בנובמבר 2020 יצא אלבום האולפן "BE", ממנו יצא הסינגל המצליח "Dynamite", אשר הגיע למקום הראשון במצעד "בילבורד", וכן הסינגלים "Telepathy" ו-"Life Goes On", שהצליחו אף הם.
ב-21 במאי 2021 הוציאו את הסינגל "Butter". עם 11.042 מיליון השמעות ראשונות במצעד העולמי של ספוטיפיי, השיר קבע שיא חדש בכל הזמנים להופעת הבכורה הגדולה ביותר בתולדות הפלטפורמה, וזכה לשיא גינס על ההישג.
ב-10 ביוני 2022 פרסמה הלהקה את הסינגל Yet to Come, כסינגל המוביל מתוך אלבום האוסף "Proof". ב-14 ביוני הודיעו חברי ההרכב על השעיית פעילותם כלהקה.
אמנותיות.
חברי BTS שותפים לכתיבה ומפיקים הרבה מהחומר שהם מוציאים, דבר שכלי התקשורת ייחסו להצלחתם. הסגנון המוזיקלי והתמדית של הלהקה בתחילת דרכה הושפעה בעיקר ממוזיקת היפ-הופ. מאוחר יותר הם הפנו את סגנון המוזיקה שלהם לרוק ואר אנד בי עם השירים "Danger" ו-"Boy in Luv". שירי הסולו של חברי הלהקה מתוך אלבומם "Wings", משלבים מגוון רחב של ז'אנרים – ניאו סול בשיר "Stigma" של וי, גוספל בשיר "Mama" של ג'יי-הופ, ופסנתר-ראפ בשיר "First Love" של שוגה.
במהלך ריאיון עם מגזין Cuvism, התייחסו בריאיון לפירוש שם הלהקה – ילדים חסיני כדורים. הלהקה אמרה כי הכוונה היא "כדי לחסום את הכדורים של העולם", המשקף את רצונה של הקבוצה לכתוב מוזיקה על הדיכוי של החברה, כמו גם מילים שהנוער יכול להתחבר אליהן. חבר הלהקה ג'יי-הופ אמר: "אני חושב שאנחנו מקבלים הרבה [השראה] מחיי היומיום שלנו. יש המון דברים שאנחנו יכולים לכתוב עליהם אפילו כאן, ואנחנו מקבלים המון השראה בזמן שאנחנו הולכים לחדר האימונים ובזמן שאנחנו אוכלים. אנחנו נוטים לכתוב על דברים קטנים. יש לנו שיר שנקרא "Like" והשיר עוסק במישהו שבודק את חשבון ה-SNS (מדיה חברתית קוריאנית) של החברה שלו לשעבר ומעמיד פנים שהוא בסדר עם הפרידה באמצעות לחצן הלייק. כמו השיר הזה, אנחנו כותבים שירים על דברים קטנים". חברי הלהקה לוקחים חלק גדול בהפקת המוזיקה שלהם, כשכל אחד מהם משתתף בהלחנה ובכתיבת המילים של השירים.
פילנתרופיה.
BTS מעורבים במגוון רחב של אירועי צדקה. ב-2015, הם תרמו שבעה טון (7,187 ק"ג) של אורז לצדקה בטקס חנוכת הרחוב K-Star באחת משכונות סיאול.
בינואר 2017, נחשף כי BTS וביג היט אנטרטיינמנט תרמו KR₩100,000,000 (כ-320,000 ש"ח) לארגון שקשור למשפחות שנפגעו באסון טביעת המעבורת MV Sewol. כל חבר להקה תרם KR₩10,000,000 וביג היט תרמו KR₩30,000,000 נוספים. התרומה הייתה אמורה להיעשות בחשאי ולא להיחשף לציבור. מאוחר יותר באותה השנה, השיקה הלהקה באופן רשמי את הקמפיין שלהם Love Myself, בשותפות עם הוועדה הקוריאנית למען יוניסף.
ביוני 2020, תרמו חברי הלהקה כמיליון דולר לתנועת Black Lives Matter. לאחר מכן תרמו גם מעריצי הלהקה כמיליון דולר.
אמונת המתנקש (סרט)
אמונת המתנקש (באנגלית: Assassin's Creed) הוא סרט פעולה שיצא לאקרנים ב-21 בדצמבר 2016. הסרט מבוסס על סדרת המשחקים המצליחה באותו שם. במאי הסרט הוא ג'סטין קורזל ומככב בו מייקל פסבנדר.
נכון ליולי 2019, הסרט הרוויח 240,942,515 דולר מול תקציב של 125 מיליון דולר.
