צבא הגנה לג'מייקה הוא צאצא ישר של גדוד איי הודו המערבית של בריטניה במהלך התקופה קולוניאלית. נעשה שימוש נרחב בגדוד איי הודו המערבית בפיקוח על ידי האימפריה הבריטית בין השנים 1795–1926. יחידות אחרות בצבא הגנה לג'מייקה נכללו במורשת של צבא ג'מייקה המוקדם בתור מושבה. "חיל הרגלים המתנדב של קינגסטון" השתתף במלחמת העולם הראשונה והתארגן מחדש תחת השם "חיל הרגלים המתנדב של ג'מייקה" במלחמת העולם השנייה. גדוד איי הודו המערבית נוסד מחדש בשנת 1958 כחלק מפדרציה איי הודו המערבית, לאחר פירוק הפדרציה הוקם "צבא הגנה לג'מייקה".
"צבא הגנה לג'מייקה" (JDF) כולל בתוכו חיל רגלים, כוחות מילואים, חיל אוויר, משמר חופים וחיל הנדסה.
פשע.
כמה אזורים בג'מייקה הם בעלי רמות גבוהות של פשיעה. רוב השנים ג'מייקה הגיעה לטבלת המדינות שהכי הרבה נרצחים בהן ביחס למספר התושבים וממוקמת במקום השלישי אחרי קולומביה ודרום אפריקה על פי הערכת האו"ם. ב-2005 היו בג'מייקה 1,674 מקרי רצח שהם 64.10 מקרים ל-100,000 איש. באותה השנה היא הייתה המדינה עם שיעור מקרי הרצח הגבוה בעולם.
גולם (פירושונים)
גולף (פירושונים)
מגלן
קונגו
הקונגו הוא אזור באפריקה המשוונית בו ישנן כיום 2 מדינות גדולות.
זרם ים
זרם ים הוא זרם המתקיים באופן קבוע למדי בימים ובאוקיינוסים.
זרמי ים עשויים להתמשך על-פני אלפי קילומטרים, ויש להם השפעה רבה על האקלים ביבשות הגובלות באוקיינוס שבו נמצא הזרם. הדוגמה הבולטת ביותר לכך היא זרם הגולף, ההופך את צפון-מערב אירופה לבעלת אקלים נעים מזה של כל אזור אחר באותו קו רוחב. דוגמה אחרת היא איי הוואי, שהאקלים בהם קריר יותר (סובטרופי) מהמקובל בקו הרוחב הטרופי שבו הם שוכנים, בשל זרם קליפורניה.
זרם הומבולדט הקר הגורם להיווצרותו של המדבר החופי הצחיח של צ'ילה ופרו, אך גם להתפתחות שדות הדיג מול חופי פרו הנחשבים לעשירים בעולם. תופעת האל-ניניו, שהיא היפוך זמני של זרם זה, גורמת לשינויי אקלים הרסניים לאורך חופה המערבי של דרום אמריקה. השפעתו של אל-ניניו מגיעה עד לחופי אוסטרליה.
זרמי ים מעל פני השטח נגרמים בדרך-כלל בגלל רוחות, ובשל כוח קוריוליס הם נעים בדרך-כלל עם כיוון השעון בחצי הכדור הצפוני ונגד כיוון השעון בחצי הכדור הדרומי.
זרמים תת-ימיים נגרמים בדרך-כלל בשל הבדלים בצפיפות ובטמפרטורת המים. זרמים אלה נקראים לפעמים "נהרות תת-ימיים".
לזרמי ים יש גם השפעה רבה על תפוצתם של בעלי-חיים רבים. דוגמה נאה לכך הוא מחזור-החיים של הצלופח.
לזרמים ימיים קיימת השפעה חשובה על כלי שיט, כלי שיט אשר מפליג באזור בו קיים זרם ובמיוחד זרמים חזקים (לדוגמה: זרם הגולף) חייב להתחשב בו לצורכי ניווט, כדי לא לאבד את דרכו, בכלי שיט מודרניים קיימים הגאים אוטומטיים אשר מתקנים את הסטיות, אך כאשר הגאי מחזיק בהגה עליו לשים לב להשפעות הזרמים והרוחות על נתיב כלי השיט.
ההתחממות הגלובלית משפיעה גם על האוקיינוסים וזרמי הים. לפי הדוח השישי של הפאנל הבין-ממשלתי לשינוי אקלים, האדם גרם להתחממות האטמוספירה, היבשה והאוקיינוסים. קיים סיכון גבוה שהתחממות זו תמשיך. קיים גם סיכון נמוך לשינויים בזרמי הים.
