מחשבי התקופה לא הריצו מערכת הפעלה "גנרית", כמו לינוקס בימינו. המשאבים המצומצמים, ובפרט הזיכרון, דרשו שמערכת הפעלה חדשה תיתפר לכל מחשב חדש, בדרך כלל על ידי עיבוד והתאמה של מערכת הפעלה קיימת עבור מחשב דומה. מערכת הפעלה ראשונה בשם COS נכתבה בחפזה על בסיס מערכת הפעלה קיימת לדגם 3000, ובמקביל מערכת הפעלה משוכללת יותר בשם SIPROS ( Simultaneous Processing Operating System) פותחה במרכז פיתוח בלוס אנג'לס. מערכת זו תמכה בתכונות רבות שהמשתמשים היו מעוניינים בהן, אך היא בוששה לבוא, מה שגרם ל-CDC הפסדים רבים בדמות קנסות פיגורים, ובסופו של דבר התוכנית בוטלה, והחברה פתחה במאמץ ליצור מערכת הפעלה על בסיס COS, אותה כינתה SCOPE. הגרסה הראשונה הייתה לא הרבה יותר מאריזה מחדש של COS, בתוספת מעט כלים, והגרסאות הבאות הוסיפו יכולות שהמשתמשים נזקקו להן, אך לא הצליחו להיפטר מבעיות אמינות.
בהמשך הופיעו מערכות הפעלה שפותחו ב-CDC, גם הן על בסיס COS. מערכת MACE שפותחה באופן לא רשמי, מבוססת על COS, שיפרה בהרבה את מבנה התוכנה ועשתה אותה מודולרית, באופן שהקל על תיקון בגים והוספת תמיכה בהתקני קלט/פלט חדשים. חלק מהלקוחות הצליחו לקבל גרסה זו, ומערכת ההפעלה הרשמית הבאה, Kronos, מבוססת על MACE. לבסוף הוציאה CDC מערכת הפעלה בשם NOS, שתומכת ב-Time-sharing, ומבוססת גם היא על COS, והייתה אמורה להיות תואמת לאחור לשתי המערכות - SCOPE ו-Kronos. בפועל התמיכה ב-SCOPE לא הייתה מושלמת, והחברה הוציאה אריזה חדשה של SCOPE אותה כינתה NOS/BE, אחרי שהדגישה ש-NOS תהיה מערכת ההפעלה היחידה.
דגמים וציוד היקפי.
המחשב תמך במגוון ציוד היקפי. המזוהה עם המחשב עצמו היה הקונסול - מקלדת ושני מסכי גרפיקה וקטורית בתצורה שזוהתה עם המחשב, קורא כרטיסים מנוקבים, כונני סרטים מגנטיים וכונני דיסקים, זיכרון משני (כמתואר לעיל), ועוד.
הדגם הבא במשפחה היה CDC-6400, שנבדל מאחיו הגדול במעבד הראשי, בו החליפה יחידת עיבוד אחת את עשרת היחידות ב-6600, וביצועיו היו פחותים מעט, אם כי עדיין עלה בביצועיו על כל מחשב אחר בשוק. אחריו הוצג CDC-6500, עם שני מעבדים מרכזיים, שניהם מסוג "6400", שפעלו במקביל. המחשב האחרון בסדרה היה CDC-6700, ובו מעבד מרכזי אחד מסוג "6600", ושני מסוג "6400".
CDC-7600 ומחשבי העל הבאים.
המחשב הבא היה אמור להיקרא 6800, ולשמור על תאימות מלאה עם סדרת 6000, אך לקריי היה יעד חשוב יותר: הוא רצה לשפר את הביצועים פי 10, וכשהתברר שלא ניתן לשמור על תאימות מלאה בלי לוותר על כמה שיפורים שהיו נחוצים להשגת היעד, הוקרבה התאימות על מזבח הביצועים, ובהתאם שונה השם ל-7600, כלומר כבר לא מסדרת 6000, שהמחשבים בה תואמים מבחינת תוכנה.
המחשב הוצג זמן קצר לפני שזיכרון הליבה פינה את מקומו לזיכרונות מצב מוצק, אבל עדיין זיכרון הליבה היה "ההצגה היחידה בעיר". לעומת ההתקדמות בהתקני מצב מוצק, שצייתה בעקביות ל"חוק מור", והכפילה את הצפיפות כל 18 חודשים, כלומר יותר משלוש פעמים, או פי ארבע בין 1964 ל-1967, הרי שצפיפות ומהירות זיכרון הליבה לא התקדמו באותה מידה, והוא תומך למעשה באותו גודל זיכרון כמו ה-6600, כלומר 128K מילים בנות 60 סיביות.
