כאשר אחד הצדדים צובר 100 נקודות מתחת לקו הוא זכה במשחק (Game). במצב זה כל הנקודות שצבר היריבים מתחת לקו אינן נחשבות לצורך משחק. הן נחשבות בסיכום הכללי של הנקודות שמעל ומתחת לקו. הבונוס על זכייה במשחק הראשון הוא 300 נקודות מעל לקו. הצד שזכה במשחק, הופך לפגיע, כלומר: מגדיל את הבונוסים שהם מקבלים על ביצוע סלאם ואת העונש שהם מקבלים על אי-ביצוע חוזה.
זכייה במשחק שני נקראת זכייה ב-Rubber.
על זכייה ב-Rubber מקבלים בונוס של 700 נקודות אם הצד השני לא זכה במשחק ובונוס של 500 נקודות אם הוא זכה במשחק.
בונוסים אחרים.
נקודות על בונוסים נכתבות מעל לקו.
כאשר מבצעים חוזה ובאחת הידיים נמצאים הקלפים הגבוהים מקבלים בונוס נוסף. המונח קלפים גבוהים מתייחס לארבעת האסים או לרצף של הקלפים הגבוהים באחת הסדרות.
כאשר מכריזים ומבצעים סלאם מקבלים בונוס על פי הטבלה הבאה:
הכפלה Double ו-Redouble.
כאשר מבוצע חוזה מוכפל (הכרזת Double על ידי היריבים) מוכפלות הנקודות מתחת לקו ומתווספות 50 נקודות מעל לקו. כאשר מוכרז Redouble לאחר הכרזת Double של היריבים והחוזה מבוצע מוכפלות הנקודות מתחת לקו שמקבלים לאחר הכרזת Double ללא Redouble.
דוגמה: על ביצוע חוזה של 1NT מקבלים 90 נקודות מתחת לקו. אם היריבים הכריזו Double מקבלים 180 נקודות מתחת לקו ותוספת של 50 נקודות מעל לקוו. אם הכרוז או שותפו הכריזו Redouble לאחר הכרזת Double של היריבים וביצעו את החוזה, הם יקבלו 360 נקודות מתחת לקו ו-50 נקודות מעל לקו.
במקרה של הכשלת חוזה מוכפל, מוכפלות הנקודות שמקבלים המגנים מעל לקו. במקרה של כישלון בחוזה שהוכרז Redouble מוכפלות הנקודות שמקבלים המגנים פי 4.
עונשים.
במקרה של כישלון בביצוע החוזה, מקבלים היריבים נקודות מעל לקו, כמפורט בטבלה הבאה:
היסטוריה - שינויים בשיטת הניקוד.
בעבר שיטת הניקוד הייתה שונה במעט. הקנס על לקיחות חסרות בכפל, לא פגיע, היה 100 על הלקיחה החסרה הראשונה ו-200 על כל לקיחה חסרה נוספת. השינוי בוצע עקב העובדה שהיה כדאי להקריב חוזה מול גראנד סלאם. גראנד סלאם פגיע שווה 1500 (בונוס סלאם) + 500 (בונוס משחק) + 210 (סדרת מייג'ור) = 2210. לעומת זאת, הפסד של 11 לקיחות, מוכפל, לא פגיע, היה 2100 - הקרבה רווחית.
נוסף על כך, "בונוס העלבון" על ביצוע חוזה של כפל-כפליים היה רק 50 נקודות. ערך זה שונה ל-100 כך שביצוע חוזה בגובה חמש בסדרות המיינור, כפל-כפליים, עם לקיחה עודפת, יהיה עדיף תמיד (פגיע או לא פגיע) על סלאם לא מוכפל.
טקטיקת המשחק.
הטקטיקה ב-Rubber Bridge דומה יותר לטקטיקה הנדרשת בניקוד על פי IMP) International Match Point) מאשר לניקוד בשיטת Top-Bottom.
המשמעויות העיקריות הן:
היסטוריה.
Rubber Bridge הוא הגרסה המסורתית של משחק הברידג' שקדמה ל-Contract bridge המשוחק היום בתחרויות רשמיות. עד שנות ה-30 של המאה העשרים שיחקו Rubber Bridge.
בדצמבר 1931 ובינואר 1932 נערכה תחרות קבוצות ב-Rubber Bridge, שהוגדרה אז כ"קרב בברידג' של המאה". התחרות הייתה בין הקבוצות של אלי קלברסטון ושל סידני לנץ. שוחקו בתחרות מאה וחמישים rubbers,שבסיומם ניצחה קבוצתו של קלברסטון.