רוברט קינג מרטון
רוברט קינג מרטון (באנגלית: Robert King Merton; 4 ביולי 1910 – 23 בפברואר 2003) הוא סוציולוג יהודי אמריקאי, אחד החוקרים הנודעים בסוציולוגיה. מוכר בין היתר כמי שטבע את הביטויים: "נבואה המגשימה את עצמה", "מודל לחיקוי" ו"אפקט מתי".
ביוגרפיה.
מרטון נולד בפילדלפיה, בן למשפחת שקולניק היהודית שהיגרה ממזרח אירופה. לאחר לימודיו שינה את שם משפחתו למרטון, אך מעולם לא הסביר מדוע. הוא למד ולימד באוניברסיטת הרווארד עד 1941, אז עבר לאוניברסיטת קולומביה. בשנת 1957 כיהן כנשיא האגודה האמריקאית לסוציולוגיה.
מרטון יצא מהמסורת הפונקציונלית בסוציולוגיה, שטענה כי לכל אירוע או תפקיד יש מטרה או תרומה לחברה. למרות שכיום קמו מתנגדים רבים לתאוריה זו, ובייחוד הזרם הסוציולוגי הביקורתי, תרומתו של מרטון לחקר הסוציולוגיה אינה מוטלת בספק.
בין השאר, הוא חקר את התנהגותם של ארגונים בירוקרטיים, וניתח את כשליהם.
מרטון כינה בשם "דיספונקציות" תופעות לא צפויות, לא מכוונות ולא רצויות של מערכות ביורוקרטיות. על-פי מרטון, קיימת דרישה של הנהלתו של כל ארגון להגדלת המהימנות של הארגון בייצור ובמגע עם הלקוחות. על כן מגבירה ההנהלה את הפיקוח על עובדי הארגון והתהליכים המתרחשים בו, פיקוח הנעשה באמצעות הדגשה ופיתוח של תהליכי פורמליזציה (תקנון, כללים, קביעת סטנדרטים וכו').
לתהליך זה שלוש תוצאות דיספונקציונליות:
על-פי מרטון, דיספונקציות אלו מגבירות את עצמן, שכן הן מקבעות את הצורך לבצע פיקוח באמצעות פורמליזציה, ולא באמצעים אחרים.
מלבד זאת, שימוש בפורמליזציה מצמצם את התחרות בין העובדים, ומאפשר התפתחותה של 'רוח צוות'. רוח צוות זו מחדדת את הדיספונקציות שכן היא מתגבשת סביב הכללים הפורמליים, וכמו כן שואפת לספק הגנה לפרט כנגד גורמים חיצוניים. הגנה זו פוגעת ביעילות הארגון, שכן לרוב גורמים חיצוניים אלו הם דרישות ההנהלה והלקוחות. הטיה זו להגנה על העובדים מפני דרישות המערכת יוצרת צורך של ההנהלה בהעמקת הפורמליזציה.
בנו של מרטון, רוברט קרהרט מרטון, הוא זוכה פרס נובל לכלכלה.
ברינג
אשור (פירושונים)
גיברלטר
גיברלטר (באנגלית: Gibraltar; נהגה באנגלית: "גִ'יבְּרוֹלטְר", ובספרדית: "חיברלטר") היא טריטוריה של הממלכה המאוחדת, הנמצאת בקצה הדרום-מערבי של אירופה, בחצי האי האיברי. גיברלטר שוכנת מצפון למצר גיברלטר, נקודת הכניסה של האוקיינוס האטלנטי לים התיכון, ומשקיפה על מפרץ גיברלטר. גודלה של הטריטוריה הוא כשבעה קילומטרים רבועים, והיא חולקת גבול משותף עם ספרד מהצפון, ומשאר כיווניה גובלת בים התיכון. לגיברלטר חשיבות היסטורית לבריטניה ולכוחות המזוינים שלה. בטריטוריה שוכן בסיס של הצי המלכותי הבריטי.
היסטוריה.
בגיברלטר התיישבו לראשונה ניאנדרטלים לפני כ-50,000 שנים, וכנראה מקום זה היה מנקודות ההתיישבות הניאנדרטליות האחרונות בעולם, אשר נעלמו לפני כ-24,000 שנים.
גיברלטר מתחילה להופיע בספרות ההיסטורית הכתובה באזור שנת 950 לפנה"ס בהקשר לפיניקים שישבו בסמוך אליה. צוק גיברלטר, או "Mons Calpe" כשמו בתקופה ההיא, היה נערץ על הרומאים והיוונים כאחד משני עמודי הרקולס, שנוצרו על ידי הרקולס במהלך משימתו העשירית.
