צילומי הסרט החלו בפברואר 2022. צילומי הסרט עתידים לכלול שישה קטעי קרב מרכזיים, בניגוד לסרטים אחרים על קורותיו של נפוליאון, שכללו רק קרב אחד. צילומי הסרט התקיימו באוקספורדשייר, ובמרץ 2022, עברו ללינקולן, אנגליה. במאי 2022, צילומי הסרט עתידים להתקיים במלטה למשך שלושה שבועות. במבצר ריקאסולי שבקלקרה, מלטה, עתידים להתקיים צילומי המצור על טולון, שאירע בשנת 1793 ושם זכה נפוליאון בניצחונו הראשון.
הפצה.
הסרט עתיד לעלות לשירות הזרמת המדיה של אפל, "אפל TV פלוס", במהלך שנת 2023.
ביקורת.
ליהוקה של קומר.
במרץ 2021, עם היוודע החלטתו של רידלי סקוט ללהק את השחקנית ג'ודי קומר לגילום דמותה של ז'וזפין דה בוארנה, גולשים צרפתיים רבים ביקרו את ההחלטה ללהק את קומר לתפקיד, וזאת על רקע היותה צעירה ב-19 שנים מחואקין פיניקס, שמגלם את דמותו של נפוליאון. משתמשים רבים ציינו כי הפרש גילאים זה אינו מבוסס מבחינה היסטורית, שכן להפך, ז'וזפין דה בוארנה הייתה מבוגרת בשש שנים מנפוליאון בונפרטה.
המגזין "Télérama" הצרפתי ציין, כי "ההחלטה לבחור ברידלי סקוט לביים את הסרט תמוהה, מכיוון שנפוליאון בונפרטה וז'וזפין דה בוארנה, שהופיעו יחד לא אחת בטלוויזיה ובקולנוע, גולמו לרוב על ידי שחקנים בני אותו גיל".
עם זאת, אתר היומון הצרפתי "לה פיגארו" ציין, כי ניתן לעקוף את בעיית הפרשי הגילאים בין השחקנים באמצעות טכנולוגיות דה-אייג'ינג חדישות המאפשרות להצעיר את מראה השחקנים או לחלופין, להזקין אותם, באופן דיגיטלי.
רונן יצחק
רונן יצחק הוא פרופסור להיסטוריה של המזרח התיכון. הוא יסד את החטיבה ללימודי המזרח התיכון במכללה האקדמית גליל מערבי ועומד בראשה מאז שנת 2010. תחום התמחותו הוא ירדן, מודיעין וטרור.
חייו ופועלו.
את כל לימודיו האקדמיים עשה רונן יצחק באוניברסיטת בר-אילן. הוא בוגר תואר ראשון בהצטיינות בשפה וספרות ערבית והמשיך למסלול ישיר לדוקטורט במחלקה ללימודי המזרח התיכון. עבודת הדוקטורט שלו בהנחיית פרופ' אליעזר טאובר עסקה בלגיון הערבי במלחמת 1948.
רונן יצחק מכהן כחבר באגודות מקצועיות רבות בישראל ומחוצה לה ומשמש כחבר הוועד המנהל של האגודה הישראלית ללימודי המזרח התיכון והאסלאם (אילמ"א). בשנים 2012–2015 הוא שימש כעורך-שותף של כתב העת הוותיק ללימודי המזרח התיכון והאסלאם "המזרח החדש".
בשנת 2021 הוא ערך גיליון מיוחד של כתב העת Middle Eastern Studies בנושא 25 שנים להסכם השלום בין ישראל לירדן.
רונן יצחק משמש גם כפרשן לענייני המזרח התיכון באמצעי התקשורת ובעיתונות הכתובה ודעותיו מתפרסמות גם בירדן.
מחקריו.
רונן יצחק עוסק בשלושה תחומי מחקר עיקריים: היסטוריה צבאית-פוליטית של ירדן, מודיעין וטרור ויחסי ישראל-ירדן. הוא חקר את הקמת הלגיון הערבי ופעילותו במהלך מלחמת 1948 (מלחמת העצמאות), פעילותם של הקצינים הערבים והשפעת בריטניה על התפתחותו הצבאית של הלגיון הערבי בכלל והמודיעין הצבאי בפרט. כמו כן, הוא עסק בהתפתחות הקשרים בין ישראל לירדן מאז ראשית המאה ה-20. הוא דן באינטרסים ובאופי הקשרים בין שתי המדינות לפני הסכם השלום באוקטובר 1994 ובעקבותיו.
