באמהרית שבע תנועות: סגורה קדמית, סגורה מרכזית וסגורה אחורית מעוגלת; אמצעית קדמית, אמצעית מרכזית (שווא) ואמצעית אחורית מעוגלת; ותנועה פתוחה מרכזית. כפי שניתן לראות בטרפז התנועות משמאל, הגייתן של ארבע התנועות הקדמיות והאחוריות משתנה בין הניבים השונים של אמהרית, ולעיתים בעלות גוון מרכזי יותר.
הפועל.
צורת הפועל באמהרית היא שמית מובהקת, ומאוד דומה לצורת הפועל העברי. הדמיון הצורני הוא בכך שכל פועל אמהרי מורכב משלוש מורפמות: השורש העיצורי משובץ בסירוג בתבנית-תנועות (לפי הבניין) ליצירת הבסיס, ואל הבסיס מתחברת מוספית (תחילית, סופית או מוספית-מסגרת) המציינת גוף, מין ומספר. לדוגמה, הפועל ሰበረ סֶבֶּרֶה ("הוא שָׁבַר") מורכב משלוש מורפמות: השורש סב"ר – ስብረ sbr (מקביל לעברית שב"ר) משתבץ בתבנית-התנועות של זמן עבר פֵּעל (ä-ä), ליצירת הבסיס סֵבּר – ሰበር- säbr, ולבסיס זה מצטרפת הסופית המציינת גוף-שלישי-זכר-יחיד (-ֵה) -ä ומתקבל (בדומה לתוספת חולם: פָּעְלוֹ) סֵבְּרֵה.
באמהרית יש כ־14 בניינים. יש מהבניינים המעניקים לפועל משמעות של גרימה (בדומה לבניין הפעיל), של העצמת הפעולה או מוּדעוּת אליה (כמו בניין פיעל, בעברית), פעולה עצמית, הדדית או מתמשכת (בדומה לבניין התפעל), פעולה סבילה (כמו בניין נפעל) ומשמעויות נוספות.
ספרות ישראלית.
בשנת 2018 החל פרויקט תרגום הספר ילקוט יוסף לאמהרית בעידודו של הראש"ל יצחק יוסף. זהו ספר ההלכה הראשון וספר היהדות השני שתורגם בישראל לאמהרית. ספר היהדות הראשון שתורגם הוא: סידור קורן.
פסטיבל אייקון
פסטיבל אייקון (ICon; במקור נקרא "כנס אייקון", ולעיתים עדיין נקרא כך) הוא פסטיבל חובבים שנתי למדע בדיוני, פנטזיה ומשחקי תפקידים הנערך בתל אביב-יפו מאז שנת 1998. הפסטיבל נערך בחול המועד סוכות במתחם סינמטק תל אביב, תיכון א' ואשכול הפיס שבתיכון.
הפסטיבל מאורגן על ידי האגודה הישראלית למדע בדיוני ולפנטסיה והעמותה למשחקי תפקידים בישראל. בעבר, היה הפסטיבל מנוהל גם על ידי מועדון חובבי מסע בין כוכבים "סטארבייס 972". גופי חובבים אחרים בישראל, בהם שגרירות סאנידייל בישראל, עמותת טולקין הישראלית, מועדון אוק"י, מועדון טרנסילבניה ועוד, השתתפו בארגון הפסטיבל בעבר.
אטימולוגיה.
בתחילת דרכו נקרא הפסטיבל "כנס אייקון", עד שבשנת 2001 שונה השם הרשמי ל"פסטיבל אייקון", במטרה לפנות קהל רחב יותר. מקור שמו של הפסטיבל הוא באנגלית: ICon - Israeli Convention. המילה "Convention" היא המילה בה נהוג לכנות כנסי חובבים, והיא לרוב מקוצרת ל-"Con". בעברית, השם "אייקון" הוא קיצור ל"ארץ ישראל Con".
לוגו הפסטיבל עושה שימוש עיצובי בדמיון שבין צירוף האותיות IC לאות א' בכתב יד.
היסטוריה.
בסוכות 1997 קיימה האגודה הישראלית למדע בדיוני ולפנטסיה בסינמטק תל אביב כנס דו-יומי שכונה "סקטור 972", ונושאיו היו מסע בין כוכבים, בבילון 5 וקומיקס. מנחה הכנס היה רובי דואניאס.
