יוצאי אתיופיה מזדהים בעיקר עם מפלגות הימין (בעיקר הליכוד) והמרכז הפוליטי (יש עתיד, כחול לבן). מחקר משנת 2001 מצא כי רבים מהם נרתעו מלהצביע למפלגות שמאל מוצהרות כמו העבודה, גלגולה של מפא"י, המזוהה עם תקופת שלילת השבות ועם עמדות מדיניות של השמאל הפוליטי.
על-מנת שיהיה ייצוג פרופורציונלי בכנסת ליוצאי אתיופיה שמהווים כ-1.7% מאוכלוסיית ישראל, צריכים להיות להם לפחות שני מושבים כך שישקפו את אותם שני אחוזים מתוך 120 חברים בסך הכל.
בכנסת ה-14 כיהן חבר הכנסת הראשון יוצא אתיופיה - אדיסו מאסלה מטעם מפלגת העבודה. בעברו היה חבר בארגון היחאפה המרקסיסטי באתיופיה, ובישראל הפך לחבר הכנסת בבחירות שהתקיימו בשנת 1996.
לקראת הבחירות לכנסת השבע עשרה בשנת 2006, הוקמה מפלגת עתיד אחד בראשות ד"ר אברהם נגוסה, אשר החשיבה עצמה כנציגה פוליטית של יוצאי אתיופיה, אך לא עברה את אחוז החסימה לאחר שקיבלה 14,005 קולות ובעקבות כך החליטה להתפרק.
בכנסת ה-17 כיהנו שני חברי כנסת יוצאי אתיופיה - נציגה של מפלגת קדימה, שלמה מולה, והחל מאפריל 2008 גם נציגה של מפלגת ש"ס, הרב מזור בהיינה.
בכנסת ה-18 כיהנו שני חברי כנסת יוצאי אתיופיה - שלמה מולה ממפלגת קדימה שמונה גם לסגן יו"ר הכנסת, והחל מספטמבר 2012 גם אללי אדמסו ממפלגת הליכוד.
בכנסת ה-19 כיהנו שני חברי כנסת יוצאי אתיופיה ושניהם מטעם מפלגת יש עתיד - שמעון סולומון, ופנינה תמנו-שטה שהיא חברת הכנסת הראשונה והשרה הראשונה מהעדה שהיא גם אישה, ובנוסף על כך נבחרה לכהן כסגנית יו"ר הכנסת.
במפלגות נוספות קיבלו יוצאי אתיופיה ייצוג ברשימות, אך לא נכנסו לכנסת, כמו ד"ר אברהם נגוסה בבית היהודי, נגסט מנגשה במרצ, ויששכר מקונן בישראל ביתנו. סגנית ראש עיריית תל אביב מהרטה ברוך-רון בין השנים 2013–2018 (בעברה מנחה בערוץ הילדים, ומשתתפת ב"השגריר"). המודדה בבחירות לכנסת ישראל ה-21 מטעם מפלגת מרצ והוצבה במקום השישי ברשימה, אך עקב מיקומה לא נכנסה לכנסת.
בכנסת ה-20 כיהנו שלושה חברי כנסת יוצאי אתיופיה - ד"ר אברהם נגוסה מרשימת הליכוד, החל משנת 2018 פנינה תמנו-שטה מרשימת יש עתיד, ובמהלך פגרת הבחירות אשר פנטהון סיום מרשימת כולנו.
בכנסות ה-21 וה-22 כיהנו שני חברי כנסת יוצאי אתיופיה ושניהם מטעם רשימת כחול לבן - פנינה תמנו-שטה (ומטעם סיעת יש עתיד), וגדי יברקן (ומטעם סיעת תל"ם). גם בכנסת ה-23 ובכנסת ה-24 היו תמנו-שטה ויברקן שני חברי הכנסת יוצאי אתיופיה, לאחר שיברקן עבר לרשימת הליכוד.
בממשלת ישראל ה-35 חברת הכנסת פנינה תמנו-שטה מטעם רשימת כחול לבן (במפלגת חוסן לישראל), הפכה לשרה הראשונה בממשלת ישראל מקרב יוצאי אתיופיה, כשמונתה לשרת משרד העלייה והקליטה. היא גם המשיכה לכהן כחברת הכנסת ה-23 במהלך כהונתה. באותה ממשלה חבר הכנסת גדי יברקן מונה לסגן השר לביטחון הפנים ולממונה על שילוב יוצאי אתיופיה מטעם רשימת הליכוד.
