פארק המסילה (מסומן בתור גם רחוב דרך הרכבת בחלקו הצפוני) הוא פארק עירוני בירושלים, המשתרע לאורך תוואי מסילת הרכבת הישנה בירושלים העוברים בצמוד לשכונות בקעה, המושבה הגרמנית, מקור חיים, קטמונים, בית צפאפא ותלפיות, עד למלחה.
שטח הפארק.
שטח הפארק, באורך של חמישה קילומטרים, נמצא בתוואי ייחודי בירושלים בו אין עליות ניכרות (מראש נבחר תוואי הרכבת ככזה שבו נמצאת העלייה המתונה ביותר) ולכן הוא אזור אידיאלי למסלול אופניים, בעיר ההררית.
הקטע העירוני של הפארק מתחיל בראש נחל רפאים, למרגלות "גבעת התנ"ך" ממזרח (ליד תחנת הרכבת הישנה), ועובר לאורך תוואי מסילת הרכבת הישן מהחאן הירושלמי, ומערבה. בקטע שברחוב הרכבת, שבמושבה הגרמנית, מהווה הפארק רצועת נופש צרה לאורך תוואי מסילת הרכבת הישנה, המשמשת כשדרה ירוקה לפעילויות בילוי ופנאי עירוניות. המתחם המבונה והנטוע משלב טבע עירוני עם מסלולי אופניים והליכה, פרגולות ופינות ישיבה.
לאורך הפארק, בצידי המסילה הישנה, ניתן לראות מתקנים ששימשו את הכוונת ובקרת תנועת הרכבות, כגון רמזורים ותמרורים.
מקטעי הפארק.
בניגוד אל פארק המסילה בתל אביב העובר בתור רחוב בין בניני משרדים ולאחר מכן בתוך תעלה מלאכותית בין בתי מגורים. פארק המסילה הירושלמי עובר כולו בגובה בתי השכונות הנמצאות סביבו ומוקף ברובו על ידי רחובות.
היסטוריה.
הפארק משתרע לאורך תוואי מסילת הרכבת הישנה לירושלים שהפסיקה לפעול בשנת 1998, עקב מצב התחזוקה הרעוע של המסילה. בשנת 2000, הוחלט על חידוש ושיפוץ הקו, אך עיריית ירושלים (אז בראשות אהוד אולמרט) התנגדה לפתיחתה מחדש של תחנת הרכבת הישנה על רקע כוונה להפוך את התחנה הישנה למתחם נדל"ן, ורצון למנוע מעבר של רכבות בשכונת המושבה הגרמנית ובקעה. ובמקומה הוקמה חדשה, תחנת הרכבת מלחה שנפתחה בשנת 2005, כתחנת הקצה של הקו (כ-5 קילומטר מדרום מערב לתחנה הישנה); כך מסילת הרכבת באזור זה נותרה ללא שימוש.
בשנת 2002, החלו עיריית ירושלים והרשות לפיתוח ירושלים לקדם תוכנית פיתוח במתחם הרכבת למגורים, מסחר ומלונאות, וקו רכבת קלה שאמור לעבור בחלקו בתוואי המסילה (הקו הכחול), קו שיחבר את דרום-מזרח העיר (תלפיות והסביבה) אל אזור התעשייה הר חוצבים ושכונת רמות, דרך מרכז העיר. התוכנית כללה גם הזזה של בניין התחנה הישנה כדי לפנות מקום לכביש שיחבר את רחוב דוד רמז עם דרך בית לחם. אך עקב התנגדות מצד תושבי שכונת בקעה והמושבה הגרמנית, המועצה לשימור אתרים והחברה להגנת הטבע שונתה התוכנית.
בתקופת ראש העיר אורי לופוליאנסקי, ביקשה עיריית ירושלים לישם תוכנית שאושרה עוד בשנת 1970 ולסלול כביש רחב שכולל ארבעה נתיבים ("כביש 34"), משכונת בקעה ועד סמוך לבית צפאפא, בין צומת הרחובות פת וברעם לכיוון אזור התעשייה תלפיות, ומשם עד צומת אורנים, בכניסה לאזור עמק רפאים.
ועד פארק המסילה.
באוגוסט 2007 התארגנה קבוצת תושבים משכונת הקטמונים ביוזמת היזם החברתי יוסי סעידוב ופרופ' קימי קפלן, והקימה את "ועד פארק המסילה" שמטרתו לבטל את פרויקט כביש 34, ולהסב את תוואי המסילה לפארק ציבורי.