בעקבות הצלחת הכנס, הוקמה עמותת "מסע בין כוכבים" ישראל כגוף נפרד מהאגודה. חברי העמותה יזמו יחד עם האגודה את כנס אייקון הראשון, שהתקיים בסוכות 1998 וארך שלושה ימים. הכנס, שכלל הרצאות, פאנלים ואף הקרנת בכורה של שני סרטים, הוגדר כהצלחה, ובעקבותיו הוחלט להפכו לכנס שנתי קבוע.
בסוכות 1999 התקיים כנס אייקון השני, ובו הוכללו לראשונה משחקי התפקידים כאחד מנושאי הכנס, ובנוסף הוענק, לראשונה, פרס גפן.
ב-2000 נעשה ניסיון להגדיל את הכנס, והוא ארך ארבעה ימים וחצי. ההשתתפות בכנס הייתה מתחת לצפוי בשל פרוץ האינתיפאדה השנייה.
לקראת הכנס בשנת 2001 הוחלט להופכו לכנס מדע בדיוני ופנטסיה על מנת לפנות לכל קהל האגודה. בנוסף, הוחלט לשנות את שמו ל"פסטיבל אייקון". את אירוע הפתיחה הנחה גידי גוב.
ב-2002 צורף לפסטיבל מתחם אשכול פיס שבתיכון א', ולהנהלת הפסטיבל הצטרפה העמותה למשחקי תפקידים בישראל. ב-2003 צורף לפסטיבל מתחם תיכון א' לאמנויות תל אביב.
ב-2005 הושק, במקביל לפסטיבל, פסטיבל סרטים בינלאומי.
ב-2008 נוסדה תחרות הסיפורים הקצרים של הפסטיבל, שקרויה פרס עינת. בנוסף, באותה שנה חדלה עמותת "מסע בין כוכבים" ישראל מלקחת חלק רשמי בהנהלת הפסטיבל.
פיצול הפסטיבל.
אייקון 2009 היה נקודת שיא של אי הסכמה בין הנהלת הפסטיבל לבין העמותות המארגנות, ובתחילת 2010 התגלעה מחלוקת בין מנהל הפסטיבל, אורי אביב, לבין העמותות המארגנות. המחלוקת נסבה בעיקר סביב אופי הפסטיבל ומטרותיו. האידאולוגיה של אביב קראה להתמסחרות הפסטיבל, בעוד העמותות התנגדו לכך. תוך כדי ניסיון המשא ומתן, ייסד אביב עמותה חדשה לצורך הקמת פסטיבל מתחרה. עקב המחלוקת בסוכות 2010 התפצל פסטיבל אייקון לשני פסטיבלים ואירוע משחקי תפקידים אשר התקיימו במקביל:
ב-2011 התקיימו שני הפסטיבלים, אייקון ואייקון TLV, במקביל.
בעקבות המקרה התנהל סכסוך משפטי בין אביב לבין העמותות המארגנות סביב השימוש במותג "אייקון", וב-2012 הסתיים תהליך רישום סימן מסחר "אייקון" בבעלות האגודה הישראלית למדע בדיוני ולפנטסיה והעמותה למשחקי תפקידים בישראל, וכנס אייקון TLV הפך לפסטיבל "אוטופיה".
בעקבות הפיצול, החליטו העמותות המנהלות את הפסטיבל כי אף גורם המעורב בניהול ובהפעלת הפסטיבל לא יהיה עובד בשכר, למעט שכירים של חברות חיצוניות.
לאחר הפיצול.
ב-2011 חזרה העמותה למשחקי תפקידים בישראל להשתתף בהנהלת פסטיבל אייקון. ב-2014 חזר הפסטיבל לעשות שימוש במבנה סינמטק תל אביב.
אייקון 2020 התקיים באופן מקוון בשל התפרצות נגיף הקורונה בישראל.
תוכן הפסטיבל.
הפסטיבל אורך 3 ימים, וכולל מספר רב של פעילויות, בהן הרצאות, פאנלים, חידונים, סדנאות, הקרנות סרטים, הרקדות, שירה בציבור, קרבות ראווה, אירועי שטיח אדום, תחרות תחפושות קוספליי ואף חדר בריחה. רבות מהפעילויות עוסקות בנושא הפסטיבל. נוסף לנושא הפסטיבל, הפעילויות עוסקות בנושאים רבים בהם אנימציה, גיימינג, דת ומיתולוגיה, חברה וסוציולוגיה, יצירה וכתיבה, מדע פופולרי, פוליטיקה, פילוסופיה ועוד. בנוסף, פעילויות רבות עוסקות בפאנדומים ספציפיים, כגון הארי פוטר, הלגנדריום של טולקין, דוקטור הו, מלחמת הכוכבים, מסע בין כוכבים, משחקי הכס ועוד. הכניסה למירב האירועים בפסטיבל כרוכה בתשלום, אך ישנם אירועים חינמיים, והנחות שונות לחברי הארגונים המארגנים וגופים נוספים.
