הכשרת לוחמי חי"ר לנחיתה בוצעה באופן שחפף באופן חלקי את קיומן של נחתות: עד תחילת שנות ה-50 החזיק צה"ל בגדוד נחתים, אשר פורק עקב יציאת כל הנחתות הקיימות משירות. מאז ועד שנת 1983 הסתמך צה"ל על לוחמי חי"ר רגילים לביצוע נחיתות, על בסיס אמצעי הנחיתה הזמינים באותה עת (בפרט נחתות). בשנת 1983, תוך כדי מלחמת לבנון וכחלק מהפקת הלקחים משלביה הראשונים, הוקמה חטיבת גבעתי (המחודשת), אשר לוחמיה אומנו, נוסף על הכשרתם הרגילה כלוחמי חי"ר, לבצע נחיתה מהים ("החפה" כפי שהיא מכונה בצה"ל). הכשרה זו של לוחמי גבעתי הופסקה בתחילת שנות ה-90, וזאת לאחר שנים שבהן לא הצטייד צה"ל בנחתות או באמצעי נחיתה דומים (כאמור, שייטת הנחתות בוטלה בשנת 1985 לערך). בניגוד למה שנהוג לחשוב, צנחנים
כיום, ע"ב המקורות הגלויים, צה"ל אינו מחזיק באמצעי לוחמה אמפיבית להנחתה נרחבת של חיילים או להנחתת כלי רכב ורק"מ להוציא את הנגמ"ש M-113 שלו יכולת אמפיבית, ובידיו נותרו יכולות הלוחמה האמפיבית שמספקת שייטת 13: בדומה לכוחות קומנדו ימי אחרים, מתאפיינת לוחמה זו בהנחתה חרישית מהים, באמצעות נגמ"ש קל (M-113 שהוזכר) וסירות גומי (כיום משרתות בשייטת סירות מסוג מורנה), של מספר לוחמים מצומצם.
עם זאת, ישנם דיווחים שונים בתקשורת בנוגע לשיפור אפשרי של יכולות הלוחמה האמפיביות של צה"ל.
כיום בצה"ל, אלו שמתמחים בלוחמה אמפיבית אלו כוחות מיוחדים בלבד (בעיקר שייטת 13 של חיל הים).
ראו גם.
בצה"ל:
בצבאות אחרים:
1866 במדע
נחיתה אמפיבית
נחיתת סער אמפיבית
אשפוז בכפייה
אישפוז בכפייה
אישפוז כפוי
צבי ורשביאק
צבי ורשביאק (נולד ב-8 בינואר 1939) הוא עסקן ספורט בישראל, היה יושב ראש הוועד האולימפי בישראל מאז שנת 1997 עד שנת 2013..
ורשביאק משמש גם כיו"ר מרכז מכבי ישראל מאז שנת 1997, כחבר תנועת מכבי העולמית, כיו"ר מכבי נס ציונה וכחבר דירקטוריון כפר המכביה. הוא אף חבר מרכז הליכוד
במשך שנים ארוכות, ועד ל-16 במרץ 2011, שימש ורשביאק כדירקטור במועצה להסדר ההימורים בספורט, אחד משני נציגי הוועד האולימפי בדירקטוריון זה. ההחלטה על אי הארכת כהונתו התקבלה לאחר שהיועץ המשפטי לוועד האולימפי קבע כי "התנהלותו הייתה נגועה בניגוד עניינים חמור". ורשביאק עתר לבג"ץ כנגד החלטת שר האוצר ושרת התרבות והספורט שלא להאריך את כהונתו, בטענה שלא נפל כל פגם במעשיו, אולם בדיון שנערך בעתירה בדצמבר 2011 הודיע כי הוא מושך את העתירה.
ורשביאק היה מנהל מפעל תנובה ברחובות בשנת 1995 בעת שהתגלתה פרשת הסיליקון בחלב והתפרסם כאשר יצא בהצהרה "אנחנו ממשיכים בייצור החלב העמיד. יש לנו נתונים על ערכים גבוהים של סיליקון במים ובחלב באופן טבעי וללא שהוספנו שום חומר פנימה", הצהרה שהתבררה כמנוגדת לעובדות. בסופו של דבר, בעקבות חקירה פנימית, הודתה הנהלת תנובה במחדל, כאשר מנכ"ל החברה, יצחק לנדסמן, התנצל בהודעה אישית על הפרשה, על הטיוח, והורה על השעייתו של ורשביאק.
ב-07 בינואר 2013 פרש ורשביאק מראשות הוועד האולימפי, לאחר 16 שנים בתפקיד.
אחיו, רענן ורשביאק, הוא יו"ר איגוד ההתעמלות בישראל.