"קרב הברידג' של המאה" נחשב לאבן דרך בהתפתחות הברידג' כפי שאנו מכירים אותו היום. קלברסטון בנה שיטה חדשנית לאותה עת, הנקראת על שמו. בקבוצתו של לנץ, המתנגד הראשי לשיטה החדשה, שיחקו בכירי השחקנים של אותה תקופה, שאף הם חלקו על שיטתו של קלברסטון.
ז'אן-לוק פיקארד
קפטן ז'אן-לוק פיקארד (בצרפתית: Jean-Luc Picard בצרפתית מבטאים פיקאר), בגילומו של השחקן האנגלי פטריק סטיוארט, הוא דמות בדיונית ביקום הבדיוני של זיכיון "מסע בין כוכבים", המופיע בעיקר כדמות ראשית בסדרת הטלוויזיה ", וכן ארבעת סרטי הקולנוע המבוססים על סדרה זו: ", ", " ו-". כמו כן, הדמות הופיעה בפרק הפיילוט של " ובסדרה שמתמקדת בדמותו של פיקארד לאחר אירועי הסרט "נמסיס".
ליהוק ועיצוב.
לאחר הצלחתם הקופתית של סרטי הקולנוע העלילתיים של "מסע בין כוכבים", המבוססים של סדרת הטלוויזיה "", יצאה הודעה לתקשורת ב-10 באוקטובר 1986, בה הוכרז על סדרת טלוויזיה חדשה, הכוללת צוות שחקנים חדש. יוצר "מסע בין כוכבים" ג'ין רודנברי בחר בשם "פיקארד" לדמות הראשית, על שם אחד או שני האחים התאומים אוגוסטה פיקארד וג'ין פליקס פיקארד, מדענים שווייצרים מהמאה ה-20.
פטריק סטיוארט, שהיה בעל רקע בלהקה השייקספירית המלכותית, תחילה נשקל לתפקיד של דאטה; אך הוא אמר שהוא לא היה מעוניין לקחת תפקיד-משנה של "לשבת סביב". ג'ין רודנברי לא רצה ללהק את סטיוארט כפיקארד, מאחר שהוא דמיין את הדמות כ-"גברית, עם הרבה שיער על הראש". הבחירה הראשונה של רודנברי הייתה סטיבן מאכט, וזה לקח "שבועות של דיונים" עם רוברט ה. יוסטמן, ריק ברמן והמלהק, בשביל לשכנע אותו ש"סטיוארט היה זה שחיפשו אחריו שישב בכיסא הקפטן"; רודנברי הסכים לאחר שנערכו אודישנים לכל יתר המועמדים לתפקיד. לסטיוארט עצמו לא היה ברור למה המפיקים יטילו על "אדם בגיל העמידה, קירח, שחקן שייקספירי אנגלי" כקפטן של האנטרפרייז. הוא דאג שישלחו לו את הפאה שלו מלונדון, כדי להיפגש עם בכירי סרטי פרמאונט, אבל רודנברי הורה לסטיוארט להסיר את הפאה כי נראתה "איום ונורא". הקול הרועם שלו הרשים את הבכירים, שאישרו את הליהוק באופן מיידי. רודנברי שלח לסטיוארט את רומני הוריישיו הורנבלואר של סי.אס. פורסטר, באומרו כי דמותו של פיקארד מבוססת על הורנבלואר,
אבל סטיוארט כבר הכיר הורנבלואר, לאחר שקרא את הספרים אודותיו כילד.
ככל שהסדרה התקדמה, סטיוארט לקח יותר ויותר שליטה על ההתפתחות של הדמות. עד שהחלה ההפקה של סרט "" הראשון, "היה זה בלתי אפשרי לדעת היכן ז'אן-לוק התחיל ופטריק סטיוארט הסתיים", ועד לזמן של הסרט הרביעי, הוא הצהיר כי:
סטיוארט ציין, עם זאת, כי הוא לא רציני כל כך, או מהורהר כל כך, כמו האלטר אגו שלו.
סטיוארט גם הצהיר, כי "אחד מהתענוגות של עשיית הסדרה והמשחק של התפקיד הזה הוא שאנשים כל כך נמשכים לכל הרעיון של מסע בין כוכבים ... כמה שנים אחרי שהסדרה הסתיימה ... אני נהנה לשמוע כמה אנשים נהנה מהעבודה שעשינו ... זה תמיד הסב לי נחת שהקירח האנגלי הזה, בגיל העמידה, נראה שהתחבר איתם". סטיוארט גם ציין כי תפקידו מסייע לחשוף את ויליאם שייקספיר בפני מעריצי מדע בדיוני. הוא ציין כי ישנה "נוכחות קבועה של מעריצי מסע בין כוכבים בקהל" בכל פעם שהוא משחק בתיאטרון, והוסיף: "אני פוגש את האנשים האלה לאחר מכן, אני מקבל מהם מכתבים ורואה אותם ליד דלת הכניסה האחורית לבמה ... והם אומרים, 'אני מעולם לא ראיתי את שייקספיר לפני כן, לא חשבתי שאבין את זה, אבל זה היה נפלא ואני לא יכול לחכות ולחזור שוב'".
תיאור הדמות.
רקע.
ז'אן לוק פיקארד נולד למוריס ואיווט פיקארד בלה-באר, פראנש-קונטה, צרפת, ב-13 ביולי 2305, וחלם להצטרף לצי הכוכבים. הוא נכשל בפעם הראשונה שניגש לבחינות הקבלה לאקדמיה של צי הכוכבים, אך בסופו של דבר הוא התקבל והפך לסטודנט הצעיר ביותר שניצח בתחרות המרתון של האקדמיה. ההכשרה האקדמית שלו בארכאולוגיה מוזכרת בלא מעט מפרקי "", והוא ממשיך לעסוק בתחום הארכאולוגיה כתחביב. כמו כן, הוא מציין שבשלב מסוים בלימודיו הוא נכשל בכימיה אורגנית בגלל הסחת דעת שנוצרה על ידי מערכת יחסים רומנטית. זמן קצר לאחר סיום לימודים, פיקארד נדקר בליבו על ידי נוסיקאני, כך שהנזק שנגרם לאיבר היה בלתי הפיך ונדרשה החלפתו המוחלט עם לב מלאכותי; מהלך שהיה כמעט קטלני (או קטלני, לדברי קיו, בפרק "Tapestry", כשהוא דן עם פיקארד על מושגי חיים ומוות). פיקארד בסופו של דבר שימש כקצין ראשון על סיפונה של ה"סטארגייזר" ("Stargazer"), ובסופו של דבר אף פיקד עליה בעצמו. באותה תקופה, הוא המציא טקטית קרב של התחמקות ותקיפה, הידועה כ-"תמרון פיקארד".
הדור הבא.
הסדרה " מתארת חלק ניכר מתקופת פיקודו של פיקארד על ספינת החלל אנטרפרייז-D, במשך 7 שנים. בפרק הפיילוט של הסדרה, "Encounter at Farpoint"", הספינה נשלחת לחקור בעיה מסתורית בתחנת חלל בשם "פארפוינט", אך בדרכה נתקלת לראשונה בקיו, שהופך את פיקארד לנציג במשפט המאשים את כל האנושות בהיותה "גזע ילדותי, פראי ומסוכן". פיקארד משכנע את קיו שיעמיד את האנושות למבחן, וקיו בוחר, כשלב ראשון של המבחן, לאמוד את הביצועים של הצוות במשימתם לפארפוינט. המשפט "מסתיים" שבע שנים מאוחר יותר (כאשר קיו מזכיר לפיקארד שלמעשה - המשפט אף פעם לא מסתיים), בפרק סיום הסדרה "All Good Things...", כאשר האנושות נמצאת פטורה מאשמה, באמצעות הדגמתו של פיקארד, כי יש ביכולתה לחקור את האפשרויות השונות של הקיום.
כדמות אשר מוצגת כמוסרית, הגיונית ואינטליגנטית, פיקארד הוא אמן של דיפלומטיה ורטוריקה, שפותר בעיות, לכאורה בלתי פתירות, בין צדדים מרובים, תוך הפגנת "חכמת שלמה" משלו. אף על פי שהחלטות כאלה בדרך כלל מסתיימות בדרכי שלום, פיקארד מוצג גם כטקטיקן מרשים בערמומיותו, במצבים שבהם זה נדרש. לפיקארד יש חיבה לספרות בלשית, דרמות שייקספיריות, וארכאולוגיה. לעיתים קרובות הוא נראה שותה תה ארל גריי, והוא נוהג להוציא דברים לפועל עם מתן פקודה: ""Make It So".