היחסים בין יהודה לישראל בימי בית ירבעם בן נבט לא נמסר בפירוש, אך רמז לכך נמצא במ"א טו, יח-יט: "וייקח אסא את כל הכסף והזהב הנותרים באוצרות יי' ובית המלך וישלחם המלך אסא אל בן הדד בן טברמן בן חזיון מלך ארם הישב בדמשק לאמר. ברית ביני ובינך בין אבי לבין אביך, הנה שלחתי לך שחד כסף וזהב לך הפרה את בריתך את בעשא מלך ישראל".
מסתבר שכבר בימי רחבעם נקשרה ברית בין יהודה לבין דמשק. ברית זו הייתה, כנראה, מחויבת על רקע האינטרסים המסחריים המשותפים של שתי המדינות, ובמיוחד כל עוד המשיכה יהודה לשלוט על אדום, אך אין זה מן הנמנע שמניע נוסף של רחבעם בברית זו היה הרצון למנוע התארגנות חזית ארמית-ישראלית נגדו. מצד שני, מפסוקים אלו ניתן ללמוד כי גם לישראל הייתה ברית בעבר עם דמשק, לפחות בימי בעשא.
בשנה ה-38 לאסא, עלה למלוכה בישראל אחאב ושנה אחר כך חלה אסא ברגליו (כנראה במחלת השיגדון). אז החל ככל הנראה יהושפט בנו לכהן כעוצר המלוכה. לאחר 41 שנים של מלוכה מת אסא ובמקומו עלה בנו יהושפט למלוכה ביהודה.
בספר דברי הימים ב' מסופר שחנני הרואה הזהיר את אסא, שלא יכרות ברית עם מלך ארם. דבר זה הכעיס את המלך וזה העניש את חנני
אסא משליך את הנביא לבית המהפכת. לפי רש"י . יש הסוברים כי הנביא מילא תפקיד של דובר רצון העם ובהמרצתו.
התנהגותו של אסא אל חנני היא אחד הגורמים למחלתו. חנני בנאומו נוזף באסא על מעשיו. הוא טוען כי הוא נכשל במלחמתו. דבריו כוללים הסבר לשתי המלחמות וזאת לפי הכתוב :
מותו.
קבורתו של אסא מוזכרת ומפורטת בדברי הימים (): הניחו את גופתו בקבר, שכרה לעצמו לפני מותו בעיר דוד. שמו בקברו בשמים ו"זְנים מרֻקחים במרקחת מעשה" (יש משערים שתוספת הבשמים נדרשה עקב מחלתו), ואף שרפו לכבודו רכוש רב, "שרפה גדולה עד מאד", כמקובל או שמא שרפו את גופתו כפי שנהגו כלפי מלכים, כפי שעולה מפשטו של מקרא.
עימוד
עימוד הוא שם כללי לטכניקה, לתפיסה התכנונית ולעיצוב של מספר אלמנטים גרפיים וטקסטואליים על-גבי עמוד. ברוב המקרים, בהקשר של עיתון, מגזין, אתר אינטרנט או ספר.
מקובל לחשוב שעימוד נעשה עבור תוכן מודפס, אם כי גם בפלטפורמות דיגיטליות יש צורך בעימוד טכני של מיקום אובייקטים בשורת הקוד שמרכיבה את אתר האינטרנט.
עימוד מתייחס לגודל הכותרות, סוג וגודל הגופן, הטיפוגרפיה, אורך השורות ורוחב הטורים, חלוקת העמוד לטקסט ותמונה והיחסים ביניהם, הטמעת תרשימים ואינפוגרפיקה, שילוב מודעות ועוד.
בעידן המודרני העימוד נעשה לרוב בתכנות ייעודיות כדוגמת אינדיזיין (Indesign, של חברת אדובי מערכות), פבלישר (Publisher, של חברת מיקרוסופט) או בתוכנת "הוצאה לאור שולחנית" אחרת.
קיימות גם תכנות ייעודיות לעימוד ספרי קודש לפי התבנית המקובלת בהם, כגון תוכנת "תג", ותוכנת "משבצת".
פרנק דרייק
פרופסור פרנק דרייק (באנגלית: Frank Drake; נולד ב-28 במאי 1930) הוא אסטרונום ואסטרופיזיקאי אמריקאי.
דרייק נולד בשיקגו ב-1930. בשנת 1961 ארגן, יחד עם ג'. פטר פירמן, את הוועידה הראשונה של פרויקט סט"י (SETI) שהתקיימה במערב וירג'יניה. באותה התכנסות צנועה, בנוכחות שנים-עשר מדענים בלבד, הציע את הנוסחה ההסתברותית הנושאת את שמו, נוסחת דרייק. מטרת הנוסחה לקבוע את מספר הציוויליזציות בגלקסיית שביל החלב שמנסות ליצור עמנו תקשורת רדיו, ובכך להגיע לאומדן של הסיכוי ליצור קשר עם חיים מחוץ לכדור הארץ. בשנת 1972 עיצב עם קרל סייגן את דיסקית פיוניר, המסר הראשון שנשלח לתרבויות חוצניות תבוניות, וצורף לחלליות פיוניר 10 ו-11, שנשלחו אל מחוץ למערכת השמש.