התושבים טענו כי תוכניות העירייה יחסלו את השטח הפתוח האחרון בשכונת הקטמונים, ויוצרות אפליה בין השכונות: הקמת מסלול הליכה ושביל אופניים בין השכונות החזקות בקעה והמושבה הגרמנית, בעוד שבשטח הצמוד לפסי הרכבת בקטמונים ובית צפאפא, תוכנן כביש מהיר. הוועד לא המתין לשינוי ההחלטה והחל בשיתוף החברה להגנת הטבע בהקמה של מוקדים קהילתיים לאורך התוואי המתוכנן, ביניהן גינות קהילתית ברחובות מעגלי יבנה, נהוראי ובצמוד לבית הספר הדו-לשוני, ו"מסלול הקיפוד", מסלול הליכה אלטרנטיבי המחבר בין שכונות דרום העיר.
הלחץ הציבורי של תושבי השכונות החל לתת את אותותיו, ובשנת 2008 ערך הוועד סדרת מפגשים לקראת הבחירות המוניציפליות במסגרתן התחייב ראש העיר ניר ברקת וסגניתו המיועדת נעמי צור, לתמוך בפארק המסילה ולעצור את התוכניות לסלילת הכביש. עם בחירתו לתפקיד ראש העירייה עמד ברקת בהבטחותיו, והיוזמה לבניית הפארק אושרה בוועדת התכנון והבנייה בשנת 2009.
בשנת 2020 הוקם אתר האינטרנט של הוועד ובו סיפור המאבק למען הפארק.
תכנון והקמת הפארק.
ביוני 2009 נחנך ברובע מנהטן שבעיר ניו יורק פארק ההיי ליין באורך כ-2.33 ק"מ, על תשתית מסילת הרכבת העילית הנטושה בעיר, והצלחתו היוותה השראה לתושבים ומתכנני פרויקט.
הקמת הפארק החלה בשנת 2010. הוא תוכנן על ידי משרד מנעד בניהולם של האדריכלים צבי דקל, יאיר אביגדור ושלמה זאבי. תושבי השכונות בדרום ירושלים (המושבה הגרמנית, מקור חיים, הקטמונים, בקעה) באמצעות המנהלים הקהילתיים ובעזרת איתן שוקר, בשיתוף עם החברה להגנת הטבע היו מעורבים בדיונים על גורל השטחים הפתוחים לאורך מסילת הרכבת. דיונים אלו הובילו להקמת פארק רחב ידיים על תוואי המסילה, בין שכונת גוננים לבין אזור התעשייה תלפיות, בשם "פארק גוננים". הפארק נחנך ב-2016.
בשנת 2010, בזמן העבודות שנעשו להקמת הפארק, נערכה חפירה ארכאולוגית בה נחשף אתר פרה-היסטורי בן כמיליון שנים, בו מאות כלים מאבן צור מסותתת, שנוצרו על ידי אדם קדמון מסוג הומו ארקטוס.
לאחר שבוטלו התוכניות לסלילת כביש חדש בתוואי הפארק, נמשכה בשנת 2012 הכשרת הקטע השני מצומת אורנים דרומה, מתחת לגשר כביש ברעם, עד לגן החיות התנ"כי. במאי 2015 שב ונפתח שביל הפארק שהיה חסום באזור תחנת הרכבת מלחה, וניתן להגיע דרכו עד פארק רפאים.
באפריל 2013 זכתה עיריית ירושלים בפרס אות העיצוב על הקמת הפארק וביולי 2013 הוענק פרס קרוון לאדריכלות גנים למתכנני הפארק ממשרד מנעד.
הקו הכחול ופארק המסילה.
הטיילת על פסי הרכבת במקטע בין השכונות בקעה והמושבה הגרמנית תוכננה בראשיתה כטיילת זמנית עד להקמת מערך הרכבת הקלה בירושלים במקום, בהתאם לתוואי שסומן בתוכנית המתאר המחוזית לירושלים. בשנת 2013 הציגו מתכנני תוכנית אב לתחבורה בפני תושבי השכונות הסמוכות את תוכניתם להעביר את הרכבת הקלה על פארק המסילה. ההתנגדות המיידית הובילה אותם לחיפוש חלופות לתוואי ובינואר 2016, אישרה הוועדה המקומית לתכנון ובניה של עיריית ירושלים את תוכנית הקו הכחול של הרכבת הקלה בירושלים שבמסגרתה הוחלט לא לפגוע בפארק המסילה ולהעביר את התוואי המתכנן ברחוב עמק רפאים. כמו כן בוטלה סופית תוכנית "כביש 34" ושטח זה ישמש לתוואי הקו במקביל לפארק המסילה. עם זאת, על פי תוכנית זאת בשתי נקודות קצרות יפגע תוואי הקו בפארק, בתחילת הפארק ליד מתחם התחנה לאורך של כ-300 מטר ובצומת אורנים לאורך של כ-400 מטר.