גיברלטר הפכה לחלק מהממלכה הוויזיגותית של היספניה לאחר קריסת האימפריה הרומית, ובשנת 711 לספירה נכבשה על ידי המורים מצפון אפריקה. תחת השלטון המורי הוקמה בגיברלטר ההתיישבות הקבועה הראשונה בתולדותיה, ושמה שונה ל"ג'בל טארק" ("הר טארק", על שם המצביא המוסלמי טארק בן זיאד) ולאחר מכן השתבש ונעשה ל"גיברלטר". ממלכת קסטיליה הנוצרית סיפחה את גיברלטר בשנת 1309, איבדה אותה למורים בשנת 1333 ולבסוף כבשה אותה שוב בשנת 1462. גיברלטר נהייתה לחלק מממלכת ספרד המאוחדת ונותרה תחת שלטון ספרדי עד לשנת 1704. היא נכבשה במהלך מלחמת הירושה הספרדית על ידי צי אנגלי-הולנדי בשמו של קרל השישי מלך אוסטריה, הטוען ההבסבורגי לכתר הספרדי. כשהמלחמה הסתיימה מסרה ספרד את גיברלטר לבריטניה על פי התנאים של הסכם אוטרכט.
ספרד ניסתה להחזיר לעצמה את השליטה על גיברלטר, שהוכרזה כבר כמושבה בריטית, על ידי לחץ צבאי, דיפלומטי וכלכלי. גיברלטר הייתה נצורה ומופגזת קשות במהלך שלוש מלחמות שנערכו בין בריטניה לספרד, אך בכל המקרים התוקפים נהדפו. עם סיום המצור האחרון על גיברלטר, בסוף המאה ה-18, לגיברלטר כבר היה רקורד של 14 מצורים עליה במהלך 500 שנים בלבד. המושבה הבריטית בגיברלטר צמחה במהירות במהלך המאה ה-19 ותחילת המאה ה-20 ונעשתה לאחת מן העמדות הבריטיות החשובות ביותר בים התיכון. גיברלטר שימשה כנקודת אספקה ראשית לספינות שהיו בדרכן להודו דרך תעלת סואץ. בסיס ימי גדול של הצי הבריטי הוקם בה בסוף המאה ה-19.
השליטה הבריטית על גיברלטר איפשרה לבעלות הברית לשלוט על הכניסה לים התיכון במהלך מלחמת העולם השנייה. גיברלטר הותקפה מספר פעמים על ידי גרמניה, איטליה וצרפת של וישי אך מבלי שנגרם לה נזק רב. הרודן הספרדי פרנסיסקו פרנקו סירב להצטרף לנאצים למבצע פליקס, התוכנית הנאצית להשתלטות על גיברלטר, אך לאחר המלחמה חידש את טענת ספרד לשלטון על גיברלטר. כשהמחלוקת הטריטוריאלית סביב גיברלטר התעצמה, סגרה ספרד את הגבול עם גיברלטר מ-1969 ועד ל-1985. עמדתה של ספרד נתמכה על ידי מדינות אמריקה הלטינית, אך תוצאות משאל העם בגיברלטר הבהירו שהתושבים רוצים את שלטון בריטניה. שיחות בין ספרד לבריטניה לגבי מעמדה של גיברלטר נמשכו, אך לא נשאו פרי.
מאז 1985 גיברלטר עברה שינויים גדולים כתוצאה מצמצום בהתחייבויותיה הצבאיות של הממלכה המאוחדת בטריטוריות שלה מעבר לים. רוב כוחות הצבא הבריטי עזבו את גיברלטר, שכבר לא נחשבה לבעלת חשיבות אסטרטגית ביטחונית מיוחדת. כלכלתה של גיברלטר מבוססת כיום על תיירות, שירותים פיננסיים, ספנות והימורים. גיברלטר היא במידה רבה בעלת שלטון עצמי, ויש לה פרלמנט משלה וממשלה משלה, על אף שהממלכה המאוחדת אחראית על ההגנה עליה ועל מדיניות החוץ שלה. ההצלחה הכלכלית שלה, הפכה את גיברלטר לאחד מהאזורים העשירים באיחוד האירופי.
עד היום קיים ויכוח בין ספרד לבריטניה אודות השליטה בגיברלטר, ותושבי המושבה נדרשו מספר פעמים להכריע במשאלי עם בנושא זה. תושבי המושבה בחרו בשני משאלי עם בהמשך ההשתייכות לכתר הבריטי. המשאל הראשון נערך ב-10 בספטמבר 1967 והשני ב-2002 (המשאל ב-2002 היה משאל פנימי ביוזמת ממשלת גיברלטר ונערך בניגוד לרצונה של ממשלת בריטניה).