היסטוריה צבאית-פוליטית של ירדן.
לטענת רונן יצחק מספר גורמים הביאו לשרידות השלטון ההאשמי בירדן. בעיקרה זו המדיניות הפרגמטית שהתעצבה עוד מימי המלך עבדאללה בירדן עם ראשית שלטונו ב-1921. אף שהמלך עבדאללה שאף להשתלט על כל ארץ ישראל במהלך מלחמת 1948 (מלחמת העצמאות) הוא הבין שבהיעדר יכולת צבאית וללא גיבוי פוליטי מבריטניה, עליו להתפשר ולהסתפק בשטחי הגדה המערבית.מדיניות של פשרנות, גמישות ופרגמטיות אפיינו את השלטון ההאשמי לאורך שנות קיומו ובאו לידי ביטוי גם במלחמת ששת הימים ובמלחמת יום הכיפורים. מצד אחד ניהול מגעים חשאיים עם ישראל ושמירה על שיתוף פעולה אתה, אך מצד שני הפגנת סולידריות עם העולם הערבי גם במחיר הפסד או תבוסה במלחמה.
גורם נוסף הקשור לשרידות השלטון הוא הלגיטימציה שהשלטון ההאשמי זוכה לה במשך השנים בקרב העם הירדני. מחקריו של רונן יצחק הוכיחו כי מעבר לסיוע החיצוני (הצבאי והכלכלי) שמקבל השלטון הירדני ממדינות המערב והמפרץ ומסייע לשרידותו לאורך השנים, הרי גם הלגיטימציה שזוכה לו השלטון ההאשמי בתוך ירדן הוא גורם מכריע לשרידותו. לגיטימציה זו מוענקת לשלטון ההאשמי לא רק בגלל ייחוסי הדתי של המלך ההאשמי מצאצאי הנביא מוחמד, אלא גם בגלל אופי השלטון ההאשמי שנתפס בעיני רבים כמתון וליבראלי הרבה יותר ממדינות ערביות אחרות.
אחד הקצינים הפוליטיים הוא הקצין הירדני הקולונל עבדאללה א-תל מפקד ירושלים במלחמת 1948 לו הקדיש רונן יצחק את אחד מספריו. לטענתו, עבדאללה אל-תל נחשב לאחד המצביאים הגדולים ביותר במזרח התיכון המודרני. אף על פי שהתנגד לשלטון ההאשמי ואף היה מעורב ברצח המלך עבדאללה הראשון ביולי 1951, הוא הסתכסך גם עם נשיא מצרים גמאל עבד אל-נאצר על רקע פעילותו של אל-תל במלחמת 1948. אל-תל היה גיבור מלחמת 1948, הדמות הערבית הנערצת ביותר לאחר המלחמה שהיו לו גם שאיפות פוליטיות ולכן חשש נאצר שהוא זה שיזכה בתהילה לאחדות העולם הערבי ויעמוד בראשה במקומו של נאצר ששאף גם הוא לעשות זאת.
מודיעין וטרור.
המחקרים של רונן יצחק שעסקו במודיעין הירדני הוכיחו למעלה מכל ספק כי שירותי המודיעין של ירדן נחשבים לטובים ביותר במזרח התיכון מבין מדינות ערב ובין הטובים בעולם. הודות לסיוע הצבא הבריטי שהיה אמון על בניית המודיעין, שיתוף הפעולה ההדוק עם שירותי המודיעין במערב, לרבות המוסד הישראלי, החדירה העמוקה לארגוני טרור ושיטות פעולה מתקדמות, הוא זכה למוניטין גבוה.יכולתו הגבוהה של המודיעין הירדני באה לידי ביטוי הן בסיכול טרור בתוך ירדן והן בסיוע שהעניק לשירותי מודיעין בסיכול מודיעין במדינות אחרות במזרח התיכון ובסיוע שהעניק ל-CIA בהריגת הטרוריסט הירדני אבו מוסעב א-זרקאווי בשנת 2006.