ביטחון סוציאלי (כתב עת)
ביטחון סוציאלי הוא כתב עת לנושאי מדיניות חברתית, ביטחון סוציאלי, זכויות חברתיות ורווחה היוצא לאור שלוש פעמים בשנה, החל משנת 1971, על ידי המוסד לביטוח לאומי.
כתב העת מכוון את עצמו לפרסום מאמרים ברמה אקדמית, אשר עוסקים בנושאים אלה במובן הרחב, לרבות היבטים כלכליים, פוליטיים, סוציולוגיים, דמוגרפיים, גאוגרפיים, והיסטוריים, וכן היבטים רלוונטיים מתחומים משיקים כגון תחומי החינוך, הבריאות והמשפט.
המאמרים בכתב העת נכתבי על ידי העוסקים ברווחה ובביטחון סוציאלי בישראל, במחקר ובמעשה.
העורך הראשון של כתב העת היה חיים אופז. כיום העורך הראשי הוא ישראל (איסי) דורון ויו"ר המערכת הוא ניצה (קלינר) קסיר.
כל הגיליונות שהתפרסמו במסגרת כתב העת מאז הקמתו, עומדים לרשות הציבור בדפי כתב העת במסגרת אתר הביטוח הלאומי.
1867 במדע
רמתי
אגרות ברוך שפינוזה
נח רזניק
נח רזניק (נולד ב-3 בספטמבר 1933) הוא כדורגלן עבר ישראלי.
קריירה.
רזניק נולד בשכונת נורדיה בתל אביב. הוא בוגר מחלקת הנוער של מכבי תל אביב. את הופעתו הראשונה בבוגרים ערך בגיל 18 במשחק מול מכבי רחובות שבו ניצחה הקבוצה 1–4. שיחק בנבחרת צה"ל שניצחה בשנת 1956 לאחר מבצע סיני את נבחרת צרפת 1–3 באצטדיון רמת גן אל מול עיניהם של ראש הממשלה דוד בן-גוריון, שהיה זה משחק הכדורגל הראשון בו צפה ושגריר צרפת, פייר ז'ילבר שהתכבד בבעיטת הפתיחה.
רזניק שותף לארבע אליפויות (1952, 1954, 1956, 1957) וארבע גביעי מדינה (1954, 1955, 1958, 1959) בתקופה בה היה שחקן פעיל בין השנים 1952 עד 1962. שיחק בנבחרת מכבי ישראל, נבחרת תל אביב, נבחרת צה"ל ונבחרת ישראל. שיחק בתפקידי מגן ובלם. היה ידוע כבועט פנדלים מוכשר וכך כבש את רוב 20 שעריו במשחקים רשמיים.
המשחק המפורסם ביותר שלו היה במדי הנבחרת מול נבחרת ויילס בשנת 1958 במסגרת משחקי קדם הגביע העולמי שבו שמר על ג'ון צ'ארלס, כוכב הכדורגל ואולי השחקן הטוב בעולם בשעתו. הנבחרת אמנם הפסידה 0–2 בבית ובחוץ, אולם השוער יעקב חודרוב והבלם רזניק הצטיינו ומנעו מצ'ארלס להבקיע ולגרום לתבוסה גדולה יותר. חודרוב אף ספג במשחק החוץ חבטה מצ'ארלס ששברה את אפו, אבל הדבר לא מנע ממנו לסיים את המשחק בין הקורות.
בשנת 1957 יצא רזניק כשחקן חיזוק עם הפועל פתח תקווה, דבר חריג שבקושי אושר על ידי מרכז מכבי וזאת רק לאחר ויכוחים סוערים, למסע משחקים באירופה ובמזרח הרחוק. המאמן אליעזר שפיגל העלה אותו דווקא כחלוץ, מהלך שהתברר כמוצלח ביותר ובו כבש רזניק כנגד נבחרת סינגפור את שני שערי הניצחון. רזניק גם היה שותף בשנת 1959 ל"חרפת וורצ'לב" שבה הובסה נבחרת ישראל 2–7 מול נבחרת פולין. הקריירה של רזניק הסתיימה בשנה זו, כאשר במשחק ידידות של מכבי תל אביב מול הפועל חיפה לכבוד הקמת מערך תאורת הלילה באצטדיון קריית אליעזר. מאמן-שחקן חיפה זלטקו צ'ייקובסקי, ששיחק בעבר בקבוצת פרטיזן בלגרד, נבחרת יוגוסלביה ונבחרת אירופה פגע ברזניק וגרם לו לפציעה חמורה בברך.
בגיל 27 בלבד פרש רזניק מנבחרת ישראל ומכבי תל אביב ועבר להיות מאמן-שחקן בליגות הנמוכות. כמאמן הצליח להשאיר את הפועל שדרות בעונת 1968/1969 בליגת המשנה ואת בית"ר לוד (1965) והפועל צפרירים חולון (1967) העלה לליגה א'.