בממשלת ישראל ה-36 חברת רשימת כחול לבן (במפלגת חוסן לישראל) פנינה תמנו-שטה, המשיכה בתפקידה כשרת משרד העלייה והקליטה, אך עם זאת, כחברת הכנסת ה-24 היא התפטרה ב-15 ביוני 2021 לאחר כחודשיים מהשבעת האמונים הכוללת לכנסת זו, עקב כניסתה לתפקיד שרה, ובאמצעות החוק הנורווגי. באותה כנסת מכהן גם חבר רשימת הליכוד, גדי יברקן, שנמצא באופוזיציה כחבר כנסת ביחד עם שאר מפלגתו.
שגרירות ישראל באתיופיה.
בשנת 2012 ממשלת ישראל מינתה לראשונה יוצאת אתיופיה - בליינש זבדיה - לשגרירה, באתיופיה מולדתה, ולאחר מכן ברואנדה, ובבורונדי עד לשנת 2017. לדברי שר החוץ, אביגדור ליברמן, צעד זה היווה ציון דרך חשוב במאבק בדעות קדומות.
ארגונים.
ארגונים רבים פועלים בקרב יוצאי אתיופיה ועוסקים בשלל נושאים החל מבריאות, דרך הכשרה מקצועית ותעסוקה ועד לייעוץ משפטי.
בין הארגונים הידועים:
קישורים חיצוניים.
מאמרים
מנחם מורבה
מנחם מנדל מורבה (1 בינואר 1932 - 7 בספטמבר 1968) היה ספורטאי פאראלימפי.
מורבה נולד בפולין. אביו צבי נספה בשואה ואמו ברחה עם שמונת ילדיהם לרוסיה הלבנה. הוא עלה לישראל ב-1948 וכעבור שנה התגייס לשירות צבאי. בעקבות תאונת דרכים שותק בפלג גופו התחתון ורותק לכיסא גלגלים. שיקומו ארך שלוש שנים וב-1953 שוחרר מבית החולים.
במסגרת מערך השיקום החל לעסוק בספורט וב-1953 יצא למשחקי סטוק מנדוויל וזכה במדליית כסף בהטלת כידון. בשנים לאחר מכן התחרה גם בזריקת דיסקוס ובכדורסל כיסאות גלגלים. השתתף באולימפיאדות הנכים ב-1960 וב-1964.
מורבה למד ציור במכון אבני ובאופן פרטי אצל צבי מילשטיין וברכה בנימיני, וב-1956 השתתף לראשונה בתערוכה. בשנות השישים למד שנתיים בניו יורק וב-1968 הציג תערוכת יחיד בגלריה מבט.
ב-1959 נישא. היה אב לבת.
ב-1968 נפטר. הוכר כחלל צה"ל.
קישורים חיצוניים.
Tibialis posterior
סטיב לינדה
Tibialis anterior
אתלטיקו פראנאנסה
Flexor hallucis longus
מבנה (לוגיקה)
ליונס מייד
ליונס מייד (באנגלית: Lyons Maid) הוא מותג גלידות ושלגונים בריטי של חברת J. Lyons and Co. שנוסד בשנת 1925.
מוצרי גלידות ידועים של ליונס מייד היו הגלידות "Zoom", "Strawberry Mivvie", "Orange Maid", "Lolly Gobble Choc Bomb", "Fab" ו-"Haunted House".
שיא הצלחת המותג היה ככל הנראה בשנות ה-70, אז נמכרו גלידות ליונס מייד במגוון רחב של סוגים. מוצרי הגלידה התקשרו פעמים רבות לדמויות מהטלוויזיה או מהקולנוע וכללו הפתעות. לעיתים קרובות כללו המוצרים עטיפות ייחודיות, ואף הופצו בהם רצועות קומיקס.
למשל, הופצו גלידות שבהן נכללו תחת העטיפה קלפים של פרקי סדרת הטלוויזיה "" (Space: 1999), או מסכות של דמויות ראשיות ב"מלחמת הכוכבים" ועובדות מעניינות על אודות סרטי הסדרה, או אלמנטים הקשורים ל"סטיב אוסטין, האיש השווה מיליונים", "סופרמן" ואף ארטיקים מסוג "גול" על מקלות המגולפים בדמויותיהם של כדורגלני התקופה.
