שיטת הלימוד בברלינגטון אינגליש מורכבת מלימודים פרונטאליים בכיתת לימוד, לימודי אונליין ולימודים בתוכנת הלימוד BurlingtonEnglish.
היסטוריה.
ברלינגטון אינגליש היא חלק מקבוצת ECB - Eric Cohen Books, המתמחה בהוראת האנגלית כבר למעלה מ-40 שנה. הקבוצה כותבת ועורכת ספרי לימוד להוראת האנגלית בישראל ובמדינות באירופה כגון ספרד, יוון וקפריסין.
בשנת 2009 השיקה הקבוצה את תוכנת BurlingtonEnglish, אשר מציעה כלי למידה ממוחשבים, כגון מנוע לזיהוי דיבור (SpeechTrainer), המאפשר לתוכנה לבחון את ההגייה של התלמיד, לתקן ולשפר אותה בעזרת אימון ותרגול.
בשנת 2013 הוקמה בישראל, כחלק מהקבוצה, רשת בתי הספר ברלינגטון אינגליש ללימודי אנגלית. עם התפרצות נגיף הקורונה בישראל, התאימה הקבוצה את עצמה למצב, והחלה להציע קורסי אונליין וגם קורס המשלב לימודים פרונטליים ולימודים אונליין.
מיליוני תלמידים ומעל 100,000 מורים, ביותר מ-30 מדינות, השתמשו בחומרי הלימוד של קבוצת Burlington English הבינלאומית.
הקבוצה מקיימת שיתופי פעולה שונים בתחום לימוד האנגלית עם משרדי ממשלה ברחבי העולם, חברות עסקיות (הכשרות באנגלית לעובדי החברה), מכללות, אוניברסיטאות וגופי חינוך.
בישראל, לרשת ברלינגטון אינגליש 34 סניפים.
שיטת הלימוד של ברלינגטון אינגליש.
שיטת הלימוד היא שיטת לימוד מעורבת, המשלבת למידה מסורתית - עם מורה, יחד עם למידה מקוונת (E-learning).
הלימודים מתקיימים אונליין או בכיתה, בהנחיית מורים דוברי אנגלית שפת אם ובקבוצות קטנות של 3–9 תלמידים בעלי רמת אנגלית זהה. הלמידה נעשית באמצעות ספרים, אפליקציה ותוכנת BurlingtonEnglish, המותאמת אישית לרמת התלמיד ולתחום עיסוקו.
תוכנת BurlingtonEnglish היא מערכת מודולרית ללמידה ממוחשבת של השפה האנגלית, בעלת יחידות לימוד רבות, המדמות מצבים מחיי היומיום כגון: היכרות, אינטראקציה חברתית, הצגת מידע ורעיונות, סמול טוק, הכנה לראיון עבודה ועוד. לכל יחידה אוצר מילים, קטעי קריאה, דקדוק ותרגול אנגלית מדוברת, באמצעות השתתפות פעילה בדיאלוגים הקיימים בתוכנה.
המערכת מאפשרת לתלמיד תרגול אישי ומתבססת על ארבעת מאפייני השפה ללמידת אנגלית:
בתוכנה קיימת מערכת ייחודית לזיהוי הדיבור. המערכת "מקשיבה" לאופן בו התלמיד הוגה את המילים ומתקנת אותו תוך שימוש בסרטוני הסבר תומכים.
בנוסף, ישנה מערכת דו"חות מקיפה, העוקבת אחר התקדמות התלמיד, בכל עת לאורך תהליך הלמידה.
הערות שוליים.
סדרות TV
התו הירוק
ועדת הכותל המערבי
ועדת הכותל המערבי, 1930 (נקראת גם ועדת הכותל) הייתה ועדה שמונתה על ידי ממשלת בריטניה, באחריותה למנדט לארץ ישראל, בתגובה לפרעות תרפ"ט. הוועדה נועדה "לקבוע את זכויותיהם ותביעותיהם של מוסלמים ויהודים בקשר לכותל המערבי", לבדוק את הגורמים לאלימות ולמנוע מקרים דומים בעתיד. חבר הלאומים אישר את הוועדה אך הציבה תנאי, התנאי היה שהחברים בה אינם יהיו בריטים.
חברי הוועדה היו אליאל לופגרן , צארלס בארד, קארל ג'וזף ואן קמפן וסטיג שאלין שהיה מזכיר הוועדה.
בקשות יהודיות לנציבות.