בנוסף לפעילויות המסודרות, במתחם הפסטיבל יריד דוכנים נרחב, דוכן משקאות ומזון המכונה "הפונדק" ובסמוך אליו פינות ישיבה, אוהל משחקי קופסה מקורה, מתחם יד שנייה וזירת קרבות. בנוסף, מעמידה הנהלת הפסטיבל לרשות באי הפסטיבל סוכה, שירות שמירת חפצים, חדרי החלפה, חדר ייעודי לתינוקות ולפעוטות וחדרי לינה בלילות שבין ימי הפסטיבל.
מרבית האירועים בפסטיבל הם חד-פעמיים, אך ישנם אירועים קבועים (כמו אירוע הסיום והענקת פרסי גפן ועינת) ואירועים שנשנים כגון מופעים קבועים, פאנלים קבועים וכדומה. בנוסף, עולות בפסטיבל הפקות מקור, לרוב הצגה או מחזמר. כמו כן, מושקים בפסטיבל מוצרים בהם משחקי קופסה וספרים, וכן האסופה השנתית של האגודה הישראלית למדע בדיוני ולפנטסיה, היה יהיה.
הפרסים המחולקים בפסטיבל.
במסגרת פסטיבל אייקון מוענקים שני פרסים שנתיים:
פרס נוסף, שנקרא "פרס אייקון לסרט המדע הבדיוני הטוב ביותר שהוצג בכנס", הוענק החל מ-2005, אך הענקתו עברה לפסטיבל אוטופיה לאחר הפיצול.
מרדכי גור
מרדכי ("מוֹטה") גוּר (גורבן) (6 במאי 1930 – 16 ביולי 1995) היה איש צבא, פוליטיקאי וסופר ישראלי, אשר כיהן כרמטכ"ל העשירי (1974–1978) וחבר הכנסת ושר בממשלות ישראל מטעם מפלגת העבודה.
קורות חיים.
מרדכי גור נולד בירושלים למשה ולטובה גורבן. התחנך בתיכון ברחובות. בגיל 13 הצטרף לשורות ההגנה בה מילא תפקידים שונים ובהם מפקד גדנ"ע.
קריירה צבאית.
גור התנדב לפלמ"ח, עבר הכשרה כלוחם וכמפקד כיתה. הוא לחם במלחמת העצמאות, תחילה כמפקד יחידת ג'יפים בגדוד הפשיטה התשיעי, ובמהלכה מונה למפקד מחלקה בגדוד התשיעי של חטיבת הנגב. בשנתיים שלאחר תום המלחמה שירת בנח"ל. למד מדעי הרוח והמזרח באוניברסיטה העברית בירושלים במקביל להמשך שירותו. התנדב לצנחנים ושירת כמפקד פלוגה (מ"פ) תחת פיקודו של אריאל שרון, ופיקד עליה בין היתר במבצע חץ שחור ובפעולת התגמול בחאן-יונס (1955), בה נפצע וזכה לציון לשבח מטעם הרמטכ"ל משה דיין, שהומר אחר כך לעיטור העוז. לאחר מכן מונה למפקד של גדוד הנח"ל המוצנח, ובתפקיד זה השתתף במבצע שומרון ולאחר מכן במבצע קדש, שבו לחם בקרב המיתלה, וב-2 בנובמבר צנח בראש גדודו בא-טור. ב-1957 התמנה לסגן מפקד יחידות הצנחנים. לאחר כשנה יצא ללימודים באקול מיליטר, בית-הספר הגבוה למלחמה בפריז. בשובו לישראל, לאחר מספר חודשים בתפקיד הדרכה במכללה הבין-זרועית לפיקוד ולמטה קיבל בדצמבר 1960 את הפיקוד על חטיבת גולני (1960–1963). במסגרת תפקידו זה פיקד על פעולת התגמול בנוקייב.