מניאק נולד בלבוב, אך את מרבית תקופת נעוריו העביר בבריטניה ובאירלנד. רק ב-1963 שב לפולין. הוא נכלל בסגל הפולני לאולימפיאדת טוקיו (1964), וזכה במדליית הכסף עם נבחרת השליחים במירוץ ל-100X4 מ'. באליפות אירופה באתלטיקה שנערכה בבודפשט ב-1966 זכה במדליית הזהב בריצת 100 מטר, בזמן של 10.5 שניות. באליפות אירופה באולמות סגורים שנערכה במדריד ב-1968 סיים במקום הרביעי בריצת 50 מטר. באולימפיאדת מקסיקו סיטי (1968) העפיל עם נבחרת השליחים לשלב הגמר, בו דורגו במקום השמיני.
מניאק היה אלוף פולין בריצת 100 מטר בשנים 1965, 1966, 1967 ו-1971 ובריצת 200 מטר ב-1965. ב-1965 גם קבע שיא לאומי חדש, 10.1 שניות, שהחזיק מעמד עד 1984.
מניאק מת בברית המועצות ב-1982. אצטדיון האתלטיקה בשצ'צ'ין נקרא על שמו.
כסיף
כסיף היא עיר בעלת אופי חרדי שמתוכננת להקמה סמוך לתל ערד שבנגב.
כסיף, המתוכננת להשתרע על פני שטח של כ-7,000 דונם, מיועדת לאכלוס כ-100,000 תושבים מהמגזר החרדי, בכ-20,000 יחידות דיור.
היישוב מיועד לקום בצומת הדרכים של כביש 80 וכביש 31 המכונה צומת תל ערד, סמוך ליישוב הבדואי כסייפה, אשר ממנו נגזר שמה של כסיף.
היסטוריה.
ההחלטה בדבר הקמת יישוב עירוני חרדי בנגב התקבלה באפריל 2007 על ידי ממשלת ישראל. ההחלטה שהתקבלה הועלתה בידי שר הבינוי והשיכון, מאיר שטרית.
בראשית שנת 2010 אישרה הוועדה לנושאים תכנוניים עקרוניים של המועצה הארצית לתכנון ובנייה את הקמתה של עיר בשם כסיף בתל ערד שבנגב. בראשית שנת 2015 המליצה הוועדה לאשר את תוכנית המתאר של העיר.
הקמת העיר לאוכלוסייה חרדית מתוכננת לסייע בפתרון מצוקת הדיור במגזר החרדי, המתעצמת נוכח הגידול הדמוגרפי במגזר זה, כ-4.2% בשנה.
בסוף שנת 2013 החליטה עיריית ערד לתמוך בהקמת היישוב ובכך להפוך החלטת ראש הוועדה הקרואה, גדעון בר לב, שהתנגד נחרצות להקמת עיר חרדית בסביבות ערד. בכירי העירייה הסבירו דווקא את הצורך בזירוז הקמת כסיף כדי לסייע לשמירה על צביונה של ערד מפני התחרדותה. לדבריהם, עם הקמת כסיף ערד לא תהיה יותר ליעד מבוקש עבור הציבור החרדי ממרכז הארץ, ולא עבור אלה שכבר מתגוררים בעיר.
במאי 2017 החלו העבודות על הקמת היישוב ובמסגרת העבודות תחילה יבוצעו עבודות הנדסיות להקמת שלב א' של העיר.
ביוני 2020 החליט שר הבינוי והשיכון החדש, יעקב ליצמן, לעצור את קידום התוכנית.
באוקטובר 2021 החליטו זאב אלקין, שר הבינוי והשיכון ואיילת שקד, שרת הפנים לקדם שוב את העיר ולייעד אותה לאוכלוסייה החרדית. במרץ 2022, התקבלה החלטת ממשלה להקמת העיר בפועל.
בעיר מתוכננים שטחי תעסוקה ומסחר נרחבים בגודל של כ-520,000 מ"ר, שיתנו מענה לכלל תושבי העיר. כמו כן יבנה במקום מרכז רפואי שיספק הכשרה מקצועית בתחומי הרפואה, ובנוסף מתוכנן אזור הייטק. דגש נוסף הושם על כך שתכנון העיר יתייחס במיוחד לצורכי החברה החרדית, במסגרת תכנון זה תיבנה מערכת תשתיות חשמל ומים הכוללת הכשרים לשימוש בשבת, יוגדרו שטחי ציבור נרחבים לטובת מוסדות חינוך, ישיבות, תלמודי תורה ועוד.
במאי 2022 מועצת כסייפה עתרה לבג"ץ בדרישה לבטל את החלטת הממשלה על הקמת העיר כסיף, ומעבר לכך, מבקשת לספח לתחומה את שטח העיר העתידית.
תכנון היישוב.
בשלב הראשון מתוכננות 5,000 יחידות דיור במקבץ של 5 שכונות.
להקמת שלב א' של העיר, עבור 22 מיליוני שקלים. התקשרות שנייה בשווי של 150 אלף שקלים נעשתה מול משרד שפירא הלחמן מתכננים – להכנת תוכנית אב ומתאר לעיר.
ברובע א' יגורו כ-30 אלף איש והצפיפות שלו היא 10 יחידות לדונם.
התנגדות להקמת היישוב.
התוכנית להקמת כסיף ספגה התנגדות מסיבות אחדות:
מכתב גלוי
מכתב גלוי או מכתב פתוח הוא מכתב שמיועד להקרא על ידי קהל רחב, או מכתב שמיועד לאדם פרטי, אך מופץ בתפוצה רחבה בצורה מכוונת.
מכתב גלוי נכתב, בדרך כלל, כאילו הוא מופנה לאדם מסוים, אך מפורסם בציבור באמצעות אמצעי התקשורת, כגון העיתונות או האינטרנט. לעיתים קרובות מכתב גלוי עוסק בפנייה ביקורתית אל מנהיג פוליטי.
קיימות מספר סיבות לכך שאדם יבחר לכתוב מכתב כמכתב גלוי, ובהן:
אצטדיון מ'בומבלה
מבומבלה
שמואל חכם
שמואל חכם (1929 - 8 ביוני 1994) היה ראש המועצה המקומית הרביעי של רמת השרון.
חייו.
חכם נולד בבגדאד להוריו כדורי ומסעודה ועלה לישראל ב-1949. הוא הצטרף תחילה לקיבוץ קדמה, וב-1950 הגיע לרמת השרון, ושימש כמזכיר מועצת הפועלים. לאחר מכן התגייס לצה"ל, וב-1959 נבחר למועצת העיר מטעם מפא"י וכיהן כסגנו של ראש המועצה דוד רשף.
עם התפטרותו של רשף מראשות המועצה ב-1962 נבחר חכם לתפקיד במקומו, והוא נבחר לכהונה נוספת לאחר הבחירות ב-1964. חכם המשיך בקו שהוביל קודמו, של שינוי אופייה של המושבה ממושבה חקלאית ליישוב בעל אופי עירוני, אך ביטל את התוכנית להעברת מרכז העסקים הראשי מרחוב סוקולוב לאזור הרחובות אוסישקין-הראשונים. בנוסף, הושלמה במהלך כהונתו הקמת מערכת הביוב המרכזית.
בבחירות שנערכו ב-1969 עמד חכם שוב בראש רשימת מפא"י, אך בבחירות ניצחה רשימה עצמאית בראשות פסח בלקין שהקימה קואליציה עם גח"ל. חכם נשאר חבר המועצה עד 1974.
ב-1994 הלך חכם לעולמו ונקבר בבית העלמין הישן של רמת השרון. על שמו נקראת כיכר בשכונת נווה מגן בעיר.
ביסטריצה (אלבניה)
ביסטריצה (באלבנית: Bistrica או Bistricë) הוא נהר בדרום אלבניה.
ראשיתו של הנהר במעיין הקרסטי סירי אי קלטר ברכס מאלי אי ג'רה, בגובה של כ-180 מ' מעל פני הים. הוא זורם בכיוון כללי דרום-מערב ונשפך לים היוני מדרום העיר סרנדה, מרחק 25 ק"מ ממוצאו. בעבר נשפך הנהר לאגם בוטרינט, אך ב-1958 נחפרה תעלה שהיטתה אותו ישירות לים. ביסטריצה הוא הנהר היחיד באלבניה שנשפך לים היוני ולא לים האדריאטי.
מי הנהר משמשים להשקיית השדות שסביבו, ובסמוך למוצאו יש סכר הידרואלקטרי. הדרך הראשית מסרנדה לג'ירוקסטרה עוברת לאורך תוואי הנהר, והיישובים העיקריים לאורכו הם פיניץ' ומסופוטם.
סאטי (מנהג הודי)
אפיסקופ
אפיסקופ (באנגלית: Episcope) הוא מכשיר המציג חפצים אטומים לאור על ידי הארתם מלמעלה באמצעות מנורה. מערכת מראות, מנסרות ועדשות ממקדות את התמונה המתקבלת על המרקע. בגלל שהם חייבים להטיל את האור המוחזר, באפיסקופים דרושות עדשות גדולות יותר מאשר במטולי שקפים ונורות בעלות בהיקות גבוהה יותר. יש לוודא שהחפצים האטומים אינם ניזוקים כתוצאה מהטמפרטורה הגבוהה שגורם החום שפולט מקור האור. אפיסקופים כבר אינם נפוצים בעת המודרנית.
אפיסקופים שימשו בעבר להטלת שיקופים של דפים של ספר, ציורים, מינרלים, עלים וכדומה. הם יוצרו ושווקו ככלי אומן כדי לאפשר העברת תמונות אל משטחים כמו בדים, או למען הרצאות ושיעורים.
נקע בקרסול
נקע בקרסול הוא פגיעה נפוצה ברצועות מפרק הקרסול. מדי יום נוקעים את קרסוליהם אחד מכל עשרת אלפים אנשים. שבעה עד עשרה אחוזים מהפונים לחדרי מיון בסקנדינביה סובלים מנקעים וכחמישית מהמבקרים במרפאות חוץ אורתופדיות בבריטניה.
טיפול שמרני (ללא התערבות ניתוחית) מוביל להחלמה מלאה ברוב המקרים. טיפול המתחיל מיד לאחר הפציעה, הכולל RICE בימיו הראשונים, הפעלה מוקדמת של הקרסול ושיקום תפקודו מוביל להחלמה המהירה ביותר. בהיעדר שיקום ממושך של שליטה בקרסול, הסיכוי לנקע חוזר בקרסול הוא כפול מהסיכוי לנקוע קרסול שלא ננקע קודם לכן.
פתופיזיולוגיה.
נקע מתרחש כאשר עומס המופעל על מערכת הרצועות במפרק עולה על כוחן של הרצועות. כתוצאה מהעומס אחת הרצועות או יותר נפגעת ונמתחת (קרע מיקרוסקופי המכונה נקע מדרגה I או נקע קל), נקרעת חלקית (נקע מדרגה II או נקע מתון) או נקרעת לחלוטין (נקע מדרגה III או נקע קשה).
רוב הנקעים בקרסול מערבים את החלק הצידי של המפרק. הם מתרחשים בתנועה חזקה בקרסול הכוללת הפניה של כף הרגל כלפי פנים בזמן תנועה (הליכה או ריצה) או בעת נחיתה מקפיצה. אם מנח הקרסול בעת הפגיעה הוא כפיפה כפית, הסיכוי לנקע עולה. רצועת השוקית והערקום הקדמית, היא הרצועה החלשה ביותר בקרסול, נפגעת בשיעור הגדול ביותר. בשיעור נמוך יותר נפגעת גם רצועת השוקית והעקב. פגיעה ברצועות אחרות היא אפשרית אך נדירה יותר. לעיתים נפגעים מבנים נוספים בקרסול, כגון סחוס הערקום, גידים ועצבים.
נקעים בקרסול מתרחשים בעיקר בעת פעילויות ספורט ופנאי, רובם באנשים צעירים. כמחצית מהפציעות הקשורות לכדורסל ומעט מפחות משליש מהפציעות הקשורות לכדורגל הן נקעים בקרסול.
אבחון.
תולדות החולה כוללים סיפור של תנועה חדה וכואבת של הקרסול. לאחר הפציעה מתוארים כאב, נפיחות בחלק הצידי-קדמי של הקרסול וקושי בהנעת הקרסול ובתפקודו. בנקעים מתונים וקשים מופיע לרוב שטף דם תת-עורי. בנקעים קשים מתואר קושי לשאת משקל על הרגל הפצועה ולעיתים אף קושי לשאת את משקל הגוף ללא עזרים.
תוצאות מדויקות יותר לבדיקה מושגות כאשר היא נערכת ארבעה עד חמישה ימים לאחר הפציעה ולא מיד לאחריה. בבדיקה פיזיקלית נמתחות רצועות הקרסול כדי להעריך את שלמותן. רגישות במישושן יכולה לאשש את החשד לפגיעה ברצועות. הבדיקה כוללת מישוש של בליטות העצם משני צידי הקרסול (הפטישונים) על מנת לשלול אפשרות של שבר. כדי לשלול פגיעות אפשריות נוספות, נבדקים רצועות קרסול נוספות, גידי השרירים השוקיתיים, גבששת עצם המסרק החמישית ומפרק השוקה והשוקית התחתון.
צילום רנטגן יכול להדגים שבר בעצמות הקרסול. אפשרות שהחשד לקיומה עולה כאשר גיל הפצוע עולה, מתגלה רגישות במישוש הפטישון הצידי של עצם השוקית ותולדות החולה כוללים תיאור של קושי בנשיאת משקל.
טיפול.