השיפור בטכנולוגיות מוליכים למחצה אפשר להעלות את קצב השעון מ-10MHz ל-36.4, ולהתקין במחשב שני מעבדים מרכזיים מהירים. שיפור ביצועים של פי 3 או 4 לא סיפק את קריי, והמעבד הציג תכונה חדשה, שכיום נפוצה בכל סוגי המחשבים, בשם pipelining.
יחידות העיבוד של ה-7600 מוכנות להתחיל לטפל בהוראה הבאה לפני שסיימו לטפל בקודמת. זה מתאפשר משום שניתן לחלק את תפקיד כל יחידת עיבוד לחלקים "עצמאיים", כשכל חלק מקבל את "חומר הגלם" מהקודם, ומעביר את התוצרת לבא. כך למשל יחידת העיבוד שמבצעת חיבור צריכה לקרוא את שני האופרנדים משני אוגרים, לבצע את החיבור, ולכתוב את התוצאה לאוגר שלישי. בזמן שמתבצעת פעולת החיבור או הכתיבה, ניתן כבר להתחיל את פעולת החיבור הבאה על ידי קריאת שני אופרנדים חדשים. מבחינה מעשית זה זהה להכפלת או שילוש מספר יחידות העיבוד: יחידת עיבוד לפעולה שדורשת 10 מחזורי שעון, מתפנה לקבל את הפקודה הבאה אחרי שלושה מחזורי שעון בלבד. המחשב הציג רעיונות רבים נוספים, ועמד בכבוד ביעד של הכפלת הביצועים ב-10. קוד כתוב ידנית מגיע ל-, עם "ביצועי שיא" של 36.
7600 שמר על תואר המחשב המהיר בעולם כמעט עד להגעת קריי 1 ב-1976 (), ובשנים הבאות, עד 1990, החליפו ביניהם קריי ו-CDC את ההובלה מספר פעמים, כשהמחשבים הבאים של CDC עדיין מבוססים על הארכיטקטורה של 6600 ו-7600. השליטה המוחלטת של שתי החברות בתחום הסתיימה כשב-1990 הציגה פוג'יטסו מחשב עם ביצועים תאורטיים של 4 gigaFLOPS - פי אלף מ-CDC-6600, ופי מאה מה-7600, ובערך כפליים מהמחשב (של קריי) שקדם לו.
השוואה נפוצה נעשית בין כוח המחשוב של מחשבים אלו עם הטכנולוגיה המודרנית, ובפרט לטלפון חכם. ב-2021, לטלפון חכם ממוצע עצמת חישוב גדולה בכמה סדרי גודל מעוצמתו של קריי-1, עם ביצועי נקודה צפה שנמדדים במאות gigaFLOPS, ועומד לרשותו זיכרון גדול ומהיר יותר בכמה סדרי גודל.
מחשבי העל המודרניים בנויים רובם ככולם מעשרות אלפי מעבדים שפועלים במקביל, כשבדרך כלל כל אחד מהם מכיל או שולט על מאות או אלפי של "יחידות עיבוד" פשוטות יותר, שבדרך כלל ארוזות בשבבים מסוג GPU. לעומת מהירות השעון של 6600 ו-7600 שנמדדה במגההרץ, במחשבים מודרניים הקצב נמדד בגיגה-הרץ, כלומר גידול של כשלושה סדרי גודל. לעומת זאת, הביצועים, ובפרט ביצועי החישוב בנקודה צפה שבמחשבים אלו נמדדו ב"megaFLOPS", כלומר formula_1 פעולות בשנייה, נמדדים כיום במאות petaFLOPS - כלומר formula_2 פעולות בשנייה, עלייה של 11 סדרי גודל. עיקר ההבדל נובע ממספר המעבדים העצום במחשבי על מודרניים. חידושים ורעיונות שהוצגו לראשונה במחשבים פורצי דרך אלו עדיין נמצאים בשימוש במחשבים החדישים ביותר.
I Wanna Be Around...
(בעברית: "אני רוצה להיות בסביבה") הוא האלבום ה-16 של הזמר האמריקאי טוני בנט. את האלבום הוציאה חברת התקליטים קולומביה רקורדס לאור, ב-18 בפברואר 1963, לאחר שהוקלט אשתקד.
