הוועדה לאופרציות הממשל, הוקם בשנת 1952. השם החדש נועד לשקף את ייעודה הרחב של הוועדה: לפקח על "הפעילות הממשלתית בכל הרמות במטרה לקבוע את יעילותן".
לאחר שהרפובליקנים קיבלו את השליטה בבית בבחירות בשנת 1994, הוועדה אורגנה מחדש כך שתכלול שבע ועדות משנה במקום 14. ארגון מחדש זה איחד את תחום השיפוט שכוסה בעבר על ידי שלוש ועדות מלאות והביא לקיצוץ של 50 אחוז בצוות העובדים. בשנת 2007, צומצם מספר ועדות המשנה משבע לחמש.
שמה הנוכחי של הוועדה הוגדר על ידי הקונגרס ה-116. מאז 2007 היא מכונה בקיצור "ועדת הפיקוח".
שיטת לונדון
דראמונד
סמואל דרומונד
Nvidia DGX
Nvidia DGX היא סדרה של שרתים ומחשבי-על המיוצרים על ידי Nvidia אשר משתמשים ב-GPGPU להאצת תוכנות מחשב הפועלות על למידה עמוקה.
השרתים בסדרה.
DGX-1.
שרתי DGX-1 כוללים 8 כרטיסים גרפיים המבוססים על ארכיטקטורת פסקל או וולטה, בעלי זיכרון מסוג HBM2 ומחוברים ברשת אריג באמצעות NVLink.
מטרת שרתים אלו היא לגשר את הפער בין כרטיסים גרפיים ומאיצי בינה מלאכותית, כאשר הם משמשים כמעטפת המתוכננת ללמידה עמוקה. גרסת הפסקל מניבה כוח עיבוד של 170 טרה-פלופס, בעוד שגרסת הוולטה מניבה כוח עיבוד של 960 טרה-פלופס.
מחירו של שרת DGX-1 הוא כ-129,000 דולר אמריקני.
DGX-2.
זהו הדור השני של שרתי DGX, אשר משתמש ב-16 מאיצים גרפיים מסוג V100 (הדור השני) בעלי זיכרון וידאו של 32GB כל אחד. השדרוג מעלה את כוח העיבוד ל-2 פטה-פלופס וכן מעלה את הזיכרון המשותף ל-512GB, המאפשר עיבוד ופתרון בעיות מורכבות אף יותר. השרת משתמש ב-NVSwitch על מנת להאיץ את התקשורת הפנימית בין הרכיבים.
בנוסף, קיימת גרסת ביצועים חזקה יותר, אשר מכונה DGX-2H, שבה הוחלפו זוג מעבדי ה-Xeon Platinum 8168 2.7GHz של אינטל בזוג מעבדי Xeon Platinum 8174 3.1GHz.
מחירו של שרת DGX-2 הוא כ-149,000 דולר אמריקני.
DGX A100.
ה-DGX A100 הוכרז ויצא לאור ב-14 במאי 2020 ומהווה את הדור השלישי בסדרת שרתי DGX וכולל 8 מאיצים גרפיים מסוג A100 המבוססים על ארכיטקטורת אמפר. שטח האחסון של השרת מבוסס על זכרונות NVMe SSD אשר מחוברים לאפיק PCI Express 4.0 וגודלם הכולל מסתכם ב-15TB. השרת כולל זוג מעבדי Rome 7742 תוצרת AMD בעלי 64 ליבות, זיכרון ראם של 1TB וחיבור פנימי מבוסס InfiniBand HDR.
מחירו של שרת DGX A100 הוא כ-199,000 דולר אמריקני.
מאיצים.
להלן השוואה בין המאיצים הגרפיים השוניים הנמצאים בשרתי DGX:
ספירת קולות חבר האלקטורים בבחירות לנשיאות ארצות הברית 2020
ב-6 בינואר 2021 התכנס הקונגרס ה-117 על מנת לספור את קולות חבר האלקטורים בבחירות לנשיאות ארצות הברית, שנערכו ב-3 בנובמבר 2020. הייתה זו אחת מפעולותיו הראשונות של הקונגרס, שהתכנס ב-3 בינואר בעקבות הבחירות שנערכו לקביעת הרכב לשני בתיו, שנערכו במקביל לבחירות לנשיאות.
