משרד האוצר מילא תפקיד מרכזי בצמיחה הכלכלית של יפן בתקופה שלאחר מלחמת העולם השנייה. המשרד נקט בגישת "צמיחה תחילה", לפיה חלה הגבלה על הוצאות הממשלה ומרבית המשאבים הופנו לצבירת הון. כך ניתן היה לשמור על מיסים נמוכים ולצמצם את הגירעון בתקציב המדינה, ותוך כך היה מספיק הון להשקעות פרטיות.
תקציב המדינה.
המדיניות הפיסקלית של יפן מתבססת על התקציב הלאומי, כפי שנקבע על ידי משרד האוצר. לשכת התקציב במשרד מכינה תקציב לשנת הכספים בהתאם לדרישות משרדי הממשלה השונים, ולשכת המס אחראית לחישוב ההכנסות.
מדי שנה מגיש משרד האוצר לדיאט שלושה סוגי תקציבים: התקציב הכללי כולל את מרבית ההוצאות השוטפות הממשלה. התקציבים המיוחדים, המונים כארבעים, כוללים תוכניות ממשלתיות מיוחדות או מוסדות שחשוב להכלילם, למשל יזמות ציבורית, קרנות פנסיה ופרויקטים ציבוריים. הסוג האחרון כולל סוכנויות הקשורות לממשלה, כגון מוסדות בנקאות ושירותים ציבוריים. ההשקעות הממשלתיות בתשתית ובהלוואות למגזר הציבורי והפרטי עומדות על כ-15% מהתל"ג. מיסים מהווים 46.8% מהכנסות המדינה
לאחר התפוצצות הבועה הכלכלית בראשית שנות ה-90 עמדה המדיניות המוניטרית של יפן בפני רפורמה. מכיוון שיפנים רבים הפקידו את חסכונותיהם בבנק הדואר, שהיה בבעלות המדינה, קרא ראש ממשלת יפן דאז, ג'וניצ'ירו קואיזומי, ב-1995 להפרטת הבנק, מכיוון שטען שהחסכונות יסייעו לחיזוק מגזר הבנקאות הפרטי.
תהליך קביעת התקציב.
לשכת התקציב במשרד האוצר עומד בלב תהליך קביעת התקציב, ומכיוון שכך הוא מהווה מוקד תשומת לב לקבוצות אינטרסים ולמשרדי ממשלה אחרים, המתחרים על משאבים. תהליך קביעת התקציב מתחיל לרוב מעט לאחר תחילת השנה הכספית, המתחילה ב-1 באפריל. משרדי הממשלה וגורמים אחרים מכינים רשימת דרישות תקציב, ולקראת הסתיו בוחנים אותם אנשי לשכת התקציב, בעוד שבכירי משרד האוצר משרטטים את קווי המתאר הכלליים של התקציב. בחורף מפרסם המשרד את טיוטת התקציב, ולאחריו פונים חברי דיאט ומשרדי ממשלה אליו בבקשה לשינוי ההקצאות. לקראת סוף החורף, ולאחר התייעצות בקרב הקואליציה, עובר התקציב את אישור הדיאט.
קבוצת גולף א.ק.
קבוצת גולף א.ק. בע"מ, או Golf&amp;Group, היא חברה ציבורית ישראלית שמניותיה נסחרות בבורסה לניירות ערך בתל אביב משנת 2006 ועוסקת בעיצוב, שיווק ומכירה קמעונאית בתחומי ההלבשה והמוצרים לבית. נכון למרץ 2019 מפעילה החברה 326 חנויות ברחבי ישראל.
היסטוריה.
החברה החלה לפעול ב-1987, לאחר שחברת כיתן (שהייתה אז יצרן אריגים וטקסטיל ובבעלותה היו מספר מפעלים שהעסיקו אלפי עובדים) חלק מנכסי חברת "אתא" שפשטה את הרגל, בהם את רשת חנויות "טתה" וזיכיון הייצור והשיווק בישראל של המותג "ליווייס" של חברת לוי שטראוס ושות'. על בסיס רשת חנויות "טתה" הוקמה רשת חנויות האופנה לגברים ונשים "גולף". החנות הראשונה נפתחה באוקטובר 1987, וגדלה תוך שנה וחצי לרשת בת 13 חנויות. שבמקביל נסגרו החנויות המקוריות שהפעילה רשת "טתה", שהיו קטנות יחסית ומוקמו בחזית המסחרית של רחובות במרכזי הערים. פעילות המותג "ליווייס" אוגדה בחברת בת בשם "טנגו" שכלל מפעל ייצור בכפר ירכא ורשת חנויות בישראל. "טנגו" הייתה גם בעלת רישיון לייצור ושיווק "ליווייס" באירופה.
