ב-29 באפריל 2020, BiNetUSA העלו ציוץ בטענה שדף הויקיפדיה עבור דגל הגאווה הביסקסואלי הוא לא מדויק. בסופו של דבר BiNetUSA חדלו להשתמש בדגל ב-8 במאי, ובחרו במקום זאת להשתמש בעיצוב אחר.
חדשות חמות במחוז יובה
חדשות רעות (באנגלית: Breaking News In Yuba County) הוא סרט קומדיה שחורה אמריקאי. הסרט יצא לאקרנים ב-12 בפברואר 2021.
עלילה.
הסרט עוקב אחר סו בוטמס (ג'ני), שתופסת את בעלה במיטה עם אישה אחרת. ההלם, שבעלה חווה מכך, גורם לו למות מהתקף לב. היא קוברת את גופתו, ומנצלת את מעמד התהילה ההולך וגדל שמקורו בבעלה הנעדר. סו מסתבכת במהירות מעל ראשה, מתחמקת משוטרים ופושעים, והכל תוך כדי ניסיון לשמור את האמת מאחותה ננסי (קוניס), כתבת חדשות מקומית הנואשת לסיפור, ובלשית משטרה נחושה (הול).
הפקה.
שלב הליהוק.
בחודש אוקטובר 2018 נודע, כי אליסון ג'ני ולורה דרן עתידות לככב בסרט "חדשות רעות" מאת הבמאי טייט טיילור, שביים בעבר סרטים כמו "העזרה" ו"הבחורה על הרכבת". התסריט נכתב על ידי התסריטאית אמנדה אידוקו בשנת 2017. טיילור סיפר:
בחודש מאי 2019 נודע, כי דרן פרשה מהפרויקט וכי מילה קוניס, רג'ינה הול, אקוופינה, סמירה ויילי, ברידג׳ט אוורט, ג'ימי סימפסון וקאונג סים לוהקו לסרט. מאוחר יותר הצטרפו לפרויקט גם ג'ולייט לואיס, אלן בארקין וונדה סייקס. ביוני פורסם כי גם מת'יו מודין וכריס לואוול הצטרפו לפרויקט. ביולי נודע כי גם קליפטון קולינס ג'וניור יופיע בסרט.
שלב הצילומים.
הצילומים החלו בחודש יוני 2019.
אברהם קוטנר
הרב אברהם אלתר (אלטר) קוטנר (1900 בערך – 1975) היה רב ברומניה, בגרמניה ובישראל. כיהן כרבה האשכנזי הראשי של העיר לוד מקום המדינה ועד למותו.
ביוגרפיה.
נולד בוורשה בסביבות שנת 1900. למד בישיבת תורת חיים בעיר ובישיבת ראדזימין אצל הרב פינחס מנחם זינגר, ונסמך לרבנות. כיהן כרב בעיירה צימישליה שבבסרביה (אז ברומניה, היום ברפובליקת מולדובה).
לאחר מלחמת העולם השנייה כיהן כרב מחנה העקורים בפוקינג (ולדשטאדט) , המחנה השני בגודלו בגרמניה.
עלה לישראל בשנת 1948 והיה מראשוני המתיישבים היהודים בלוד, והתמנה לרבה האשכנזי הראשי של העיר וליו"ר המועצה הדתית, לצד הרב הספרדי יצחק אביחצירא.
הוא ייסד בעיר מערכת כשרות ופעל להפסקת מכירת הבשר הטרף ולמניעת חילולי שבת.
היה חבר הוועדה המרכזית של חבר הרבנים של המפד"ל.
נפטר ב-22 בפברואר 1975, י"א באדר ה'תשל"ה, לאחר מחלה.
על שמו רחוב בשכונת אזבסטונים דרום בלוד, וכן בית הכנסת המרכזי ברחוב הרצל.
מדרש תנאים לדברים
פסיכותרפיה אפירמטיבית
פסיכותרפיה אפירמטיבית (או טיפול אפירמטיבי) היא סוג של פסיכותרפיה המיועדת לאנשים שנטייתם המינית אינה הטרוסקסואלית, ובפרט עבור הומואים ולסביות, ובה יש התמקדות באותנטיות של המטופל ובנוחות שלו עם עצמו, וקבלתו העצמית בנוגע לנטייתו המינית (לכן נקראת גם טיפול קבלה עצמית). טיפול זה אינו מנסה לשנות את נטייתו המינית של המטופל, ולא לדכא או להעלים מאוויים ותשוקות לבני אותו המין. בכך הוא מהווה תמונה הפוכה של טיפולי המרה.