ספירת קולות האלקטורים נקטעה בעקבות הסתערות תומכיו של הנשיא טראמפ על הקפיטול ופריצתם לתוכו, וחודשה לאחר מספר שעות. בסיום הספירה, בלילה של 7 בינואר, הכריז הקונגרס על התוצאות - בחירת המועמד הדמוקרטי ג'ו ביידן לנשיא ובחירת המועמדת הדמוקרטית קמלה האריס לסגנית הנשיא. הם נבחרו ברוב של 306 קולות אלקטורליים לעומת 232 קולות שניתנו ליריביהם המועמדים הרפובליקנים דונלד טראמפ ומייק פנס.
ספירת קולות חבר האלקטורים על ידי הקונגרס נחשבה ברוב השנים להליך פורמלי בעיקרו שמשך תשומת לב מעטה, אך בינואר 2021 היא עוררה עניין רב על רקע טענות הנשיא טראמפ ותומכיו כי הפסדו בבחירות נבע מזיופים ומשאלתם להשפיע בהתאם על הליך הספירה.
רקע.
הליך ספירת קולות חבר האלקטורים.
בהתאם להוראות חוקת ארצות הברית נבחרים נשיא ארצות הברית וסגנו בעקבות בחירות הנערכות בחודש נובמבר מדי ארבע שנים. הם נבחרים באמצעות הצבעת האזרחים במדינות השונות, אשר עוברת המרה לקולות של חברים בחבר האלקטורים. לכל מדינה מוקצים אלקטורים כמספר החברים שלה בקונגרס - סנאטורים וחברי בית הנבחרים. מספר האלקטורים הכולל הוא 538, באופן שלמועמד נדרשת תמיכה של 270 אלקטורים לפחות על מנת להיבחר. כל מדינה קובעת בעצמה את סדרי הבחירות וכן את אופן הקצאת הקולות האלקטורליים שלה לפי הצבעת הבוחרים. מרבית המדינות מקצות את כל קולות האלקטורים שלהן למועמדים לנשיא ולסגן נשיא אשר קיבלו את רוב הקולות של המצביעים בהן. במדינות מיין ונברסקה בלבד מתאפשר פיצול של קולות האלקטורים בין המועמדים. במועד קבוע בחודש דצמבר מתכנסים בו זמנית האלקטורים של כל מדינה ונותנים את קולותיהם למועמדים. מסמכים המפרטים את מספר האלקטורים, זהותם והקולות שנתנו נשלחים על ידי כל מדינה אל הקונגרס.
הליך ספירת קולות האלקטורים על ידי הקונגרס הוא השלב הסופי של הבחירות לנשיאות. הוא מתקיים על פי הוראות פסקה 2 לסעיף הראשון לחוקה, בשילוב עם התיקון ה-12 לחוקה שנתקבל בשנת 1804 ועם הוראות חוק פדרלי שנחקק בשנת 1887. על הקונגרס להתכנס למושב משותף של שני בתיו, שבו יוצגו בפניו קולות האלקטורים בהתאם לדיווחים שנשלחו מכל אחת מן המדינות. סדר ההצגה הוא על פי סדר האלף בית של שמות המדינות. חברי בית הנבחרים וחברי הסנאט רשאים להתנגד לקבלת קולות האלקטורים של מי מבין מהמדינות, אך לא תידון התנגדות ביזמת מי מחברי שני בתי הקונגרס שאיננה נתמכת על ידי חבר אחד לפחות מן הבית השני. התנגדויות המתקבלות לדיון מוכרעות על ידי שני בתי הקונגרס, בהצבעה בנפרד של חבריהם. רק התנגדות שהתקבלה על ידי שני הבתים נחשבת כמתקבלת על ידי הקונגרס, ומשמעות הדבר תהיה שקולות האלקטורים מאותה מדינה לא יבואו במניין קולות האלקטורים לצורך קביעת זהות הנשיא הנבחר וסגנו. אם אף מועמד לנשיאות לא יזכה ברוב מקרב סך הכל האלקטורים, בחירת הנשיא עוברת לבית הנבחרים, אולם בהצבעה בה לכל מדינה יש קול אחד, אם אף מועמד לסגנות הנשיא אל זוכה ברוב, בחירתו עוברת לסנאט.
השגות על תוצאות הבחירות לנשיאות ב-2020.
מיד לאחר מניין הקולות בבחירות שנערכו ב-3 בנובמבר הודיע הנשיא טראמפ כי איננו מקבל את הקביעה כי יריבו ביידן ניצח בבחירות וטען כי הניצחון היה שלו וכי התוצאה הוטתה על ידי זיופים נרחבים. טראמפ ותומכיו יזמו פעולות משפטיות שונות לרבות עשרות תביעות ועתירות לבתי משפט ברחבי ארצות הברית במטרה להביא לפסילת קולות בבחירות. התביעות והעתירות נדחו על ידי בתי המשפט, שלא מצאו כי התקיימו ראיות של ממש לזיופים הנטענים. חרף זאת עמדו טראמפ ותומכיו על הטענה לזיופים וסירבו להכיר בהפסדו של טראמפ.
