בספר שמואל (א, י"ד) מסופר שכאשר באה חנה, אימו העקרה של שמואל הנביא, למשכן להתפלל על בן, והרבתה להתפלל מבלי שקולה יישמע, אמר לה עלי: "עד מתי תשתכרין הסירי את יינך מעליך". לפי פירוש המובא בשם הגר"א, כאשר ראה עלי שחנה מתנהגת באופן מוזר, שאל לגביה באורים ותומים, והאותיות ה כ ר ש נצצו, אך הוא במקום לפענח "כְּשָׂרָה" (כלומר עקרה וקשת רוח כמו שרה), פענח "שִׁכֹּרָה".
לא תמיד היו האורים עונים. כך מסופר פעמיים כי שאול המלך ניסה לשאול באורים ותומים ולא נענה, בשתי הפעמים הדבר היה בהקשר למלחמה בפלשתים. במלחמת מכמש שאל שאול האם להמשיך במלחמה ולא קיבל תשובה.
לפני מלחמת הגלבוע שבה נהרג הוא ניסה לברר את העתיד, דבר שגרם לו לפנות לבעלת האוב מעין דור. לפיכך, על פי תפיסת התנ"ך התשובה לא הייתה אוטומטית וטכנית, אלא תלויה במעשיו של האדם.
במלחמת מכמש כאשר ניסו ללכוד את האשם לשתיקת האורים ותומים נתפס יהונתן.. מאוחר יותר מסופר על דוד המלך ששאל באפוד של אביתר הכהן, האם אנשי קעילה שהיו משבטו יסגירו אותו ונענה שהם יסגירו אותו וששאול ירד, ובחר לברוח על סמך שאלה זו. בפעם השנייה שאל דוד באורים ותומים לאחר שגדוד עמלק שבה את נשותיהן ובניהם; שאלתו הייתה האם לרדוף אחריהם ולפי התשובה שקיבל, , הוא דלק אחר העמלקים והצליח להציל את כולם.
ההתייחסות המוסכמת האחרונה בתנ"ך בקשר לאורים והתומים הייתה בעזרא ונחמיה כאשר בית המקדש ומנהגי עבודת האל הושבו על כנם בבית שני. נכתב שם כי אלו שאין ביכולתם להוכיח את שורשיהם ככהנים יצטרכו לחכות לבואו של הכהן עם האורים והתומים לזהות את הכהנים האמיתיים: .
מורמוניזם.
בזרם הנוצרי-מורמוני קיימת התייחסות לאורים והתומים, בעיקר כאל חפץ, מנגנון או מתקן. מייסד הכת ג'וזף סמית' הבן טען כי השתמש באורים ותומים לצורך תרגום ספר מורמון מלוחות הזהב. סמית' בנוסף השתמש לכאורה באורים ותומים לשכתב חלקים בספר דוקטרינה ואמנה . המילון לתנ"ך של המורמונים מגדיר את אורים ותומים כ"כלי האלוהים שסייע לבני האדם לקבל את התגלותו של אלוהים ולתרגם שפות [שונות]".
בספר המורמונים מוזכר כי הנביאים אֱתֶר ומוֹשִׁיעַ נעזרו בכלי שנקרא אורים ותומים לצורך התגלות האלוהים לעמם. המורמונים טוענים ששימוש באורים ותומים הוא "עדיפות נעלה ומיוחדת בנביא או חוזה", אף על פי שלא כל הנביאים, הקדושים והחוזים של התקופה העכשווית והקדומה בנצרות השתמשו באורים ותומים.
האזכור בקבלה.
לפי המסורת הקבלית, האורים ותומים היו חפצים שנלקחו מהמקדש שבנה שלמה המלך לאחר שנרצח חירם אבי, בזמן ששמר על ההקדשים. לפי האמונה הושג מחדש האורים ותומים והוחזר לאחר מכן למקדש. אמונה זאת רווחת גם באגדות הבונים החופשיים מארצות הברית.
אזכורים נוספים.
הביטוי אורים ותומים ("Urim and Thummim") הוא המוטו של אוניברסיטת ייל ומופיע על מגינה. קיים מיתוס כי הביטוי הונחל לסמלה של אוניברסיטת ייל על ידי נשיאה לשעבר עזרא סטיילז במאה ה-18, שכפרוטסטנטי אדוק היה בעל שליטה מעולה בעברית מקראית. הדבר אינו נכון כיוון שעל תעודת התואר השני של סטיילז משנת 1749 הופיע הסמל עם הכתב העברי, זמן רב לפני שהיה לנשיא האוניברסיטה. הביטוי מתורגם ללטינית וכתוב על הדגל מתחת לספר העברי – “LUX ET VERITAS”, שמשמעו בלטינית "אור ואמת".