מאמר תיאולוגי-מדיני
אירינה קרוש
חד-קרן ורוד בלתי נראה
נפתלי גרץ גינצבורג
נפתלי הרץ גינצבורג
הורצי גינצבורג
הוראס גינצבורג
אווז לבן
אֲוַז לבן (שם מדעי: "Chen") הוא סוג של עוף ממשפחת הברווזיים. סוג זה כולל שלושה מינים ולעיתים סוג זה מאוחד עם הסוג אווז.
האווזים בסוג זה מאופיינים בצבע לבן כמעט בכל גופם. מלבד מינים אלו ישנם מינים לבנים של אווז הבית, מדובר בהכלאה של מיני אווז מסוג זה ומסוג האווז האפור ורוב החוקרים מסווגים אותם כתת-מין של סוג האווז האפור.
דחיק
דְּחִיק או בכינויו הנוסף אָתֵי מֵרַחִיק הוא סימן דיאקריטי במערכת הניקוד הטברני של המקרא, המסומן כנקודה בתוך האות בדומה לדגש ולמפיק. הדחיק מופיע בתנאים מסוימים בראש המילה השנייה בצירופים בני שתי מילים. על פי מסורת העדות, הדחיק הוא מקרה פרטי של דגש חזק, וממומש כמותו.
הדחיק אינו מסומן בניקוד העברית בת ימינו.
כללי הדחיק.
הדחיק מופיע בצירופים של שתי מילים כאשר על פי טעמי המקרא המילה הראשונה מוטעמת בטעם מחבר/משרת או כשבא אחריה מקף.
לרוב, הדחיק מופיע רק כאשר המילה הראשונה בצירוף מסתיימת בהברה פתוחה לא מוטעמת, המנוקדת בקמץ או בסגול, ונמצאת בין שתי הברות מוטעמות (בין ההטעמה המלעילית של המילה הראשונה וההטעמה המלעילית של המילה השנייה).
דחיק יופיע לעיתים רחוקות בלבד באותיות הגרוניות.
כל נקודה דיאקריטית המתאימה לכלל זה היא דחיק ואינה דגש רגיל.
לכללי הדחיק יוצאי דופן רבים, הכוללים צירופי מילים שבהם ההברה הראשונה מסתיימת בתנועה שאינה קמץ או סגול, כשהיא מסתיימת בהברה מוטעמת או כשמילה השנייה מוטעמת מלרע, כשיוצא הדופן הנפוץ ביותר הוא צירוף המילים מֹשֶׁה לֵּאמֹר.
כאשר המילה השנייה פותחת באות השימוש היא לרוב, אך לא תמיד, אינה מנוקדת בדחיק. ישנם אף צירופי מילים נוספים המתאימים לכאורה לכלל הדחיק אך אינם מנוקדים בדחיק.
מימוש פונטי.
על פי מסורת הספרדים והתימנים הדחיק ממומש כדגש חזק, כלומר אורך העיצור מוכפל, ובאותיות בג"ד כפ"ת הוא מבוטא אף כעיצור סותם. נדירותו של הדחיק באותיות הגרוניות, בדומה לדגש, מסייעת לשיטה זו, הנתמכת גם על ידי חלק מהחוקרים החדשים.
לדעת חלק מהחוקרים המימוש המקורי של הדחיק לא היה כדגש חזק, שכן הוא מופיע באות רי"ש לעיתים קרובות (יחסית לרי"ש דגושה). בניקוד הארץ-ישראלי הסימון המקביל לדחיק בא דווקא באות האחרונה של המילה הראשונה בצירוף, ובניקוד הבבלי הוא מסומן בין המילים, מה שעשוי ללמד על כך שלדחיק ולדגש יש תפקיד ומימוש שונים. אופן המימוש המקורי על פי שיטות אלה אינו ברור, וייתכן שאין זו אלא הוראה לקורא להקפיד לבטא היטב את המילים. על פי דעה זו המימוש המסורתי הוא תוצאה של הדמיון הגרפי בין הדגש ובין הדחיק.
תפקיד.
התנאים שבהם הדחיק מנוקד מצביעים ככל הנראה על כך שתפקידו לתמוך בהברה הפתוחה, הנתונה בין שתי הברות מוטעמות, שבה עלולה התנועה להתקצר או להישמט.
הגנה על התנועה בהברה זו עשויה להתבצע באמצעות סגירת ההברה או באמצעות הפרדה בין המילים והקפדה על ביטוי מלא של התנועה הסופית במילה הראשונה.
תפקידו המדויק של הדחיק תלוי באופן ישיר בדעות השונות על אופן מימושו הפונטי: