ב-31 בינואר 2022 חתם אלברס על חוזה לחמש עונות וחצי במנצ'סטר סיטי מהפרמייר ליג, והושאל בחזרה לריבר פלייט עד לתום העונה.
בהופעת הבכורה בקבוצה כבש שער בכורה בהפסד 1-3 לליברפול ב-30 ביולי במשחק מגן הקהילה. ב-31 באוגוסט כבש את שעריו הראשונים בפרמייר ליג כשכבש צמד בניצחון 0-6 על נוטינגהאם פורסט.
קריירה בינלאומית.
ב-3 ביוני 2021 ערך אלברס את הופעת הבכורה שלו בנבחרת ארגנטינה, כשהחליף את אנחל די מריה בדקה ה-62 בתיקו 1-1 נגד נבחרת צ'ילה במסגרת מוקדמות מונדיאל 2022.
אלברס היה חלק מסגל נבחרת ארגנטינה בטורניר קופה אמריקה 2021, וערך הופעה אחת בטורניר, בניצחון 4-1 על נבחרת בוליביה במסגרת שלב הבתים של הטורניר. נבחרת ארגנטינה זכתה בטורניר לאחר ניצחון 1-0 על נבחרת ברזיל בגמר.
סטטיסטיקות קריירה.
מועדונים.
מעודכן לתאריך 1 בינואר 2022.
בינלאומי.
מעודכן לתאריך 27 בינואר 2022.
טאנו מוינו
טטיאנה רוברטבנה מוניו (באוקראינית: Тетяна Робертівна Муїньо; נולדה ב-7 בדצמבר 1989), הידועה יותר בשם טאנו מוינו (באוקראינית: Таня Муїньо; בספרדית: Tanu Muiño) היא במאית וידאו קליפים, מעצבת, סטייליסטית, צלמת ובמאית קולנוע. היא ידועה בעבודתה על וידאו קליפים מצליחים של אמנים פופולריים כדוגמת: מונטיק , טיים אנד גלאס , NK , IOWA , "Up" של קארדי בי ו-"Wild Side" של נורמני. בשנת 2021, ביימה את קליפ השיר "Rumors" של ליזו וקארדי בי.
ביוגרפיה.
אביה הוא רוברט מויניו, אזרח קובני. בשנות השמונים, עבר לאודסה ונשאר באוקראינה. אמה אוקראינית. לטאנו שלושה אחים ואחות. עד גיל שש התגוררה בהוואנה.
קריירה.
בשנת 2016 החלה לשתף פעולה עם הזמר האוקראיני מונטיק. החל מנובמבר 2020, מוינו ביימה 14 וידאו קליפים עבורו.
בשנת 2019 ביימה מוינו את הקליפ ל-"Small Talk", של הזמרת האמריקאית קייטי פרי.
בשנת 2020 שיתפה פעולה עם הזמרת הספרדייה רוסליה. היא ביימה את "Rhythm" של מונטיק, שהופץ בערוץ היוטיוב שלו בספטמבר 2020. בסתיו 2020, ביימה את קליפ השיר "Cotton Candy" של המוזיקאי הבריטי יאנגבלאד. הקליפ צולם בקייב ב-1 באוקטובר.
בשנת 2021 ביימה את הקליפים של "Up" מאת קארדי בי, "" מאת ליל נאז X, ו-"Wild Side" מאת נורמני וקארדי בי.
ג'ון הרדמן
ג'ון הרדמן (באנגלית: John Herdman; נולד ב-19 ביולי 1975 בקונסט שבאנגליה) הוא מאמן כדורגל אנגלי המאמן את נבחרת קנדה.
קריירת אימון.
הרדמן החל את קריירת האימון שלו בגיל צעיר באנגליה, כאשר היה סטודנט ומרצה במשרה חלקית באוניברסיטה. הוא היה מאמן במחלקת הנוער של סנדרלנד עד שנת 2001, ולאחר מכן עבר לניו זילנד.
הוא אימן את נבחרת ניו זילנד בכדורגל נשים בין השנים 2006–2011, והעפיל איתה לגביע העולם בכדורגל נשים בשנים 2007 ו-2011, וכן לטורניר הכדורגל באולימפיאדת בייג'ינג 2008.
בשנת 2011 החל הרדמן לאמן את נבחרת קנדה בכדורגל נשים, ותוך זמן קצר זכה עמה במדליית זהב במשחקים הפאן-אמריקאיים שנערכו במקסיקו באותה השנה. הוא הוביל את הנבחרת למדליות ארד באולימפיאדות לונדון 2012 וריו דה ז'ניירו 2016, וכן אימן אותה בגביע העולם בכדורגל נשים 2015.