הפסיכותרפיה האפירמטיבית מתבססת על הקונצנזוס המדעי כי הומוסקסואליות אינה הפרעה נפשית.
בשנת 2011 פרסם איגוד הפסיכולוגים האמריקני (APA) מסמך הנחיות לפסיכותרפיה אפירמטיבית של הומואים ולסביות.
חקירת בית המשפט הבין-לאומי הפלילי בעניין פלסטין
חקירת בית המשפט הבין-לאומי הפלילי בעניין פלסטין החלה ב-20 בדצמבר 2019, כאשר התובעת הכללית של בית הדין הפלילי הבין-לאומי, פאטו בנסודה, הכריזה על חקירת פשעי מלחמה שלכאורה שבוצעו במסגרת הסכסוך הישראלי-פלסטיני.
רקע.
ב-29 בנובמבר 2012 התקבלה החלטת 67/19 של העצרת הכללית של האו"ם, ובעקבותה שודרג מעמד של הרשות הפלסטינית ל"מדינה משקיפה שאינה חברה" . שינוי הססטוס נחשב למעשה כהכרה בפועל במדינה פלסטינית ריבונית.
במאמר דעה שפורסם ב-2014 אמר התובע כי כתוצאה מהמעמד החדש פלסטין יכולה להצטרף לאמנת רומא. חקירה ראשונית בעניין הסכסוך הישראלי-פלסטיני התחילה כבר ב-2015. מדינת ישראל איננה חברה בבית הדין הפלילי הבין-לאומי. בינואר 2015 פלסטין התקבלה כחברה ה-123 בבית הדין. בתגובה לטענות פלסטיניות והגישושים הפלסטיניים שמטרתם הייתה פתיחת חקירה בין-לאומית נגד ישראל, טענה מדינת ישראל כי אין לבית המשפט סמכות שיפוט בעניין מאחר שהרשות הפלסטינית איננה מדינה ריבונית. טיעון דומה הושמע על ידי היועץ המשפטי לממשלה, אביחי מנדלבליט, מספר שעות לפני ואחרי הודעתה של בנסודה על פתיחת החקירה בדצמבר 2019. עם זאת, בנסודה סירבה בשלוש הזדמנויות שונות לפתוח בחקירה נגד ישראל. התלונות אותן דחתה היו קשורות לפרשת המרמרה.
התלונה.
לטענתה של בנסודה, הקריטריונים לחקירה מלאה קיימים אך טרם נקבעה סמכות שיפוט של חקירה שכזו. בנסודה הצהירה כי "השתכנעתי כי בוצעו או מבוצעים פשעי מלחמה בשטחי הגדה המערבית, מזרח ירושלים ורצועת עזה". במקביל הצהירה בנסודה כי היא סוברת כי חמאס וארגוני טרור פלסטיניים אשמים גם הם בפשעי מלחמה דומים אך טענה כי אין מנגנון להעניש פשעים שכאלה. באותה הצהרה אמרה בנסודה כי "ישנו בסיס לחקירה גם נגד חברים בחמאס ובארגונים פלסטיניים אחרים בחשד לפשעי מלחמה, ובהם תקיפת אזרחים ומבנים אזרחיים, שימוש במגינים אנושיים ועינויים".
ישראל מואשמת כי הקימה התנחלויות בגדה המערבית באופן בלתי חוקי ואף הפרה דיני מלחמה במהלך מבצע צוק איתן. אחת מהטענות הייתה שישראל תקפה מתקנים של הצלב האדום. מנגד ארגוני טרור פלסטיניים, שבראשם עומד חמאס, מואשמים בתקיפה מכוונת של אזרחים ישראלים ושימוש באזרחים פלסטינים כמגן אנושי.
השתלשלות האירועים.
ב-16 במרץ 2020 לאחר הגשת סיכומים של ידיד בית המשפט ביקשה בנסודה הארכה של חודש נוסף על מנת לשקול את השאלה על סמכות השיפוט בגדה המערבית, רצועת עזה ומזרח ירושלים, חודש לאחר מכן למעלה מ-180 ארגונים פלסטינים ובין-לאומיים הגישו מכתב תמיכה ברשות הפלסטינית.
