בשנת 1815 שלח שוברט בן ה-18 את הלחן לגתה, אולם הלה כלל לא טרח לענות לו. סיבה אפשרית לכך היא שלתפיסתו האסתטית, הלחן מתוחכם מדי ועל כן מסיט את תשומת הלב מהמילים והתוכן.
קישורים חיצוניים.
תרגומים עבריים:
מעבר לדלפק
מסחר מעבר לדלפק (באנגלית: Over the Counter, ובקיצור OTC) הוא מסחר במכשירים פיננסיים כמו מניות, איגרות חוב, סחורות או נגזרים ישירות בין שני צדדים. מסחר זה דומה למסחר בורסאי, אשר מתבצע במתקנים הנבנים למטרת מסחר.
בשוק מעבר לדלפק גלומות הזדמנויות השקעה רבות, אך השקעה בו כרוכה גם במידה גבוהה של סיכון, משום שחברות רבות המנפיקות בשוק זה הן חברות קטנות עם היסטוריית פעילות מוגבלת או חברות במצוקה כלכלית, אשר סחירותן נמוכה. מסיבה זו, השקעה בחברה לגיטימית בשוק זה עלולה להוביל במקרים מסוימים אף להפסד של כל ההשקעה. בשל כך על המשקיעים לבצע הערכה על תשתיות החברה, לבדוק את הדוחות הכספיים של החברה, רקע על ההנהלה ומידע נוסף.
בארצות הברית משמש הביטוי גם כדי לתאר תרופות אשר אינן חייבות במרשם רופא.
גורו מהרג'י
דני בן סימון
נוירואנטומיה
נוירואנטומיה הוא ענף באנטומיה החוקר את הארגון המבני של מערכת העצבים.
אצל חוליתנים, מסלולי העצבים מהמוח לשאר חלקי הגוף והמבנה הפנימי של המוח עצמו מסובכים למדי. כתוצאה מכך, נוירואנטומיה התפתח כתחום משל עצמו, אך לעיתים הוא עדיין מוגדר כתת-תחום במדעי המוח. חלוקת המוח לאזורים ומבנים מובחנים מוכוונת להבנת התפקוד שלהם. לדוגמה, הרבה מהידע על תפקוד התלח מגיע מבדיקת השפעות הפגיעה במקומות השונים במוח על התפקוד העצבי.
במערכת העצבים המרכזית, ישנה חלוקה בין אזורים של חומר לבן לבין אזורים של חומר אפור. החומר האפור מכיל גרעיני תאי עצב, בנוסף לאקסונים ולדנדריטים הקיימים גם בחומר הלבן. קליפת המוח, הגרעינים הבזליים, וחלקים מחוט השדרה - כולם מכילים חומר אפור. לעומתם, הסיבים המקשרים אזורים שונים במוח, וכן הסיבים המקשרים את המוח עם חוט השדרה, מכילים חומר לבן בלבד.
הסיבה להבדלי הצבע בין החומר הלבן לחומר האפור, נעוצה במיילין העוטף את שלוחות תאי העצב. המיילין הוא מעטפת שומנית לבנה, שמבודדת את שלוחות העצבים אחת מן השנייה. החומר הלבן עשיר במיילין, יחסית לחומר האפור.
מצפה יצהר
גבריניוס
גבריניוס (Gebrinius) הוא אל מהמיתולוגיה הקלטית.
עם המפגש בין התרבות הקלטית לתרבות הרומית, זוהה גבריניוס עם האל מרקוריוס מהמיתולוגיה הרומית.
מרכז פולחני של גבריניוס התגלה בסמוך לעיר בון (כיום בגרמניה). באתר התגלה מזבח לכבוד האל מהמאה השנייה. על המזבח הופיעה הקדשה ל"מרקורי גבריניוס".
תגליפי האל מתארים אותו כבעל גוף של כבש וראש של אריה.
אגודה ישראלית למשאבי מים
האגודה הישראלית למשאבי מים הוא אגודה מקצועית הפועלת בישראל ששמה לה למטרה את קידום משאבי המים בישראל.
היסטוריה.
האגודה נוסדה באמצע שנות החמישים של המאה ה-20 על ידי מרטין גולדשמידט. באגודה חברים אנשי מקצוע בתחום המים, אקדמאים ונציגי המוסדות הממשלתיים.
בעת הקמתה נקראה האגודה בשם "החברה הישראלית לגיאודזיה וגאוגרפיה" (חג"ג). בשנות השמונים החליפה חג"ג את שמה ל"חברה ישראלית להידרולוגיה" ובשנות התשעים החליפה את השם לשם הנוכחי.