עלילה.
קלום לינץ' (מייקל פסבנדר) מגלה שהוא כלוא במוסד סגור לאחר שכביכול הוצא להורג על מעשה רצח שביצע, קלום מגלה כי אחד מאבות אבותיו אגילאר היה מתנקש והאדם האחרון שבא במגע עם תפוח העדן, על פי האגדה בתפוח אמורה להיות התרופה לאלימות. לאורך הסרט קלום מתחבר יותר ויותר לאגילאר עד שפורץ מרד אסירים הוא ועוד 3 מחבריו בורחים על מנת להשיג בחזרה את תפוח העדן.
הפקה.
סרט לייב-אקשן המבוסס על סדרת המשחקים מתוכנן לצאת בשנת 2016 בהפקה משותפת עם חברת יוביסופט שתכננה להפיקו כבר באוקטובר 2011 ועלילתו תוכננה לתקופת האינקוויזציה הספרדית. יחד עם אולפני סוני יוביסופט החלה במגעים מתקדמים להפקת הסרט וביולי 2012 הוכרז מייקל פסבנדר ככוכב הסרט והוא שותף בהפקה כמפיק. באוקטובר 2012 סוני פרשה מההפקה ובמקומה נכנסו אולפני פוקס המאה ה-20 ו-New Regency. בינואר 2013 נשכר מייקל לסלי כתסריטאי יחד עם סקוט פרנק, אדם קופר, וביל קולייג'. בסוף אפריל 2014 נשכר ג'סטין קורזל לתפקיד במאי הסרט. באוגוסט 2015 נודע כי מייקל פסבנדר יגלם את קלום לינץ', צאצאו של המתנקש, אגילאר, שהוא מתנקש מתקופת המאה ה-15.
צילומים.
צילומי הסרט החלו בלונדון ב-31 באוגוסט 2015 ונמשכו עד 16 בינואר 2016 וכללו אתרי צילום במלטה ובספרד.
פקארי ענק
פקארי ענק (שם מדעי: "Pecari maximus") הוא מין חדש של פקארי, דמוי חזיר אמריקאי, החי באמריקה הדרומית. הוא התגלה בטבע בברזיל בשנת 2007, וידוע עליו מעט מאוד. הוא שייך לסוג פקארי וקרוב משפחתו של המין פקארי מגוון (הנקרא גם פקארי הצווארון). הוא נפוץ במרבית אמריקה המרכזית והדרומית.
טווח המחיה שלו נע באזור יער האמזונאס, באזור הנהרות טפז'וס ומדיירה, בפארק הלאומי מאדידי וכן בצפון בוליביה. הוא חי בזוגות או בלהקות קטנות, בניגוד לשאר הפקאריים.
אורכו הממוצע 37–120 ס"מ ומשקלו 40–50 ק"ג. יש לו רגליים גדולות וארוכות, אך פרוותו קצרה יותר וצבעה חיוור ובהיר יותר מקרובו. תכונותיו האחרות דומות לאלו של פקארי הצווארון.
לא ידוע מה מצב השימור שלו בטבע, אך מעריכים שהציד והפגיעה בבתי הגידול משפיעים עליו.
רוזובסקי
רוזובסקי הוא שם משפחה.
סאן (פולין)
אנדה (פירושונים)
בילסק
הצהרת פוטסדאם
קוגנרציה
קוֹגֶנֶרַצְיָה, שילוב כוח וחום או ייצור משולב של חשמל וחום הוא שימוש במנוע חום או בתחנת כוח כדי לייצר חשמל וחום שימושי בו-זמנית.
טְרִיגֶנֶרַצְיָה, שילוב כוח, חום וקור או ייצור משולב של חשמל, חום וקור מתייחס לייצור בו-זמני של חשמל יחד עם חום וקור שימושיים ממנוע חום או תחנת כוח.
הסבר כללי.
תחנות כוח מבוססות חום (כולל אלו המשתמשות באנרגיה גרעינית, או שורפות פחם או גז טבעי), ובאופן כללי מנועי חום, לא הופכים את כל אנרגיית החום שנוצרת בהם לחשמל. בדרך כלל, למעלה ממחצית מאנרגיית החום אובדת בתהליך ולא מנוצלת. על ידי "לכידת" אותו חום עודף שנפלט בתהליך וניצולו, משיגה תחנת כוח הפועלת על קוגנרציה אנרגיה שבדרך כלל מבוזבזת על ידי תחנת כוח מסורתית, מה שמאפשר לה להגיע ליעילות גבוהה יותר, שיכולה להגיע עד ל-80% (לעומת פחות מ-50% במסורתית). פירוש הדבר הוא שנדרשת כמות קטנה יותר של דלק על מנת לייצר אותה כמות של חשמל.