בספר "נקמת רוח המכשף" (The Revenge of the Wizard's Ghost), מאת הסופר האמריקאי ג'ון בליירז , האורים והתומים הם מכשיר מיוחד במינו, וסביבו נבנית העלילה המרכזית בספר.
אורים ותומים מופיעים גם בספר "האלכימאי" מאת הסופר הברזילאי פאולו קואלו. בספר מתואר כי אורים ותומים הם שתי אבנים, שחורה ולבנה, המסמלות 'כן' ו'לא' בהתאמה, ומשמשות לקבלת החלטות וקריאת אותות.
אורך
אורך הוא גודל פיזיקלי המתאר ממד של אובייקט. השימוש במונח זה נפוץ בתחומים רבים בהם: מתמטיקה, פיזיקה, אדריכלות, כימיה וכמו כן בתחומים יום יומיים, כגון נהיגה. בפיזיקה ובהנדסה אורך משמש לעיתים כמילה נרדפת למרחק.
האורכים מיוצגים בשלושת הממדים על פני שלושה צירים, שלרוב מסומנים כציר X, כציר Y וכציר Z .
כאשר אומרים שיש למלבן אורך ורוחב. אורך הוא הצלע הארוכה יותר, והרוחב הוא הצלע הקצרה יותר מבין השניים.
יישנם סוגים שונים של מערכות יחידות אורך, למשל:
בתקופת התנ"ך נהגו למדוד אורך ביחידת מידה בשם "אמה" ואורכה כאורך אמה ממוצעת של אדם. כמו כן היו היחידות טפח וזרת. ניתן לראות כי בתקופה זו הסתמכו על אמות מידות אנושיות, למרות שכבר בעולם העתיק נמצאו עדויות לסרגלים (במידות עתיקות), אשר מהווים אמת מידה תקנית.
אוקספורד
אוקספורד (באנגלית: Oxford, ; בלטינית: Oxonia, - iensis) היא עיר ומועצה מקומית באוקספורדשייר שבאנגליה.
אוקספורד שוכנת כ-80 ק"מ צפון מערבה מלונדון ומחוברת אליה בכביש מהיר וברכבת. באוקספורד מצוי גם נמל תעופה אשר מספק שירותי תעופה כלליים ועסקיים.
באוקספורד נמצאת אוניברסיטת אוקספורד, האוניברסיטה העתיקה ביותר בעולם דובר האנגלית; האוניברסיטה חברה בפורום מנהיגי האוניברסיטה העולמית.
נהר התמזה חוצה את העיר, והחלק המצוי בתחומי העיר ונמשך לאורך כ-16 ק"מ, קרוי "איסיס" כשריד לשמו הלטיני של הנהר.
היסטוריה.
אוקספורד אוכלסה לראשונה בזמנים אנגלו-סקסונים, אז בשם "אוֹקְסֵנָפוֹרְדָה" (Oxenaforda). בניית העיר החלה עם ייסוד מנזר פְריידְסְוויד הקדושה (St Frideswide's nunnery) במאה ה-8. פריידסוויד היא הקדושה הפטרונה של אוקספורד העיר כמו גם של האוניברסיטה, ויום חגה הוא 19 באוקטובר.
שמה של אוקספורד תועד לראשונה בשנת 912 באוסף ספרי השנים הקרוי "הכרוניקה האנגלו-סקסונית" (Anglo-Saxon Chronicle). במאה ה-10 נהייתה עיירת אוקספורד ספר צבאי חשוב אשר חצץ בין ממלכת מרסיה לממלכת וסקס. בתקופה זו נבזזה אוקספורד פעמים מספר על ידי פולשים דנים מהצפון.
את יוקרתה הראשונית של אוקספורד העניק לה הנרי השני, מלך אנגליה, כאשר פרסם מגילה שהעניקה לתושבי העיר אותן הזכויות מהן נהנו תושבי לונדון הבירה, ופטרה אותם ממילוי חובות שונות מהן היו פטורים גם תושבי לונדון. בנוסף, תחת שלטונו של הנרי השני מבנים דתיים רבים נבנו בתחום אוקספורד או בקרבתה. אחד מנכדיו של ג'ון מלך אנגליה הקים באוקספורד את מנזר ריילי (Rewley Abbey) למען מסדר הנזירים הציסטרסיאניים; נזירים ממסדרים שונים (דומיניקנים, פרנציסקנים, אוגוסטינים, ואף חברי המסדר הכרמליתי) הקימו באוקספורד בתים ומבנים שונים.