מטרות האגודה.
העמותה פועלת במטרה להוות במה לדיון מקצועי פתוח בנושאי משאבי המים, מנסה לעודד את המחקרים בתחום משאבי המים בישראל, ואת הכשרת כוח האדם המקצועי ולתרום על ידי כך לפיתוח משאבי המים של המדינה, וכן היא מהווה הסניף הישראלי של האגודה הבינלאומית למדעי ההידרולוגיה (IAHS) (ושל האגודה הבינלאומית לגאודזיה (IAG)) המסונפת לאיגוד הבינלאומי לגאודזיה וגאופיזיקה (IUGG).
החברות באגודה פתוחה לכל אדם המתעניין והעוסק במשאבי מים ובשטחי מדע וטכנולוגיה קרובים. החברות מקנה את הזכות להשתתף בפעילות המאורגנת על ידי האגודה והכוללת הרצאות, כינוסים, ימי עיון וסיורים.
האגודה מעניקה פרסים על שם מרטין גולדשמידט על מחקרים משמעותיים שתרמו לקידום ופיתוח משאבי המים בישראל. כמו כן מעניקה האגודה תעודות כבוד לאנשי המקצוע על פועלם.
אירדנטיזם
נהלניה
נהלניה או נהאלניה (Nehalennia) היא אלה במיתולוגיה הקלטית. מקדש לאלה התגלה בזיילנד שבהולנד. המקדש היווה מרכז פולחני של האלה החל מהמאה השנייה לפנה"ס והגיע לשיאו במאות ה-שנייה והשלישית.
מקור שמה של האלה במילה הקלטית "נהה" ("Neha") שמשמעה כנראה "נשים" או "נימפות".
באזור העיר דומברג שבזיילנד התגלו 28 כתובות המוקדשות לאלה, ובאזור קוליינספלאט שבזיילנד התגלו בין השנים 1971–1972 מספר דומה של כתובות. בקלן שבגרמניה של ימינו התגלו שתי כתובות נוספות. אתרים אלה היוו ככל הנראה אתרי הפולחן העיקריים של האלה.
תיאור האלה.
בתגליפי האבן שהתגלו מתוארת האלה לצד סירה או אוחזת במשוט, שלרגליה כלב. כמו כן בתיאורים רבים לצד האלה מתואר סל של תפוחים. בחלק מהתגליפים מחזיקה האלה שרביט.
מתגליפים אלה משערים החוקרים כי האלה הייתה אלת מסחר או כי הקורבנות לה נועדו להבטיח את השייט בים הצפוני.
נהאלניה
ספר היער
המאהב (פירושונים)
זמן תקן
זמן תקן הוא הזמן הנדרש לביצוע מטלה הנקבע על פי שקלול זמני ביצוע בפועל, זמני תוספות, מחזוריות המטלה ותדירותה.לצורך חישוב זמן התקן לביצוע מטלה נדרש לבצע חקר זמן בו יימדדו ויחושבו:
חישובי עזר נדרשים.
זמן מדוד: הזמן הממוצע לביצוע המטלה בפועל כפי שנמדד במסגרת חקר הזמן, לאחר הוצאת תוצאות מדידה חריגות.
קצב: מהירות ביצוע פעולה. הקצב אינו מתייחס אך ורק למהירות פיזית של העובד בעת ביצוע הפעולה אלא גם לתפוקות העובד.קצב ביצוע הפעולה מוערך על ידי מבצע החקר עם סיום ביצוע הפעולה.
זמן מתוקן:
זמן ביצוע הפעולה תוך התחשבות בזמן הנמדד וקצב העבודה של העובד הנמדד.
זמן יסוד:
זמן ביצוע הפעולה תוך התחשבות בזמן המתוקן של הפעולה ותדירות הפעולה במחזור.
תוספות:
תוספות כוללות את כלל הגורמים המשפיעים על משך העבודה.קיימים 3 סוגי תוספות:
אמציה חן
אמציה '"פצי" חן (נולד ב-12 בספטמבר 1940) הוא קצין צה"ל בדימוס בדרגת תת-אלוף ומפקד אוגדת מילואים לשעבר.
קורות חייו.