הוויכוח הציבורי החריף לאחר שקבוצת סוחרים ותושבים התאגדה תחת עמותה בשם ״רפאים במושבות״ במטרה לסכל את מעבר הרכבת בעמק רפאים, וכנגדם התאגדה קבוצת תושבים נוספת, ״רכבת בעמק״ בהובלתם של הפעילים החברתיים איתמר שחר, יוסי סעידוב ועדית רובין. עמותת "רפאים במושבות" ניסתה לקדם חלופה תת-קרקעית שבה הרכבת תעבור במנהרה תחת פארק המסילה - באופן שהיה פוגע ישירות בקטעים נרחבים מהפארק - זאת עקב פורטלי כניסה ויציאה, חפירות, הקמת תחנה ועוד. שר התחבורה ישראל כץ הצהיר כי הוא תומך בהעברת הרכבת הקלה מעמק רפאים לפארק המסילה ומנע דיון בנושא. למרות זאת, פעילי "רכבת בעמק" צירפו אלפי מתנגדים לעצומה הקוראי לא לפגוע בפארק המסילה ולהעביר את הרכבת בעמק רפאים, ובמאי 2018 אף קיימו מפגן תמיכה בפארק עם כאלף מתושבי העיר.
למרות הלחצים הכבדים שהופעלו להסטת המסלול על חשבון פארק המסילה, באוקטובר 2020 קבעה סופית הוועדה המחוזית לתכנון ובניה ירושלים כי הקו הכחול של הרכבת הקלה בירושלים יעבור בעמק רפאים.
אבנר נווה
אבנר נווה (נולד ב-12 בפברואר 1950) הוא טייס קרב בחיל האוויר הישראלי, ששירת מעל 30 שנה בחיל האוויר והוא אלוף הפלות, לאחר שצבר שבע הפלות של מטוסי אויב בקרבות אוויר, כולן במטוס F-15 איגל. כיהן כסגן מפקד וראש מטה חיל האוויר, סיים את שירותו בדרגת תת-אלוף.
ביוגרפיה.
נווה גדל בקיבוץ שדות ים, בנם של חווה ויצחק (איזי) נוימן.
התגייס לצה"ל וסיים קורס טיס מס' 64 ב-1971. לאחר הקורס הוצב בטייסת אוראגן וסופר מיסטר. בשנת 1972 עבר הסבה למטוסי F-4 פנטום. ב-1974 היה אחד מעשרת הטייסים שנבחרו לקליטת מטוסי ה-15-F בחיל האוויר, ולהקמת הטייסת הראשונה, טייסת 133. ב-1981 הוא השתתף במבצע אופרה לתקיפת הכור הגרעיני בעיראק כאחד הטייסים של מטוסי ה-15-F שליוו את מטוסי ה-F-16. בנובמבר 1982 מונה למפקד טייסת סקייהוק, טייסת 140. ב-1985 פיקד על טייסת 106 והוביל את הפצצת מפקדות אש"ף בתוניס במבצע רגל עץ.
בשנים 1990 עד 1992 פיקד על בסיס רמת דוד ,בשנים 1992 עד 1994 שימש כראש להק מודיעין. בשנת 1995 מונה לראש להק אוויר וב-1998 לסגן מפקד ורמ"ט חיל האוויר. בתחילת 2001 סיים את שירותו בצה"ל.
לאחר פרישתו מצה"ל, הקים נווה חברת ייעוץ וסיפק שירותים לתעשיות הביטחוניות ולג'נרל אלקטריק, במקביל כיהן ומכהן כדירקטור וכדירקטור חיצוני בחברות שונות בהן ECI, אינטרגאמא, אבן קיסר, צור שמיר אחזקות, סולגרין, במלונות דן, אשטרום נכסים ובבית חולים הדסה ומשמש כנשיא ומייסד קבוצת Old North Group.
חיים אישיים והשכלה.
נווה בעל תואר ראשון בכלכלה ומנהל עסקים מאוניברסיטת בר-אילן. שני אחיו הצעירים אסף נוימן ויפתח נוימן שירתו אף הם כטייסי קרב בחיל האוויר.
טריקלה
טְרִיקָלַה () היא עיר בצפון מערב יוון בחבל תסליה ובירת מחוז טריקלה. העיר שוכנת 328 ק"מ צפונית מערבית לאתונה, 145 ק"מ מזרחית ליואנינה ו-214 ק"מ דרומית מערבית לסלוניקי.
היסטוריה.