ב־18 בספטמבר 2013 הודיע קונדיק שהחל מאפריל 2013 הוא החל לפתח את המוד דרך חברה חדשה שהקים: סיאנוג'ן (.Cyanogen Inc). החברה כתבה תוכניות חדשות וביניהן גם תוכנת התקנה למוד שתורשה להיכנס לחנות היישומים של גוגל. לעומת זאת נמתחה על החברה החדשה ביקורת שלשם ההתמסחרות והעמידה בתנאי גוגל הם נאלצו לוותר על העמידה לטובת המשתמש במספר מקרים.
ב-24 בדצמבר 2016 הודיעה חברת Cyanogen על הפסקת הפיתוח של הרום. החברה החזיקה בבעלות על המותג ולכן גם קונדיק, שפרש ממנה מספר שבועות לפני סגירתה, לא יכל להמשיך את פיתוח התוכנה בשם הזה. עם הידיעה על הסגירה הכריזה קבוצת מפתחים עצמאיים על המשך פיתוח התוכנה בשם חלופי: LineageOS.
פיתוח.
הקוד של מערכת סיאנוג'ן הופיע במאגרי גיט. המאגרים הראשיים אוחסנו בגיטהאב. כמו כן גם בסיאנוג'ן מוד משתמשים במערכת גריט לבדיקת איכותם של שינויים חדשים שנתרמים. לכול מכשיר אשר מפותח הרום אליו ישנו צוות פרטי הדואג לפיתוחו, לחלק נכבד מהמכשירים ישנו דיון בקהילת המפתחים XDA שם ניתן למצוא את פרטי המפתחים ליצירת קשר, ולהעלות רעיונות, שאלות ופתרונות.
למערכת עדכונים דחופים אשר מחולקים לארבע קטגוריות:
כמו כן היו קיימות גרסאות הוצאה המוגדרות כמיועדות לבדיקה (Test).
הורדה והפצה.
CyanogenMod הוצעה להורדה למגוון מכשירים בהפצה רשמית באתר get.cm, במכשירים מסוימים, בגרסה 10 ומעלה, לאחר התקנת המערכת ניתן היה לעדכנה דרך המכשיר עצמו ללא מחשב חיצוני.
מאז הודיעה החברה על הפסקת הפיתוח, בהמשך, סגרה החברה את השרתים ולא ניתן לעדכן דרך המכשיר. כמו כן אין אפשרות כיום להוריד את הרום מאתר החברה.
קפטן מארוול
כתי מלואה
כתוואן מלואה
אריק לפקופסקי
אריק לפקופסקי (מאנגלית: Eric Lefkofsky נולד בספטמבר 1969), הוא יזם יהודי אמריקאי, מייסד אתר גרופון. נכון לשנת 2018, הונו מוערך בכ-2.4 מיליארד דולר על פי מגזין פורבס.
ביוגרפיה.
לפקופסקי גדל במישיגן. אביו ביל הוא מהנדס ואימו סנדי מורה, ויש לו אח ואחות. ב-1993 השלים בהצטיינות תואר במשפטים מאוניברסיטת מישיגן.
לפקופסקי החל את הקריירה העסקית שלו בתור מוכר שטיחים באוניברסיטה בה למד. ב-1993, יחד עם חבר מהלימודים, הוא לווה כסף מקרובי משפחה ורכש חברת הלבשה במדיסון, ויסקונסין. לאחר מכן פקופסקי ושותפו הקימו חברת אינטרנט שהתמחתה במוצרים לקידום מכירות, אשר גדלה במהרה ובשנת 2000 נמכרה עת שלפקופסקי עצמו הפך להיות סמנכ"ל התפעול של חברת האם. פחות משנה לאחר מכן החברה פשטה רגל, והדבר שהוביל למספר תביעות שהוגשו על ידי בעלי המניות. זמה מה לאחר מכן לפקופסקי הקים יחד עם כמה שותפים את , שכעבור חמש שנים הונפקה בבורסת נאסד"ק. ב-2005 הקים עם שותפו הוותיק את חברת שגם כן הצליחה ולבסוף הונפקה בורסה. בשנת 2006 השניים ייסדו חברה בתחום המדיה וגייסו עבורה השקעות. ב-2007 השקיע מיליון דולר באתר שלימים הפך להיות גרופון (groupon.com) וכעבור שנתיים השלים גיוס של מיליוני דולרים מקרנות סיכון שונות. ב-2010 מגזין פורבס דיווח שגרופון הוא האתר עם הצמיחה המהירה ביותר בהיסטוריה, וזמן קצר לאחר מכן הודיע לפקופסקי על השקת קרן השקעות פרטית שתתמקד בעיקר באזור שיקגו. באותה שנה גוגל הציעה עבור האתר סכום של 6 מיליארד דולר אך העסקה לא יצאה לפועל, ייתכן שעקב ביקורת מהרשויות הפיקוח בארצות הברית. בשנת 2011 הונפקה מניית החברה, במחיר של 20 דולר למניה.