ב-5 בפברואר 2021, החליט בית הדין ברוב קולות כי פלסטין היא מדינה המשתרעת על יהודה, שומרון, חבל עזה ומזרח ירושלים שנכבשו על ידי מדינת ישראל במלחמת ששת הימים. השופטים קבעו כי קיימת סמכות להחיל את חוקת רומא על פשעים לכאורה שבוצעו בשטחים אלה. בדעת מיעוט טען השופט כי אין סמכות שיפוט בשטחים הפלסטיניים. הוא הוסיף כי "המעורבות העמוקה של האו"ם במציאת פתרון ראוי למימוש מה שמכונה 'חזון שתי המדינות', תרומת הקוורטט עם מפת הדרכים ויוזמות השלום הקודמות שנתמכו בדרך כלל על ידי האו"ם ומשתקפות בשורה הארוכה של החלטות שהתקבלו על ידי העצרת הכללית, מועצת הביטחון וכן גופים אחרים של האו"ם, וההתייחסויות בהחלטות אלה להסכמי אוסלו. יחד הם מהווים רשת חשובה של כלי משפט בין-לאומי".
ב-2 במרץ 2021, הודיעה התובעת פאטו בנסודה על חקירת אירועים שהתרחשו ברצועת עזה וביהודה ושומרון החל מ-13 ביוני 2014, יום אחרי חטיפת ורצח שלושת הנערים בידי חמאס. החקירה עליה הכריזה התובעת פאטו בנסודה עוסקת בשלושה נושאים מרכזיים: הלחימה בעזה בזמן מבצע צוק איתן, הירי לעבר המפגינים בצעדת השיבה הגדולה ב-2018 והבניה בהתנחלויות בגדה המערבית. בנוסף לפעולות מדינת ישראל, יחקרו פעולותיהם של חמאס וארגוני הטרור האחרים בעזה.
ב-20 במרץ 2021, במסגרת צעד מחייב בחקירת פשעי המלחמה, בית הדין הבין-לאומי בהאג הקציב לישראל ולפלסטינים 30 יום להודיע אם יבחרו לחקור בעצמם את החשדות. ב-9 באפריל השיבה ישראל לבית הדין הפלילי הבין-לאומי בהאג כי היא דוחה לחלוטין את הטענה שביצעה פשעי מלחמה, והבהירה כי אין לבית הדין הסמכות לפתוח בחקירה נגדה על ביצוע פשעי מלחמה בגדה המערבית וברצועת עזה.
תגובות.
ראש ממשלת ישראל, בנימין נתניהו, גינה בחריפות את החקירה במילים "יום שחור לאמת ולצדק" והוסיף כי הפתיחה בחקירה היא "אנטישמיות טהורה". הרמטכ"ל אביב כוכבי גינה את ההחלטה, הגדיר אותה "משוללת כל תוקף". מזכיר המדינה האמריקאי, מייק פומפאו, הצהיר בתגובה להחלטה כי "אנחנו מתנגדים בתוקף לחקירה הבלתי מוצדקת, שמכוונת לישראל באופן בלתי הוגן. הדרך לשלום מתמשך היא באמצעות משא ומתן ישיר". מדינות נוספות הביעו עמדה בעניין החקירה: כך למשל הונגריה הודיעה כי "היא מסכימה עם טיעוני ישראל" והביעה התנגדות לפתיחת החקירה. מנגד גרמניה הודיעה כי הם סומכים על בית הדין ורוצים להימנע מפוליטיזציה, אוסטרליה לעומתה טענה שעדיף לפתור את הנושא במשא ומתן.
בריאיון שנתנה בנסודה ב"טיימס אוף ישראל" תיארה את ההאשמות באנטישמיות "האשמה מצערת במיוחד, היא חסרת בסיס" והדגישה כי בית הדין הבין-לאומי שואף להיות הוגן וחסר פניות.
חקירת בית הדין הבינלאומי בעניין פלסטין
מיוזיק (סרט)
מיוזיק (באנגלית: Music) הוא סרט דרמה מוזיקלי אמריקאי משנת 2021, בבימויה של הזמרת-יוצרת סיה. בסרט מככבים קייט הדסון, מאדי זיגלר ולסלי אודום ג'וניור. זה מסמן את הופעת הבכורה של סיה כבמאית, ואת התפקיד הראשי הראשון של זיגלר. הסרט יצא לאור ב-14 בינואר 2021 באוסטרליה וב-10 בפברואר 2021 בארצות הברית.
בטקס פרסי גלובוס הזהב ה-78 קיבל הסרט מועמדות לפרס גלובוס הזהב לסרט הטוב ביותר - קומדיה או מוזיקלי והדסון קיבלה מועמדות בפרס גלובוס הזהב לשחקנית הטובה ביותר - סרט קומדיה או מוזיקלי. כמו כן, היה הסרט מועמד למספר קטגוריות בטקס פרס פטל הזהב.
עלילה.