אמציה חן נולד בקיבוץ חולדה בשם אמציה חיימוביץ. כנער התאמן בסיירות בשדות מסביב לקיבוץ חולדה. בתיכון למד בבית ספר מקצועי במגמת אגרומכניקה בעמק הירדן. עם גיוסו לצה"ל התנדב לצנחנים, שם שובץ בגדוד 890. בצנחנים עבר חן מסלול הכשרה כלוחם והשתתף באימונים ופעילות מבצעית במסגרת הגדוד והחטיבה, וכן עבר קורס מ"כים חי"ר. בקורס קציני חי"ר פגש בצוער מסיירת שקד וביקש לעבור ליחידה זו. עם סיום הקורס מונה למפקד מחלקה בסיירת שקד עד שחרורו בשנת 1962. לאחר השחרור עבד בעסק משפחתי בבאר שבע, ובשיווק סיטונאי של ירקות בחיפה.
במלחמת ששת הימים השתתף בכיבוש מוצב כונתילה כקצין בסיירת שקד. בעקבות המלחמה התגייס לשירות קבע, ושרת בסיירת שקד תחת פיקודם של בנימין בן אליעזר ודני רהב (וולף). בתקופה זאת השתתף בפשיטות מעבר לקווי האויב במצרים, ירדן וסוריה. בשנת 1971 נשלחה סיירת שקד לרצועת עזה, בה הייתה אחראית על המלחמה בטרור. לאחר שחלה דני רהב ונאלץ לפרוש מפעילות, פיקד חן בפועל על הסיירת. תחת פיקודו - נטרלו חיילי צה"ל 90% מהמבוקשים, ולמעשה מגרו את הטרור ברצועה. בשנת 1973 יצא ללימודים במכללה הבין-זרועית לפיקוד ולמטה וכשפרצה מלחמת יום הכיפורים נקרא לפקד על כוח סיור מיוחד באוגדה 143 שבפיקודו של אריאל שרון, שנקרא על שמו "כוח פצי", וכונה ברשת הקשר "רומאי". חן והכוח שבפיקודו לחמו בגזרת התעלה, ביצעו סיורים ותצפיות כדי להשיג מודיעין קרבי, וכן מרדפים אחר כוחות קומנדו וקציני ארטילריה מצריים.
לאחר המלחמה עשה חן הסבה לשריון, בשנים 1976 עד 1979 היה מפקד חטיבת שריון במילואים, חטיבה 434 ("עקבות הפלדה"). פיקד על אוגדת מילואים 220 ופיקד על בסיס האימונים בצאלים. בשנות ה-80 למד והדריך במכללה לביטחון לאומי.
חן השתחרר מצה"ל בדרגת תת-אלוף בשנת 1991, ומאז הוא עובד כקבלן כבישים ותשתיות. במילואים הוא מונה כאחראי על הפקת לקחים בצה"ל. חן מפרסם מאמרים בנושאים צבאיים בכתבי עת שונים, במטרה להניע שינוי בצה"ל.
השקפותיו.
חן מבקר בחריפות את צה"ל על אי הפקת לקחים ומבקר את "מבחן התוצאה" שלטענתו מונע הפקת לקחים, כי הוא מתייחס רק לתוצאה ומתעלם מהסיבות שגרמו לתוצאה. לטענתו, כל הכשלים שהיו במלחמת העצמאות הופיעו שוב ושוב בשאר מלחמות ישראל בלא שתוקנו. בין כשלים אלו הוא מונה את העדר השילוב בין החילות, פירוק והרכבה מחדש של יחידות בזמן מלחמה כך שהאימונים של היחידות מאבדים מהאפקטיבית שלהם, פיקוד ושליטה ברמה בלתי נסבלת מעל רמת הגדוד ובמקום זאת התערבות של מפקדים בכירים בהחלטות של מפקדים זוטרים בלא שיש להם מידע הנצרך לקבלת ההחלטות, מודיעין טקטי ואסטרטגי ברמה נמוכה, ובעיות בלוגיסטיקה. לטענתו, ועדות חקירה אינן עוזרות בשיפור המערכת הצבאית אלא מזיקות. חן טוען שלישראל מעולם לא היה צבא של ממש אלא רק אוסף של חילות ויחידות, והרמטכ"לים פעלו כמנהלי תאגיד המורכב מיחידת רבות ולא כמפקדי צבא. הוא ביקר את המכללה לביטחון לאומי אשר מלמדת את הקצינים נושאים מגוונים כמו כלכלה וציונות, אך לטענתו מזניחה את נושא הביטחון.
חן טען כלפי רבים ממפקדי צה"ל שלא הבינו מספיק בענייני צבא ובעקבות זאת הטעו את הממשלה. בין השאר טען שמשה דיין "לא הבין כלום בצבא" ועל יצחק רבין ודוד אלעזר אמר שלא העריכו נכונה את היכולות של צה"ל. את מוטה גור האשים במניעת הפקת לקחים לאחר מלחמת יום כיפור.