היהודים ביקשו מהנציבות לנקוט בפעולות הבאות:
דוד ילין, ראש סמינר למורים לעברית, חבר הפרלמנט העות'מאני, ואחד הדמויות הציבוריות הראשונות שהצטרפו בגלוי לתנועה הציונית, העיד בפני הנציבות:"במשפט לפניך היום עומד עם שנמנע ממנו כל היקר והקדוש לו מהופעתו בארצו - קברי אבותיו, קברי מלכיהם הגדולים, קברי נביאיו הקדושים ומעל לכל, אתר המקדש המפואר שבו. הכל נלקח ממנו ומכל העדים לקדושתו, נותר רק שריד אחד - צד אחד של חלק זעיר של חומה, שמצד אחד גובל במקום בית המקדש הקודם שלו. מול חומת האבן החשופה הזו, אותה אומה עומדת מתחת לשמיים הפתוחים, בחום הקיץ ובגשמי החורף, ושופכת את ליבה לאלוהיה שבשמיים."
מסקנות.
הוועדה הגיעה לשתי מסקנות עיקריות:א. למוסלמים שייכת הבעלות הבלעדית על הכותל המערבי, כיוון שהוא מהווה חלק בלתי נפרד מאזור חארם-א-שריף, שהוא נכס ווקף.
ב. ליהודים תהיה גישה חופשית לכותל המערבי לצורך תפילה בכל עת בכפוף לתנאים המפורשים להלן.בהמשך הדו"ח קבע בפירוט אילו פעולות של המוסלמים והיהודים צריכות ואין להרשות.
הנציבות ציינה כי "היהודים אינם תובעים כל בעלות על הקיר או על המדרכה שלפניו (נאום סיום של היועץ היהודי, פרוטוקול, עמוד 908)."
הוועדה הגיעה למסקנה כי החומה והמדרכה הסמוכה והרובע המרוקאי, היו בבעלות "הווקף" בלבד. עם זאת, ליהודים הייתה הזכות ל"גישה חופשית לכותל לצורך תפילות בכל עת", בכפוף לתנאים מסוימים שהגבילו את החפצים שניתן היה להביאם לכותל ואסרו על תקיעת השופר, שהפכה בלתי חוקית. על המוסלמים נאסר להפריע למסורת היהודית באמצעות נהיגה בבעלי חיים או באמצעים אחרים.
המלצות הוועדה הוכנסו לחוק על ידי צו המנדט, 1931, הצו נכנס לתוקף ב־8 ביוני 1931. מפירי החוק נקנסו ב50 לירות או מאסר עד 6 חודשים, או שניהם.
תקיעה בשופר.
במהלך שנות ה-30 של המאה ה-20, בסיום יום הכיפורים, צעירים יהודים עברו בהתמדה על איסור השופר בכל שנה תקעו בשופר וכתוצאה מכך נעצרו והעומדו לדין, הם נקנסו בדרך כלל או נאסרו לתקופה שנעה בין שלושה לעד שישה חודשים. ב-1930 הרב משה צבי סגל תקע והיה התוקע הראשון. בין התוקעים בהמשך: 1938 - יעקב סיקא אהרוני, אפרים שטיינברג.
2020 במאלי
אירועים בשנת 2020 במאלי.
אירועים.
מתמשך – מגפת הקורונה במאלי ומלחמת האזרחים במאלי.
ישו ההולך על המים
ישו ההולך על המים מתואר כאחד הנסים של ישו המתועד בברית החדשה. אירוע זה מסופר בבשורות מתי, מרקוס ויוחנן אך הוא אינו נכלל בבשורה על פי לוקס. הנס הזה מתועד לאחר נס הלחם והדגים ומסופר בו כיצד ישו שלח את תלמידיו בספינה חזרה ל"עבר השני" של הכנרת (לצדה המערבי) בעוד שהוא נשאר לבד ומאחור, על מנת להתפלל. הלילה ירד, הים החל לגעוש והספינה נקלעה לסערה עזה. לאחר שהתלמידים חתרו נגד כיוון הרוח במשך רוב שעות-הלילה ועייפו מאוד, הם ראו את ישו הולך על פני המים. הם נבהלו וחשבו שהם רואים רוח רפאים, אך כאשר ישו אמר להם שלא לפחד, הם נרגעו. ולאחר שהוא עצמו נכנס לספינה, הסערה נרגעה ופסקה, והם הגיעו לחוף.
סיפור הנס על-פי הברית החדשה.