אוניברסיטת אוקספורד מוזכרת בפעם הראשונה במסמכים מהמאה ה-13. ראשוני הקולג'ים של האוניברסיטה הם יוניברסיטי קולג' (נוסד 1249), בלייאול (1263) ומרטון (1264). לאורך ההיסטוריה, היחסים בין קהילת האוניברסיטה לבין שאר אוכלוסיית אוקספורד הלא-אקדמית היו בעייתיים ומתוחים. דפוס זה של יחסי איבה בין עיירה לבין אוניברסיטה גדולה היה שכיח בערים אקדמיות. מהומות שנמשכו יומיים פרצו ב-10 בפברואר 1355 עקב סכסוך בין תושבים מקומיים לבין שני סטודנטים, וגבו את חייהם של 93 אנשים. אלו היו מהומות סקולסטיקה הקדושה (St Scholastica Day riot), על שום יום חגה של הקדושה שחל בתאריך זה.
בזמן מלחמת האזרחים האנגלית סיפקה אוקספורד מחסה לחצר המלך צ'ארלס; בשנת 1642, עוד לפני שהחלה המלחמה, מיהר המלך לצאת מלונדון ולחמש את צבאו לקראת הקרב. זמן קצר לאחר שעזב את לונדון, כינס המלך את פמלייתו באוקספורד שנהפכה לבסיס הצבאי של המלוכנים, על-אף שבאוקספורד עצמה היה כוח לא קטן שתמך בפרלמנטרים. לאחר מצור, בשנת 1646, נכנעה אוקספורד לכוחות הפרלמנטרים בהנהגת תומאס פיירפקס.
מאוחר יותר אירחה אוקספורד את חצר המלך צ'ארלס השני בזמן מגפת לונדון הגדולה (1665–1666). כשקרב לעיר תחום פגיעת המגפה, נאלץ המלך באי-רצון להתפנות מאוקספורד.
בשנת 1790 הסתיימה חפירת תעלת אוקספורד הצרה, בת 130 ק"מ. התעלה יוצאת מאוקספורד, שם היא מתחברת לנהר התמזה, וממשיכה עד לקובנטרי. לאחר השלמתה היוותה התעלה נתיב מעבר חשוב לסחורות ממרכז אנגליה ללונדון. בשנות ה-40 של המאה ה-19 הונחו מסילות רכבת בין אוקספורד ללונדון.
במהלך המאה ה-20 התפתחה באוקספורד תעשייה ענפה, ובראשה תעשיית המכוניות של ויליאם מוריס - Moris Motor Company.
בשנת 1991 הוקמה באוקספורד אוניברסיטה שנייה, Oxford Brookes University, במקור בית-הספר לאמניות. לאחרונה נבחרה אוניברסיטה זו מספר פעמים ברציפות כאוניברסיטה החדשה הטובה ביותר בבריטניה.
תחבורה.
אוקספורד ממוקמת כ-80 קילומטר צפון-מערבית ללונדון, וכ-110 ק"מ דרום-מזרחית לברמינגהאם. ישנם מספר כבישים מהירים העוברים בקרבת אוקספורד ומחברים אותה לערים מרכזיות.
ערים תאומות.
לאוקספורד מספר ערים תאומות, אשר כולן ערי אוניברסיטה:
אוניברסיטת אוקספורד
אוניברסיטת אוקספורד (באנגלית: The University of Oxford; מכונה גם Oxford University, ולעיתים פשוט Oxford) היא אוניברסיטת מחקר ציבורית הממוקמת בעיר אוקספורד שבאנגליה. היא האוניברסיטה העתיקה ביותר בעולם דובר האנגלית והשנייה הוותיקה בעולם בפעילות רציפה. אוקספורד מדורגת בדרך כלל בין חמש האוניברסיטאות המובילות בעולם. הטיימס דירג אותה ב-2020 במקום הראשון.
אוניברסיטת אוקספורד ואוניברסיטת קיימברידג' (שהוקמה בשנת 1209 על ידי מלומדים יוצאי אוקספורד) חולקות מאפיינים משותפים רבים והן מכונות יחד "אוקסברידג'". לשתי האוניברסיטאות יש היסטוריה ארוכה של תחרות זו בזו, מאחר שהן שתי האוניברסיטאות העתיקות והיוקרתיות ביותר בעולם דובר האנגלית ומבין המפורסמות ביותר בעולם.