אחת הסוגיות בהן עסק רונן יצחק היא שאלת הרצח של המלך עבדאללה הראשון ביולי 1951 והאם המודיעין הירדני אכן נכשל בהגנתו על המלך עבדאללה. לפי המחקר, הרצח לא נגרם בשל כשל מודיעיני, שכן התראות מודיעיניות התקבלו ערב הרצח, אלא בשל התנהגותו של עבדאללה שהעדיף להתעלם מהמידע והתנהג ללא כל הגנה. יכולת הגבוהה של המודיעין באה לידי ביטוי בחשיפת הקשר סביב הרצח והעמדה לדין של המעורבים תוך זמן קצר.
יחסי ישראל-ירדן.
במסגרת מחקריו על קשרי ישראל ירדן טוען רונן יצחק כי זהות אינטרסים בין שני הצדדים הם שעצבו את מערכת היחסים בין המדינות. זהות אינטרסים זו נוצרה מצורך בסיסי של שיתוף פעולה על רקע העוינות שספגו הציונים והמשפחה ההאשמית שנתפסו כנטע זר באזור. בהמשך, הרצון ההדדי למנוע את הקמתה של מדינה פלסטינית בארץ ישראל היא שחיזקה את הקשרים בין הצדדים והביא לשיתוף פעולה חשאי ביניהם עוד לפני שנחתם הסכם השלום בין ישראל לירדן באוקטובר 1994.
מהמחקרים של רונן יצחק עולה כי ישראל דאגה לשמור על השלטון ההאשמי בהזדמנויות שנות כי היא ראתה במשטר ההאשמי אינטרס חשוב לישראל מאז סוף שנות החמישים של המאה ה-20. העברת מידע מודיעיני קונקרטי שאפשר לעצור חשודים בחתרנות נגד המשטר ההאשמי מחד ופעילות מדינית שעשתה ישראל במדינות המערב, ובעיקר בארצות הברית, כדי לחזק אותו (פוליטית/צבאית) מאידך אפיינו את מדיניותה של ישראל כלפי ירדן בעשורים האחרונים. ירדן מצדה סייעה לישראל מאז ראשית שנות האלפיים להגיע לשווקים הערביים במפרץ ולהתחיל בקשרים מדיניים עם מנהיגים ממדינות המפרץ בעיקר עם ערב הסעודית ואיחוד האמירויות. קשרים אלו, שנפתחו ביוזמת ירדן, והיו חשאיים בהתחלה התפתחו לקשרים פומביים ולהסכמי שלום בהמשך.
OUTmusic
איגוד תעשיית ההקלטות הפיליפיני
איגוד תעשיית ההקלטות הפיליפיני (בפיליפינית: Kapisanan ng Industriya ng Plaka ng Pilipinas; באנגלית: Philippine Association of the Record Industry; בראשי תיבות: PARI) הוא ארגון מוזיקה ללא כוונת רווח, המייצג את תעשיית ההקלטות בפיליפינים. האיגוד חבר בפדרציה הבינלאומית לתעשייה הפונוגרפית.
האיגוד הוקם ב-10 בפברואר 1972 והיום מורכב מ־14 חברי תאגיד ו- 13 חברים עמיתים. מאז, העמותה עבדה עם הקונגרס הפיליפיני על עריכת חוקי זכויות יוצרים למוזיקה וסייעה בפשיטות על מפרי זכויות יוצרים מול לשכת החקירות הלאומית, המשטרה הלאומית הפיליפינית , קבוצות חקירה וגילוי פליליים ומועצת המדיה האופטית .
האיגוד גם אחראי על הענקת דרגות הוקרה לאמנים על הישגים בצפיות בווידאו קליפים ובמכירות אלבומים וסינגלים בפיליפינים. מדי שנה, האיגוד מארגן מספר אירועי מוזיקה שונים, כאשר ביניהם נמצא פרסי אוויט .
שיח' עג'לין
שיח' עג'לין (בערבית: الشيخ عجلين) היא שכונה בדרום מערב העיר עזה, השוכנת על גבעה שמתנשאת מעל לכביש החוף.
בשכונה מצוי מכון טיהור שפכים.
במבצע עופרת יצוקה נהרגו בשכונה עשרות מחבלים בסדרת היתקלויות עם חיילי צה"ל.
אפאצ'י קורדובה