בשנת 1998 מוזגה פעילות החברה האחות "פולגת" לתוך החברה. באותה שנה גם נרכשה רשת "אינטימה", והחברה קיבלה זיכיון לשיווק מוצרי המותג האיטלקי "בנטון" בישראל. החברה תכננה לפתוח 10 חנויות "בנטון", אך לבסוף ויתרה על הזיכיון.
בהמשך הרשת התרחבה לתחומי פעילות נוספים והתארגנה מחדש תחת חברת החזקות שנקראה תחילה "גולף-כיתן", שהיא בבעלות חברת האם כלל תעשיות, והונפקה בבורסת תל אביב בשנת 2000. במסגרת זו הוקמה גם רשת חנויות "כיתן" לשיווק מוצרי מפעלי החברה, בעיקר מצעים. בינואר 2002 מותגה רשת "כיתן" מחדש תחת השם "רשת גולף אנד קו.". שהחלה לשווק גם מוצרי טקסטיל לבית, כלי מטבח ושולחן, ריהוט, כלי אמבט ומוצרים נוספים לבית. שש שנים אחר כך, ב-2008, החליטה החברה האחות "כיתן תעשיות" להקים שוב רשת חנויות תחת המותג "כיתן" לשיווק מוצריה.
בשנת 2014 רכשה "קבוצת גולף א.ק." את החברה האחות "כיתן תעשיות", תמורת 11 מיליון שקל לאחר שזו סגרה את כל פעילות הייצור שלה, וכל המוצרים של רשת החנויות שלה החלו להיות מיובאים מקבלני משנה ברחבי העולם. מאז רשת "כיתן" פועלת שוב תחת "קבוצת גולף א.ק.".
בינואר 2015, רכשה את אתר האופנה הישראלי "עדיקה" תמורת 40 מיליון.
בעלי עניין.
החברה נשלטת על ידי כלל תעשיות המחזיקה כ-62% ממניותיה, הנשלטת על ידי לאונרד בלווטניק, החל מיולי 2012. יו"ר החברה הוא אהרון מידן ומנכ"ל החברה הוא אייל גרינברג.
ננורובוטיקה
ננורובוטיקה (באנגלית: Nanorobotics) הוא תחום טכנולוגי מתפתח העוסק ביצירת מכונות, או ביישומים מתקדמים רובוטים, שגודל מרכיביהם מספר ננומטרים ( מטרים). ננורובוטיקה שייכת להנדסת ננוטכנולוגיה, בתחום של עיצוב ובניית ננו-רובוטים, עם מכונות באורך של 0.1-10 מיקרומטר שבנויות מרכיבים ננומטריים או מולקולריים.
הגדרה נוספת לננו-רובוט היא רובוט המאפשר דיוק אינטראקציות עם עצמים בקנה מידה ננומטרי, או יכול לתמרן עם רזולוציה ננומטרית. מכשירים אלה מיועדים לבצע סריקות ובדיקות מיקרוסקופיות, ואינם בהכרח בסדר גודל ננומטרי, כמו מכונה מולקולרית. על פי הגדרה זו, מנגנון גדול כמו מיקרוסקופ כוח אטומי יכול להיחשב מכשיר ננורובוטי, כיוון שהוא מסוגל לבצע פעולות ננומטריות. לכן מיקרו-רובוטים המסוגלים להעביר נתונים מדויקים בסקלות ננומטריות, יכולים להחשב גם כן לננו-רובוטים.
נכון לשנת 2012 כמה מכונות מולקולריות נבדקו ומנוצלות ליישומים שונים, אם כי מרבית המכונות מצויות בשלב המחקר והפיתוח. דוגמה לכך היא חיישן בעל מתג שרוחבו כ-1.5 ננומטר, המסוגל לספור מולקולות ספציפיות מדגמים כימיים. פיתוח מתקדם שלו יהיה חיישן המסוגל למפות DNA שלם של אדם בתוך שעות ספורות.
מכונות ננומטריות עתידיות רבות נועדות לשימוש בתחום הטכנולוגיה הרפואית, במטרה לזהות ולהשמיד תאים סרטניים. יישום פוטנציאלי נוסף הוא איתור של כימיקלים רעילים, ומדידת הריכוז שלהם בסביבה.