דרייק הוא חבר באקדמיה הלאומית למדעים של ארצות הברית, ואף שימש כחבר בוועד המנהל של המועצה לפיזיקה ואסטרונומיה בשנים 1989 עד 1992. כמו כן, היה נשיא האגודה הפסיפית לאסטרונומיה. היה פרופסור לאסטרונומיה ואסטרופיזיקה באוניברסיטת קורנל בשנים 1964–1984 ומנהל מצפה הכוכבים של ארסיבו.
דרייק הוא פרופסור אמריטוס לאסטרונומיה ואסטרופיזיקה באוניברסיטת קליפורניה בסנטה קרוז, שם היה גם דיקן מדעי הטבע בשנים 1984–1988.
נוסחת דרייק
נוסחת דרייק המכונה גם "משוואת דרייק" היא נוסחה שפיתח האסטרונום האמריקאי פרנק דרייק בשנת 1960. באמצעותה ניסה לקבוע דרייק את מספר הציוויליזציות התאורטי בגלקסיית שביל החלב שיוכלו ליצור תקשורת רדיו עם האנושות, ובכך להגיע לאומדן של הסיכוי ליצור קשר עם חיים מחוץ לכדור הארץ באמצעות חישוב המכפלה של סדרת שברים כשיעור הכוכבים שחיים יכולים להתפתח בכוכבי הלכת שלהם.
הנוסחה היא:
כאשר:
על ידי הצבת פרמטרים לתוך הנוסחה, בהתייעצות עם מדענים שונים שכל אחד מומחה בתחומו (כימיה, ביולוגיה וכדומה), הגיע דרייק לערכים שונים עבור N. אלו נעו בין כמה ציוויליזציות בודדות ועד ל־50 מיליון.
אחד הפרמטרים שעודכן בעשור האחרון הוא formula_4 - אחוז הכוכבים שיש להם מערכת פלנטרית. עד שנת 2019 התגלו כ־3872 כוכבי לכת חוץ שמשיים בכ־1200 מערכות פלנטריות שונות.
ב-18 באפריל 2018 שוגר טלסקופ החלל TESS שהחליף את טלסקופ החלל קפלר, ושיפר רבות את יכולת וקצב זיהוי כוכבי לכת חיצוניים, ולמעשה לשפר את הסיכוי לגלות כוכבי לכת דמויי ארץ, עליהם תיתכן, אולי, ציוויליזציה תבונית.
גורמים חסרים במשוואה.
בספרם כדור הארץ הנדיר (Rare Earth), שהתפרסם בשנת 2000, מצביעים פיטר ווארד ודונלד בראונלי על שגיאה של דרייק. הספר מציג את "היפותזת כדור־הארץ הנדיר": חיים פשוטים (בקטריולוגיים) הם נפוצים מאוד ביקום; חיים מורכבים (בעלי־חיים רב תאיים, קל וחומר תבוניים) הם נדירים עד מאוד.
השגיאה, לפי היפותזת "כדור הארץ הנדיר", בחישוב של דרייק, ביסודו של דבר, הייתה בהנחה כי די לו לכוכב לכת שיהיה במרחק המתאים משמש הולמת כדי שיתפתחו עליו חיים מורכבים בסבירות גבוהה. למעשה, טוענים ווארד ובראונלי, עלינו לסקור כל אחת ואחת מהתכונות של כדור הארץ, ולהעריך מחדש את חשיבותה לקיום חיים.
בלז פסקל
בְּלֶז פסקל (בצרפתית: Blaise Pascal; 19 ביוני 1623 – 19 באוגוסט 1662) היה מתמטיקאי, פיזיקאי ופילוסוף צרפתי. איש מדע רב-תחומי, שפעולותיו חבקו תחומים רבים ומגוונים. כילד היה ילד פלא שחונך על ידי אביו, גובה מיסים בעיר רואן. עבודתו המוקדמת של פסקל הייתה במדעי הטבע. פסקל תרם גם להבנת התנהגותם של זורמים, והבהיר את מושגי היסוד של לחץ וריק באמצעות הכללת עבודתו של אוונג'ליסטה טוריצ'לי. פסקל גם כתב בהגנתה של השיטה המדעית.
ב-1642, בעודו נער, הוא החל בעבודה חלוצית על מכונות חישוב, ולאחר שלוש שנות מאמץ ו-50 דגמי אב, המציא את המחשב המכני.