Inferno
Inferno (בעברית: גֵיהִנוֹם) הוא שיר שהוקלט על ידי הזמרת-יוצרת הפיליפינית-אמריקאית בלה פורץ' ביחד עם הפזמונאי והמפיק המוזיקלי האמריקאי סאב ארבן. השיר יצא לאור ב-13 באוגוסט 2021, על ידי חברת התקליטים האחים וורנר, כסינגל שני מתוך המיני-אלבום "Dolls". השיר הופץ לאחר סינגל הבכורה של פורץ', "Build a Bitch".
השיר הגיע למקום הרביעי במצעד השירים מתחת להוט 100.
רקע וכתיבה.
השיר נכתב על ידי בלה פורץ', דניאל מייסונוב, אלי ריזק, ג'פרי הפורד, בנדיק מולר וסאלם אילס והופק על ידי סאב ארבן וסטפן מקס. בתחילת אוגוסט 2021, פורץ' הודיעה שהיא תוציא לאור סינגל חדש ב-13 באוגוסט. ההכרזה לוותה בטיזר באורך 30 שניות הכולל הופעות קמע של המפיק סאב ארבן.
בסמוך לצאתו, עלה השיר לרשת הזרמת המדיה ספוטיפיי, תוך שהצליח לצבור שם למעלה מ-70 מיליון השמעות.
וידאו קליפ.
הווידאו קליפ הרשמי של השיר פורסם ב-13 באוגוסט 2021, ביום יציאתו של "Inferno" כסינגל. הוא הופץ בשידור חי ביוטיוב. בהצהרה, פורץ' כללה אזהרת טריגר לקליפ. היא כתבה, "בתור קורבן של תקיפה מינית, השיר והקליפ הזה חשובים לי מאוד. זה משהו שעדיין לא הייתי מוכנה לחלוק איתכם. קשה לי מאוד לדבר עליו. אבל אני מוכנה עכשיו".
נכון לדצמבר 2021, מונה הצפיות של הקליפ עומד על למעלה מ-85 מיליון צפיות.
This Is All I Ask
This Is All I Ask (בעברית: "זה כל מה שביקשתי") הוא האלבום ה-17 של הזמר האמריקאי טוני בנט. את האלבום הוציאה חברת התקליטים קולומביה רקורדס לאור, ביולי 1963, לאחר שהוקלט בחודש אפריל אותה השנה. האלבום הגיע למקום ה-24 בבילבורד 200.
הגדוד הימי
הגדוד הימי (בגרמנית: Seebataillon) הוא גדוד ימי מיוחד של הדויטשה מרינה המשמש כיחידת חיל הנחתים של הצי.
היסטוריה.
בהיסטוריה הצבאית הגרמנית, גדוד ימי הוא גדוד מיוחד המשמש כזרוע נחתים של הצי. ב-1958 הוקם גדוד ימי בבונדסמרינה, אולם הוא פורק ב-1993. ב-2014, לנוכח מלחמת האזרחים באוקראינה, החליטה מפקדת הדויטשה מרינה להקים מחדש גדוד ימי. בשנתיים הראשונות לקיומו, הוכפף הגדוד תחת פיקוד חיל הים המלכותי ההולנדי, כדי שהנחתים הגרמניים יוכלו ללמוד מהניסיון העשיר של עמיתיהם ההולנדים בתחום הלוחמה האמפיבית. כחלק מההסכם, קיבלו חיילי הגדוד הימי גם אפשרות להשתמש באונייה קרל דורמן, השייכת לצי ההולנדי.
חיילי הגדוד לחמו השתתפו במשימות שמירת שלום בכל רחבי העולם. הם היו חלק מכוח קוסובו, יוניפי"ל, מבצע סופיה ומבצע איריני שנועדו לעצור את ספינות הפליטים מלוב, מלחמה כנגד הפיראטים בסומליה, מבצע סיום מלחמת האזרחים במאלי וכוח הסיוע הביטחוני הבינלאומי באפגניסטן.
Federazione Industria Musicale Italiana
Syndicat National de l'Édition Phonographique
Recording Industry of South Africa
Consequence (publication)
דרך חדשה (מפלגה)
דרך חדשה הייתה מפלגה קטנה בישראל שהוקמה ב-2001, אשר קיבלה מנדט אחד.
רקע.
המפלגה הוקמה ב-6 במרץ 2001 כאשר שלושה חברי כנסת, אמנון ליפקין-שחק, דליה רבין-פלוסוף ואורי סביר, פרשו ממפלגת המרכז.