בשנת 2006 הקים לפקופסקי יחד עם אשתו את קרן לפקופסקי. הוא לימד עסקים באוניברסיטת נורת'ווסטרן, והוציא ספר שעוסק בהשפעת הטכנולוגיה על העסקים כיום הנקרא "Accelerated Disruption". לפקופסקי דבר על הקשר שלו ליהדות בראיון ב-2011.
אריק לפקובסקי
3OH!3 היא להקת סינת'פופ אמריקאית, מבולדר, קולורדו. הלהקה נוצרה בשנת 2004 והיא מורכבת משון פורמן ונת'ניאל מוט.
קריירה.
זמרי הלהקה, שון פורמן (נולד באוגוסט 1985) ונת'ניאל מוט (נולד ב-1984) שניהם במקור מהעיר בולדר בקולורדו. בשנת 2004 הקימו את הלהקה והחליטו לקרוא לה על שם קידומת הטלפון בעיר. לאחר הוצאת אלבומם הראשון חתמו השניים על הסכם עם חברת בת של אטלנטיק רקורדס. 3OH!3 ידועים רבות תודות לשירם "Don't Trust Me", שהגיע למקום השביעי ברשימת 100 השירים של בילבורד. רמיקס של הסינגל השני שלהם, "Starstrukk", אותו שרו יחד עם קייטי פרי, הגיע לרשימת הטופ 10 באנגליה, אירלנד, פינלנד, פולין ואוסטרליה. בנוסף לכך, הם זכו להכרה רבה כאשר הוציאו לאור את השיר "My First Kiss", יחד עם הזמרת קשה. ב-2012 יצא הסינגל השביעי שלהם "You're Gonna Love This".
נכון ל-2016 הם חתומים בחברת Photo Finish Records.
קאתארבוסה
קאתארבוסה (ביוונית: Καθαρεύουσα; קתרוס, καθαρός = טהור. קרי, [השפה] הטהורה, וגם יוונית ספרותית) היא סוציולקט חצי-מלאכותי שנוצר במאה ה-19 בעת הקמתה של המדינה היוונית המודרנית (במהלך ביסוס עצמאותה של יוון מהאימפריה העות'מאנית), כמיזוג בין שפה כתובה ארכאית הקרובה יותר ליוונית עתיקה, ליוונית עממית מודרנית (ביוונית: Δημοτική דימוטיקי, "Dimotiki" ).
קאתארבוסה הייתה בעיקר שפת האינטלקטואלים, והאליטה האינטלקטואלית בעיקר היא ששלטה בה. אינטלקטואלים אלה היו מעוניינים לחזור לשפה היוונית "הטהורה" של יוון הקלאסית כחלק מהתחייה הלאומית היוונית והרצון להישען על עבר יווני מפואר. היוזם של הקאתארבוסה היה מלומד הומניסטי ודמות מרכזית בתנועת ההשכלה היוונית, אדאמנטיוס קוראיס (1748–1833). "אנציקלופדיה בריטניקה" מציינת כי "השפעתו על השפה היוונית המודרנית ועל התרבות היוונית אף הושוותה לזו של דנטה על האיטלקית ומרטין לותר על הגרמנית". תרומתו הגדולה ביותר הייתה יצירת שפה ספרותית חדשה תוך כדי טיהורה של השפה הדמוטית המדוברת מיסודות זרים ושילובה ביוונית הקלאסית. האטקטה (ביוונית: Ἄτακτα) שלו שחוברה בין השנים 1828–1835 היה המילון היווני המודרני הראשון. באמצעות הקאתארבוסה נטבעו במאה ה-19 הרבה מילים חדשות שכיבדו את היוונית העתיקה. קוראיס יצר, למשל, את המילה "politismos", πολιτισμός, עבור המילה "ציוויליזציה", בעוד ש-"famelia" הפכה ל-" oikogeneia" ,οικογένεια (משפחה), "kontrabando" - ל-"lathremporio", λαθρεμπόριο (הברחה), ואילו "ministros" - ל-"ypourgos", υπουργούς (שרים).