הלוגו של ליונס מייד, שנודע רשמית כ"סמל השעות היפות" (Good Time Sign), המציג שלושה ילדים רוקדים, הופיע תחילה על רכבי אוטו גלידה בלבד, אך עם הזמן שולב במכלול המוצרים של המותג. הוא נמצא בשימוש עד 1992, אז עבר המותג לשליטת נסטלה. נסטלה שילבה תחילה את הלוגו הבינלאומי הסטנדרטי שלה למוצרי גלידה, שעשוי בצבעי כחול-לבן, עם "סמל השעות היפות" של ליונס מייד. מיתוג זה התקיים עד 1998, אז בוטל המותג ליונס מייד ומוצרי הגלידה שלו החלו לנשוא את לוגו הגלידה הסטנדרטי של נסטלה.
המתחרה העיקרי של גלידות ליונס מייד היה גלידות Wall's, מותג שנמצא כיום בבעלות יוניליבר. עם מוצרי Wall's ניתן למנות את Mini Milk או טילון קורנטו (Cornetto) שעדיין נמכרים כיום.
ב-2008 החליטה יצרנית הגלידה הבריטית R&amp;R Ice Cream לחדש את מותג ליונס מייד. שרלוט המבלינג (Charlotte Hambling), מנהלת שיווק בכירה בחברה, אמרה אז כי: "על ידי החזרת ליונס מייד לשולחן ארוחת הערב במקומות שונים ברחבי המדינה, נגרה את המטען הנוסטלגי העז שנקשר עם המותג, כמו גם את המסורת הצרכנית החזקה ואת מידות המודעות הצרכנית והאמון הגבוהות שהמותג נהנה מהן. באמצעות מוצרי ליונס מייד החדשים שלנו, אנו מסתייעים בגורמים אלו ומציגים שלל מנות אהובות על החוג המשפחתי, וכמו כן מייסדים את המותג מחדש."
יחיאל גוזל
יחיאל גוזל (נולד ב-22 בדצמבר 1957), הוא יושב ראש העמותה להנחלת מורשת הצנחנים, שרת בתפקידי פיקוד שונים בחטיבת הצנחנים וכמפקד חטיבה 500, ראש מטה פיקוד הדרום בדרגת תת-אלוף, נספח הגנה בצרפת ומנכ"ל ארגון ידידי צה"ל בארצות הברית לשעבר.
בנובמבר 2014, מונה תא"ל מיל' יחיאל גוזל לתפקיד מנכ"ל קרן לב"י. ביולי 2015, מונה לתפקיד מנכ"ל קרן 'יחד למען החייל', והוביל את איחוד האגודה למען החייל עם קרן לב"י. בסוף אפריל 2020 סיים את תפקידו כמנכ"ל הקרן אחרי חמש וחצי שנים.
באוקטובר 2020 חזר תא"ל מיל' יחיאל גוזל לארגון ידידי צה"ל FIDF לנהל את שלוחת הארגון בישראל.
ביוגרפיה.
גוזל נולד וגדל בנתניה. למד והתחנך בפנימייה הצבאית בתל אביב בשילוב עם הגימנסיה העברית הרצליה. אימו מזל (פורטונה) גוזל, ילידת אלכסנדריה שבמצריים, עלתה ארצה בשנת 1952 דרך צרפת ועסקה במלאכת יד ואביו דוד גוזל, יליד מרוקו הספרדית, התנדב בשנת 1948 (במסגרת מח"ל) במלחמת העצמאות, לאחריה עלה עם משפחתו ארצה ושימש כחשמלאי מוסמך.
שירות צבאי.
בשנת 1976 התגייס לצה"ל, ולאחר שנשר מקורס טיס התנדב לצנחנים ושובץ בגדוד 890. גוזל עבר מסלול הכשרה כלוחם, קורס מ"כים חי"ר וקורס קציני חי"ר. עם סיום קורס הקצינים בהצטיינות, שב גוזל לגדוד 890 כמפקד מחלקה, ולקח חלק במבצע מנורה, שם לחם ביעד מחבלים מבוצר שבו גם בסוללת המרגמות שירתה לישראל. בהמשך שימש כמפקד פלוגה בגדוד 890 והשתתף במבצעים רבים, ובהם מבצע איש דמים ומבצע מוביל. לאחר מכן השתחרר מצה"ל והתגייס לשב"כ. לאחר פציעתו של מפקד פלחה"ן צנחנים, אהרון זיו, במבצע צלצל, נקרא לשוב לצה"ל ולשמש מפקד הפלחה"ן.