תחנות הכוח מבוססות חום מסורתיות פולטות חום בתהליך ייצור החשמל, באמצעות מגדלי קירור, גזי פליטה, או אמצעים אחרים. לעומת זאת, תחנות כוח הפועלות על שילוב כוח וחום לוכדות את כל החום או חלק ממנו למטרות חימום, ומשתמשות בו בסמוך למתקן או במקומות מרוחקים יותר על ידי חימום מים והעברתם בצינורות.
אספקת החום בטמפרטורה גבוהה מפעילה בתחילה גנרטור המופעל על ידי טורבינת גז או קיטור, ובשארית החום בטמפרטורה נמוכה שנותרת נעשה שימוש לחימום מים או מרחב כפי שהוסבר לעיל. בקנה מידה קטן יותר (בדרך כלל מתחת 1 מגה ואט) ניתן להשתמש במנוע גז או מנוע דיזל.
טריגנרציה.
טריגנרציה שונה מקוגנרציה בכך ששארית החום משמשת הן לחימום והן לקירור, בדרך כלל תוך שימוש בטכנולוגיית ספיגה. מערכות טריגנרציה יכולות להשיג יעילות כוללת גבוהה מזו של מערכות קוגנרציה או תחנות כוח מסורתיות. בארצות הברית, היישום של טריגנרציה בבניינים נקרא BCHP (Building Cooling, Heating and Power). החימום והקירור יכולים לפעול במקביל או לסירוגין בהתאם לצורך ולמבנה המערכת.
יעילות תרמית.
היעילות התאורטית של כל מנוע חום לא יכולה לעבור את הגבול העליון של מנוע קרנו. כשהדלק בו נעשה שימוש הוא גז טבעי, בדרך כלל נעשה שימוש בטורבינת גז הפועלת על פי מעגל ברייטון. האנרגיה המכנית של הטורבינות מניעה גנרטור חשמלי, ובחום שנוצר בטורבינה נעשה שימוש לצורך חימום או קירור או לצורך תהליכי ייצור.
היעילות התרמית של מערכת הטריגנרציה מוגדרת על ידי:
כאשר:
דוגמה לחלוקת אנרגיית החום המושקעת במערכת טריגנרציה:
בדוגמה זו, היעילות התרמית תהיה:
תחנות כוח מסורתיות המבוססות על פחם או על אנרגיה גרעינית הן לרוב בעלות יעילות תרמית של 33% בקירוב, כלומר 67% מאנרגיית החום אותה הן מייצרות לא מנוצלת.
היסטוריה.
קוגנרציה הייתה נפוצה בחלק מהמתקנים הראשונים של ייצור חשמל. בעידן שלפני תחנות הכוח המרכזיות, מפעלים המייצרים חשמל עבור עצמם השתמשו בשארית החום לצורך חימום הנדרש בתהליך הייצור. בנייני משרדים ודירות גדולים, וכן מלונות וחנויות שייצרו חשמל בכוחות עצמם השתמשו גם כן בשארית החום לצורכי חימום.
כיום, עקב ההכרה ביעילות, בחיסכון וכן בזיהום המופחת הנובע מהשיטה, ממשלות ברחבי העולם מעודדות את השימוש בקוגנרציה גם בתחנות כוח גדולות.
אירופה.
האיחוד האירופי הוציא בשנת 2004 הנחיות (EC\8\2004) לכלל חבריו שמטרתן קידום השימוש בקוגנרציה. יישום ההנחיות היה עד שנת 2006, כשבעבור חלק מהמדינות ניתנה הארכה עד שנת 2007.
נכון לשנת 2011, 11% מהחשמל באיחוד האירופי מיוצר על ידי קוגנרציה. דנמרק, הולנד ופינלנד הן בין הכלכלות העושות את השימוש הנרחב ביותר בקוגנרציה. בשנת 2012 81.8% מהחשמל בפינלנד יוצר בתחנות כוח המשתמשות בקוגנרציה.
במדינות רבות באירופה, בהן צרפת, גרמניה ועוד, נעשים מאמצים להגביר את השימוש בקוגנרציה, ואף נקבעים בחקיקה יעדים להיקף השימוש העתידי בקוגנרציה. בגרמניה למשל, נקבע יעד לפיו עד שנת 2020 על 25% מהחשמל המיוצר במדינה להיות מקוגנרציה.
ארצות הברית.