אחרי עצמאותה של יוון, קאתארבוסה פרחה באסכולה הספרותית הרומנטית של אתונה. הדבר בא לידי הביטוי באודות הקלאסיות, בהמנונים, בבלדות, בפואמות נרטיביות, בטרגדיות ובקומדיות של המחבר היווני אלכסנדרוס ריזוס ראנגאוי? (1810–1892) ובפיוטים של המשורר היווני אכילאס פאראסכוס (1838–1895). שפתו הנמלצת של פאראסכוס חבה רבות למשוררי הפנרים שאת מסורתם הוא המשיך. המשורר, הנובליסט והסופר היווני הנודע אלכסנדרוס פאפאדיאמנטיס (1851–1911) שנחשב לאבי הספרות היוונית המודרנית, כתב עשרות רבות של סיפורים קצרים בשפת הקאתארבוסה (מלבד הדיאלוגים שנכתבו בדמוטית). כמו כן שימשה קאתארבוסה למטרות משפט, מנהל ותקשורת רשמית. לעומת זאת, העם הפשוט נשאר דובר דיאלקטים שונים – עובדה שיצרה פער גדול בין השפה הכתובה למדוברת.
ביוון היה מצב לשוני ייחודי המכונה "דיגלוסיה", שבו קיים פער גדול בין השפה הכתובה לשפה המדוברת (בדומה במקצת להבדל בין לערבית ספרותית), ובמצב זה נאלצו דוברי השפה ללמוד את השפה הכתובה כאילו הייתה שפה זרה.
שפת הדיבור היומיומית ביוון הייתה הדימוטיקי, שהיא בעצם סדרת ניבים יווניים שהתפתחו במהלך הדורות, תוך השפעה של שפות נוספות של עמים אשר כבשו את יוון או היו עמה בקשרים. בין השאר הושפעה הדימוטיקי מטורקית, איטלקית, לטינית וסרבית. לדוגמה, המילה "דלת" בדימוטיקי היא πόρτα - "פורטה" (מאיטלקית, porta) ו"עצלן" הוא τεμπέλης - "טֶמְבֶּלִיס" (מטורקית, tembel; בערבית - تنبل). המילה "נמל" היא λιμάνι - "לימָאני" (מטורקית, liman); המילה "מטרייה" היא ομπρέλα - "אוֹמבְּרֶלָה" (מאיטלקית, ombrello); המילה "גן עדן" היא παράδεισος - "פָּרָאדִיסוֹס" (מפרסית אווסטית, pairi.daêza); ואילו המילה "מעיל" היא παλτό - "פַּלְטוֹ" (בצרפתית, paletot; ברוסית - пальто).
בעוד שביוונית עממית ישנן מילים שאולות משפות אחרות, בקאתארבוסה מרבית המילים הללו טוהרו מן השפה. זאת ועוד, ניב הקאתארבוסה נכתב בכתב יווני פוליטוני.
במהלך המאה ה-20, השימוש בדימוטיקי התרחב אט אט והיא חדרה בהדרגה ליותר ויותר תחומים של החיים, כולל ספרות וחלקים מסוימים של העיתונות והחינוך. לאחר מלחמת העולם השנייה נקשר הוויכוח הפוליטי ביוון לסוגיית השפה: בעוד שהקומוניסטים וחוגי השמאל תמכו בדימוטיקי, הימין השמרני צידד בקאתארבוסה. אף שדימוטיקי הייתה נהוגה בחינוך היסודי כמעט באופן רצוף מאז 1917, הקאתארבוסה נשארה השפה הסטנדרטית של החינוך התיכוני והאוניברסיטאי עד 1976. בשנים 1967–1974, בתקופת "משטר הקולונלים", נעשה ניסיון לכפות את הקאתארבוסה ולאסור את הוראת הדימוטיקי.