בשלהי דצמבר יזמו חבר הקונגרס לואי גומרט ואחרים הליך משפטי נגד סגן הנשיא מייק פנס, שהוגש לבית משפט פדרלי מחוזי בטקסס. בהליך נתבקש בית המשפט לקבוע כי לסגן הנשיא כיושב ראש הסנאט מסורה לפי החוקה סמכות בלעדית לקבוע את תוצאות הבחירות, לרבות פסילת קולות אלקטורליים של מדינה וקבלת קולות אלקטורליים אחרים, שנקבעו על ידי הרשות המבצעת של מדינה. הבקשה נדחתה על ידי בית המשפט ב-1 בינואר 2021. למחרת נדחה ערעורו של גוהמרט על ההחלטה על ידי הרכב בן שלושה שופטים בבית המשפט הפדרלי החמישי לערעורים.
הנשיא טראמפ העלה מספר פעמים בעצמו את הטענה שלסגן הנשיא יש את היכולת לעכב את ספירת הקולות שנועדה ל-6 בינואר או להשפיע על תוצאותיה, לרבות לפסול על דעת עצמו בלבד קולות אלקטורליים של מדינות, וכי בכוחו להעביר את השאלה מי ניצח בבחירות להכרעה בבית הנבחרים או בבית המשפט העליון. ב-5 בינואר מסר פנס לנשיא כי הוא איננו מקבל את טענתו.
בחודש דצמבר הודיעו חברי קונגרס רפובליקנים משני הבתים על כוונתם להתנגד במהלך ספירת קולות האלקטורים בקונגרס לקבלת קולותיהן של מספר מדינות, אשר הצבעתן לג'ו ביידן הביאה לזכייתו ברוב קולות חבר האלקטורים. הם התכוונו לעשות כן אף על פי שהטענות לאי סדרים וזיופים בבחירות נדחו לפני כן על ידי אישי ממשל במדינות ארצות הברית ועל ידי בתי המשפט, ואף על פי שחלק מהמתנגדים לקבלת קולות המדינות זכו באותן בחירות ממש במושביהם בקונגרס. מנהיג הסיעה הרפובליקנית בסנאט, מיץ' מקונל, הכיר בניצחונו של ביידן וקרא לעמיתיו שלא להתנגד לקבלת קולות האלקטורים מהמדינות. למרות זאת דבקה בכוונת ההתנגדות קבוצה של 12 סנאטורים רפובליקנים בהובלתו של ג'וש האולי. בבית הנבחרים התכוונו כ-140 חברים רפובליקנים להגיש התנגדויות לקבלת קולות אלקטורליים של חלק מהמדינות. למתנגדים היה ברור כי מספרם נמוך מכדי להביא לקבלת איזו מן ההתנגדויות בשני בתי הקונגרס (שכן לדמוקרטים היה רוב בבית הנבחרים, ובסנאט נמצאה קבוצה גדולה של סנאטורים רפובליקנים שתמכה בקבלת תוצאות הבחירות ללא התנגדות). מספר חברי קונגרס רפובליקנים הביעו - חלקם במילים חריפות - את הסתייגותם מהכוונה להתנגד לקבלת קולות המדינות וטענו כי היא מזיקה, כי מוצו ההליכים המשפטיים בקשר לתוצאות הבחירות וכי יש לקבל את רצון הבוחר האמריקאי כמות שהוא.
במהלך דצמבר קרא הנשיא טראמפ במסגרת מאמציו להביא לשינוי תוצאות הבחירות לתומכיו להתכנס בוושינגטון די סי לעצרת מחאה ב-6 בינואר והפציר בהם: "תהיו שם, יהיה פרוע!" ("Be there, will be wild!"). ארגונים רבים מתומכי טראמפ ומהמתנגדים לקבלת תוצאות הבחירות קראו לחבריהם להגיע לעצרת בוושינגטון ב-6 בינואר.
ספירת הקולות.
הקונגרס התכנס למושב משותף ב-6 בינואר בשעה 13:00 (שעון החוף המזרחי). סגן הנשיא פנס שימש מתוקף תפקידו כיושב ראש הסנאט. לקראת הישיבה הוא פרסם מכתב, ובו הבהיר שבניגוד לטענת טראמפ אין לו סמכות להחליט לבדו על פסילת קולות האלקטורים של איזו מן המדינות.