ב-8 בינואר 2018 מונה הרדמן למאמן נבחרת קנדה. הוא אימן את הנבחרת בגביע הזהב 2019, וכן בגביע הזהב 2021, בו הגיעה הנבחרת לשלב חצי הגמר.
מערכת סימנים ביתית
מערכת סימנים ביתית (באנגלית: Home sign system או Kitchen sign system; להלן מס"ב או מערכת מחוות) היא צורת תקשורת המבוססת על מערכת סימנים המומצאת לעיתים קרובות באופן ספונטני על ידי ילדים חירשים חסרי קלט לשוני נגיש. צורת תקשורת זאת מופיעה לעיתים קרובות במשפחות בהן ילד חירש גדל על ידי הורים שומעים ומבודד מהקהילה החירשת. מכיוון שהילד החירש אינו מקבל קלט בשפת סימנים או מדוברת, ילדים אלה מכונים מבודדים לשונית.
מכיוון שמס"ב משמשות באופן קבוע כצורת התקשורת של הילד, הן מתפתחות להיות מורכבות יותר ממחוות פשוטות. אף על פי שאינן נחשבות לשפה שלמה, ניתן לסווג מערכות אלה כתופעות לשוניות המראות מאפיינים דומים לשפת סימנים ולשפה מדוברת. מס"ב מציגות דרגות משמעותיות של מורכבות, תוך שימוש במחוות בעלות משמעויות עקביות, סדר מילים וקטגוריות דקדוקיות. בלשנים התעניינו במס"ב כתובנה לגבי היכולת האנושית לייצור, לרכוש ולעבד שפה.
זיהוי תכונות.
בשנת 1987 קבעה ננסי פרישברג מסגרת לזיהוי ותיאור מס"ב. היא קובעת שסימני הבית שונים משפות הסימנים בכך שהם:
עם זאת, ישנן תכונות "עמידות" מסוימות של השפה שפיתוחן יכול להתקיים ללא הדרכה של מודל שפה קונבנציונלי. מחקרים שנעשו לאחרונה על מערכות מחוות של ילדים חירשים מראים שיטתיות ופרודוקטיביות. מערכות אלו נוטות להפגין לקסיקון יציב, נטייה לסדר מילים קבוע, שימוש במשפטים מורכבים וזוגות עצם-פעלים. כמו כן, הוכח כי למערכות מחוות יש תכונה של רקורסיה, מה שמאפשר למערכת להיות גנרטיבית. ילדים חרשים עשויים לשאול מחוות משפה מדוברת, אך מחוות אלה משנות את משמעותן והופכות לסימנים לשוניים במס"ב. ככל שהילד מתפתח, אמירותיו גדלות בגודלן ובמורכבותן. דוברי מס"ב מבוגרים משתמשים במערכות המתבגרות להצגת יותר מאפיינים לשוניים מהמערכות הפשוטות יותר המשמשות דוברים צעירים.
לקסיקון.
מחקרים של דוברי מס"ב בקרב ילדים ומבוגרים מראים קורלציה עקבית בין צורת המחווה למשמעותה. סימנים אלה משולבים גם במחוות מורכבות ליצירת מילים חדשות. היעדר דו-כיווניות ביצירת מס"ב בין ההורה לילד מגביל את המצאת הסימנים במשמעויות שרירותיות. הופעתו של לקסיקון מקובל ומובן על כל בני הבית מתקדמת לאט יותר במס"ב מאשר בשפות טבעיות בעלות רשת חברתית עשירה יותר. מחקר של שפות סימנים למבוגרים בניקרגואה מראה כי דוברי שפות אלה משתמשים במחווה כדי לדבר על מספר, באמצעות סימני מספרים קרדינליים וסימני מספר לא קרדינליים.
מורפולוגיה.
למס"ב יש מורפולוגיה פשוטה. מחוות מורכבות מחלקים עם סט מצומצם של מחוות יד. ניתן להשתמש במחוות יד בשתי דרכים: לייצוג מניפולציה על אובייקט, או לייצוג האובייקט עצמו. דפוסים מורפופונולוגיים בביצוע מחוות יד דומים יותר למחוות יד בשפות הסימנים המקובלות מאשר למחוות בהן נעשה שימוש במהלך שיחה מדוברת. מחוות יד אלו בעלות מורכבות אצבעות גבוהה עבור מחוות יד המייצגות אובייקט, ובעלות מורכבות אצבעות נמוכה עבור מחוות המייצגות מניפולציה על אובייקט. דוברי מס"ב משתמשים גם במחוות יד כסמן מורפולוגי פרודוקטיבי בפרדיקטים, המציגים הבחנה בין נומינלים לפרדיקטים. מחקר על דוברים מתבגרים מראה יכולת ביטוי של אירועי תנועה, אם כי הם מבצעים זאת בדרך שונה מאשר בשפת הסימנים המקובלת. תנועות הסימנים המשמשות במס"ב יכולות להשתנות באורך הנתיב ובכיוון. ניתן למצוא את רוב המורפמות בצורת היד בשילוב עם יותר ממורפמת תנועה אחת, ולהפך.
תחביר.
בתוך מערכת אינדיבידואלית, דוברי מס"ב מראים עקביות בסדר מילים מסוים המייחד את מיקומו של הנושא במשפט. בנוסף, העדיפות היא תמיד שהפעולה תופיע בסוף הביטוי. תלות מבנית, דהיינו מילים המקובצות על בסיס מבנה או תבנית היררכית, נחקרו אצל דוברי מס"ב ברזילאים המייצרים באופן עקבי שינויים עם שם העצם שונה. סמני מחווה לשלילה (ניעור הראש מצד לצד) ושאלות פתוחות (הפיכת היד) מראות משמעות עקבית, שימוש ומיקום. דוברי מס"ב מסמנים נושאים דקדוקיים במשפטים ומסוגלים להבחין בין הסוגיה הגלומה במשפט לבין נושא המשפט. מערכות אלו מראות עדויות מסוימות למערכת פרוזודית לסימון גבולות ביטוי ואמירה.
נרטיבים.
ילדים דוברי מס"ב משתנים מאוד בתדירות שבה הם מציגים כישורי סיפוריים; עם זאת, הנרטיבים שלהם מראים דפוסים מבניים דומים. זה כולל הרחבת סיפור בסיסי על ידי ציון הרקע, פעולות נוספות, סיבוך וסדר זמני. אמהות שומעות מייצרות שיח משותף עם ילדים חירשים בתדירות נמוכה יותר (מאשר אמהות שומעות עם ילדים שומעים), ותרומות אלה הן בדרך כלל קוליות ורק לעיתים רחוקות מחוות.
תנאים להיווצרות.
הרקע הדרוש להיווצרות מס"ב כולל חשיפה מוגבלת או אי חשיפה למודל של שפה מדוברת או שפת סימנים, בידוד מילדים חרשים ומבוגרים ובחירות הורים בנוגע לתקשורת עם הילד החרש. יצירת מס"ב היא תופעה נפוצה של ילדים חירשים החיים במשפחות שומעות, שכן כ-75% מההורים השומעים אינם משתמשים במחוות, ומתקשרים עם ילדיהם החירשים באמצעות קבוצה קטנה של מחוות, דיבור וקריאת שפתיים. לעומת זאת, בבית עם הורים חירשים או יודעי שפת סימנים, ילד יכול לרכוש את שפת הסימנים באותו אופן שבו ילד שומע יכול לרכוש שפה מדוברת.
מס"ב מהוות נקודת מוצא לשפות סימנים רבות. כאשר קבוצה של אנשים חרשים מתכנסים ללא שפת סימנים משותפת, הם עשויים לשתף תכונות של מערכות הסימנים הביתיות הבודדות שלהם, היוצרות "שפת סימנים כפרית" שעשויה לבסוף לבסס את עצמה כשפה שלמה. עם זאת, מס"ב מועברות לעיתים רחוקות ליותר מדור אחד, מכיוון שהן בדרך כלל נעלמות כאשר הילד החירש נחשף לשפת סימנים מקובלת מחוץ לבית.
ילדים חרשים שמשתמשים במס"ב נבדלים מילדי פרא שנמנעה מהם אינטראקציה חברתית ולשונית משמעותית. לעומתם, ילדי מס"ב משתלבים חברתית במידה מסוימת, עם מחסור באינטראקציה לשונית קונבנציונלית. למס"ב יש כמה אלמנטים של שפה, וילדים שמשתמשים במערכות אלה מסוגלים לרכוש שפת סימנים טבעית מאוחר יותר בבית הספר.
פיתוח מס"ב.