סיפור הנס של "ישו ההולך על פני מים" מופיע בבשורות מתי, מרקוס ויוחנן; אך לא בבשורת לוקס. נס זה מסופר לקראת סוף בשורתו של ישו בגליל, לפני נקודות המפנה המרכזיות באמצע סיפורי הבשורה, כאשר השליח שמעון פטרוס מבטא את אמונתו שישו הוא המשיח בן אלוהים ולאחר האירוע שזכה לחזות יחד עם יעקב ויוחנן השליחים את השתנותו של ישו על הר ההשתנות. בכל שלוש הבשורות הסיפור מופיע לאחר נס הלחם והדגים, כאשר ישו הפליג בספינה למקום באזור שומם ליד היישוב בית צידה, על מנת להתבודד ולהתפלל לאחר ששמע על הוצאתו להורג של יוחנן המטביל על ידי הורדוס אנטיפס. על אף שרצה להתבודד, הגיעו בעקבותיו המונים באופן רגלי.
לקראת ערב עלו התלמידים על ספינה כדי לעבור לצדה השני של הכנרת, ללא ישו שעלה להר להתפלל לבדו. בשורת יוחנן בלבד מציינת שהם פנו "לכיוון כפר נחום". במהלך הפלגתם על הכענרת היו התלמידים מודאגים בשל הסערה והגלים, ואז הם ראו את ישו הולך לעברם על הים. בשורת יוחנן מפרטת שהם היו במרחק של חמישה או שישה קילומטרים מנקודת המוצא שלהם. התלמידים נבהלו לראות את ישו, בחושבם שמדובר ברוח רפאים. אך ישו הרגיע אותם, באומרו שזה הוא ושאל להם לפחד.
בשורת מתי מוסיפה כי פטרוס אמר לישו, "אם זה אכן אתה, צווה שאבוא אלך על המים". ישנה פרשנות הטוענת שהשימוש במילה "אם" לא נועדה לרמוז על ספק מצדו של שמעון פטרוס. לאחר ששמעו פטרוס ירד מהספינה והלך על המים כברת דרך לכיוון ישו, הוא נבהל מתהגברות הסערה והחל לשקוע. הוא קרא לישו לעזרה. ישו אחז בידו אותו ונזף בו על חולשת אמונתו, והוביל אותו חזרה לספינה, בהגיעם ועליתם לספינה הסערה נעצרה. בבשורת מתי מצוין גם שהתלמידים אמרו לישו "אבל בן האלוהים אתה" לאמור שהוא ללא ספק המשיח, לאור הנס המיוחד הזה. יש פרשנויות המייחסות את העובדה היא שגם בבשורת יוחנן פרט זה חסר, עולה כי תיאור זה של "טביעתו של שמעון פטרוס" הוא תוספת בעריכה בבשורת מתי.
פרשנויות.
פרשנים נוצריים שונים ייחסו חשיבות גדולה לסיפור נס ההליכה של ישו על המים, בכך שנס מדגיש את שליטתו של ישו מעל חוקי הטבע וליכולתו לבצע נסים שאף אחד אחר לפניו ואחריו לא היה מסוגל לבצע. הנס נועד בין השאר על מנת לחזק את אמונתם של תלמידיו ושליחיו של ישו בעצם שליחותו של ישו כמשיח, בן אלוהים, ושהוא יועד לתפקיד זה על ידי אלוהים]. פרשנים אחרים נטו לייחס את הביטוי "קטן אמונה" בעיקר לבשורת מתי.
פרשנים אחרים עומדי על ציון המרחק של הספינה קילומטרים אחדים מן החוף, כמדד לכך שישו הלך מרחק גדול זה על הים[12][13]..
עבור אוריגנס, הספינה מייצגת את חיינו ביחס מול המערבולות, הסופות והגלים (המשברים) הסוערים שהרוע מטיל אל תוך חיינו. למרות כל העליות והירידות המתרחשות, ישו רוצה שבני האדם יתמידו במהלך חייהם באמונה איתנה; שכאשר הם שבורים, עייפים, ולא רואים את החוף, (או האור בקצה המנהרה). ישו בא להציל אותם בכך שהביא להם שני סמלים: אמונה ואור. זו התקווה לאותם תלמידים האלה שחתרו בקושי רב בים, בחשכת הלילה. שמעון פטרוס מוצג באירוע הנס הזה, כמי שעתיד להנהיג את התלמידים לאחר שישו יעלה לשמים וייפרד מהם, דווקא באמונתו החזקה מחד אך מאידך באותה מידה בחולשת אמונתו.