גישות.
צ'יפים ביולוגיים.
השימוש במשותף בין ננו-אלקטרוניקה, פוטוליתוגרפיה וביו-חומרים חדשים מאפשר גישה חדשה ליצירת ננורובוטים לצרכים שימושיים ברפואה, כמו יצירת מיכשור לניתוחים, איבחון ומשלוח של תרופות. שיטה זו של ייצור בתחום הננו-טכנולוגיה נמצאת בשימוש בתעשיות האלקטרוניקה. חלק מהננורובוטים ישתלבו כמכשירים ננואלקטרוניים שיאפשרו הפעלה מרוחקת ואופציות חדשות בתעשיית הרפואה.
נו-בוטים.
נו-בוטים הם 'רובוטי חומצות גרעין', שהם מכונות אורגניות מולקולריות בגודל ננומטרי.
מבנה הדנ"א מסוגל לאפשר אמצעים ליצירת מכשור ננומכני דו-ממדי ותלת-ממדי.
מכשירים המבוססים על דנ"א יכולים לפעול על ידי שימוש במולקולות קטנות, על ידי חלבונים ומולקולות דנ"א אחרות.
המחזור הביולוגי מבוסס על חומרי דנ"א שהונדסו (תוכננו) כמו מכונות מולקולריות כדי לאפשר משלוח תרופות לבעיות ממוקדות בגוף.
מערכות אלו יעבדו צמוד לביו-חומרים המיועדים למערכת העברת תרופות, מערכת כזו שלא תאפשר דיוק בתוך vivo כמו אבטיפוסים מהונדסים.
אספת הננו 2000.
אספת הננו 2000 היא שיתוף פעולה בתחום הננוטכנולוגיה, שיזמו רוברט פרייטאס וראלף מרקל בשנת 2000, בשיתוף עם עשרים ושלושה חוקרים מעשרה ארגונים וארבע מדינות שונות, שיתוף פעולה זה, מתמקד ביצירתה של תוכנית מחקר יישומית שתשים דגש על שליטת המיקום הספציפי של היהלומים בסינתזה המכנית, ומפעל ננומטרי היוצר מבנים דמויי יהלום בעל יכולות ליצור ננורובוטים רפואיים שמורכבים מחומרים דמויי יהלום (דמוי יהלום - הכוונה לחומר בעל קשרים קוולנטים סבוכים כמו של היהלום).
מבוססי חיידקים.
גישה זו מציעה שימוש במיקרואורגניזים ביולוגים כמו החיידק Escherichia coli. כך שהמודל משתמש בשוטון כדי לנוע ובדרך כלל משתמשים בשדות אלקטרומגנטיים כדי לשלוט בתנועה שלו.
טכנולוגיה פתוחה.
מסמך המציע גישות התפתחותיות בנושא הננוטכנולוגיה בשימוש "טכנולוגיה פתוחה" הוצג לעצרת הכללית של האומות המאוחדות.
לפי מסמך זה, כמו ש"מקור פתוח" האיץ בשנים האחרונות את התפתחות של מערכות מחשב כך גם גישה דומה יכולה לתרום להתפתחות הננורובוטיקה. השימוש בננוביוטכנולוגיה צריך להיות מורשת לדורות הבאים ולהתפתח כטכנולוגיה פתוחה המבוססת שימוש אתי למטרות שוכנות שלום. "טכנולוגיה פתוחה" מוגדרת להיות אחד מהיסודות העיקרים להשגת מטרה זו.
יישומים אפשריים.
ננו-תרופות.
יש הרבה פוטנציאל בשימוש הננורובוטיקה ברפואה, שכולל אבחון מוקדם של מחלות, התמקדות שליחת תרופות לתאים סרטנים, שימוש במיכשור ביומכני לניתוחים, ניטור פרמקוקינטיקה על סוכרת וביטוח רפואי.
בתוכניות שכאלו, הצפי של ננוטכנולוגיה רפואית עתיד להראות כך שיוזרקו ננורובוטים לתוך גוף חולה, ואלו יפעלו ברמה התאית. הננורובוטים בשימוש בתחום הרפואי לא יהיה בהם את היכולת לשכפל את עצמם משום שזה היה מעלה את המורכבות של המכשיר, מפחית את המהימנות, ומפריע בהשגת המטרה הרפואית.
ננוטכנולוגיה מספקת מגוון רחב של טכנולוגיות חדשות לפיתוח פתרונות מותאמים אישית ליעילות אספקת מוצרים פרמצבטיים.