הרב אברהם מרדכי אלתר, נינו של מייסד החסידות רבי יצחק מאיר אלתר, כיהן כאדמו"ר מגור בשנים 1905–1948. לאחר פטירתו בחג השבועות ה'תש"ח מילא בנו, הרב ישראל אלתר, את מקומו בהנהגת החסידות. לאחר פטירתו ללא צאצאים ב-1977, ירש את מקומו אחיו הצעיר, הרב שמחה בונים אלתר שכיהן בתפקיד עד לפטירתו ב-1992.
החל מפטירתו של רבי שמחה בונם, החלה מתיחות סמויה בעניין ירושת האדמו"רות: על מילוי מקומו התמודדו שני מועמדים: אחיו מאב, הרב פינחס מנחם אלתר שהיה באותה עת ראש ישיבת שפת אמת ויו"ר אגודת ישראל, ובנו של רבי שמחה בונים, הרב יעקב אריה אלתר. סוכם כי פינחס מנחם ימלא את מקום אחיו, תוך שהוא מתחייב בכתב כי לאחר פטירתו יעבור התפקיד ליעקב אריה. בנו של פינחס מנחם, הרב שאול אלתר, מילא את מקומו בראשות ישיבת שפת אמת.
פינחס מנחם נפטר ב-7 במרץ 1996, ויעקב אריה הוכתר לאדמו"ר, תפקיד אותו הוא ממלא מאז ועד היום.
רקע לפיצול.
במהלך שנותיו בתפקיד, הוביל האדמו"ר שינויים בחסידות, שבעיני חלק מהחסידים נתפסו כמרחיקי לכת. ב-2003 הוא שינה את שיטת הלימוד הישיבתית מעיון סטנדרטי לבקיאות בלבד, מהלך שנתפס כדיכוי האליטות הלמדניות בגור, ובראשם בן דודו, שאול אלתר. ב-2016 סגר האדמו"ר את רוב הישיבות הגדולות בגור, ובתוכן ישיבת שפת אמת.
במקביל, הרב שאול סבל מהצקות, מים הותזו עליו באחד מהמקרים ומספר ממקורביו הורחקו מהחסידות. מעשיו של האדמו"ר נתפסו ככוחניים ושתלטניים, ודמויות רבניות בכירות, כמו הרב מנחם מנדל שפרן והרב בצלאל וקסלשטיין, פרשו או הופרשו מהחסידות.
בעקבות כל זאת, התגבשה במהלך השנים סביב הרב שאול קבוצה של נאמנים שראו בו סמכות רוחנית חליפית. הרב שאול נהג לערוך מפגשים חסידיים בלילות שבת בהיכל ישיבת שפת אמת, והתפלל במנין עצמאי שהתקיים תחילה בביתו, אך באמצע 2019 עבר המנין לבית כנסת סמוך. דבר זה היה לצנינים בעיני ראשי חסידות גור, והחסידים שהשתתפו סומנו וכונו 'שמאלנים'.
הפיצול.
ביולי 2019 הוציא הרב שאול אלתר יחד עם הרב מנחם מנדל שפרן מכתב פומבי בו הביעו תמיכה בזכותו של חסיד גור תושב ארצות הברית לתבוע בדין תורה סכסוך נדל"ני בינו לבין החסידות, במכתב מחה הרב אלתר נגד מעשי האלימות שהופעלו נגד אותו עסקן. על אף ששמר על כבודו של האדמו"ר המכהן וטען במכתבו כי האלימות מנוגדת לדרכו, נתפס המכתב בקרב אנשי הזרם המרכזי בחסידות כחתירה נגד סמכותו של האדמו"ר והדבר הוביל להחרפת המתיחות. זמן קצר לאחר מכן התקיימה חתונתו של נכד האדמו"ר אליה לא הוזמן הרב אלתר, מה שסימן את הכוונה לדחוק אותו לעזוב את החצר.
בסוכות תש"ף (אוקטובר 2019), לאחר ניסיון פיוס שכשל בינו ובין האדמו"ר מגור, ולאחר שנודע כי אנשי הרב שאול אלתר שכרו מבנה גדול לקיים את תפילות חג שמחת תורה, הוכרז בבתי הכנסת של חסידות גור כי מי שישתתף בתפילות החג בבית הכנסת של הרב אלתר מנתק את עצמו מכל מוסדות החסידות. במהלך החג השתתפו מאות מחסידי גור בתפילות ובהקפות הנפרדות.
מיד לאחר הפרישה, ולאור החרם מצד חסידות גור, הוקמו תלמוד תורה, ישיבה קטנה וישיבה גדולה, ובתי כנסת בירושלים, בני ברק ואשדוד.
התגובות לפיצול.
חסידות גור.
לאחר הפיצול הוקמה בחסידות גור ועדה מיוחדת של רבני החצר (המכונה בחצר "הוועדה") לקביעת ההתנהלות מול הפורשים, הוועדה הוקמה בהוראתו הישירה של האדמו"ר, ואנשיה מונו על ידו. תומכי הרב שאול אלתר פוטרו וילדיהם סולקו ממוסדות הקהילה. כחודשיים לאחר מכן, הכריזו בבתי המדרש של חסידות גור על הוראה לנתק כל קשר עם תלמידי הרב שאול. תומכי הרב שאול אלתר סבלו גם מאלימות.
בהמשך הוקם בחסידות גור ארגון 'יאספני', הנועד באופן רשמי לתמוך בבני נוער שהוריהם פרשו לקהילת פני מנחם ונותרו בחסידות. עם זאת, הארגון פועל למעשה באופן אקטיבי לעודד את בני הנוער, בחלקם קטינים, שלא לקבל את החלטת הוריהם לעבור לקהילה החדשה, עד כדי עזיבת בית ההורים ומעבר למשפחות אומנה. בכך מופעל לחץ כבד על פורשים פוטנציאליים שלא לעזוב את החסידות מחשש לשלמות התא המשפחתי.
במאי 2022, בעת שהגיע הרב יעקב אלתר לאזכרה של חמותו בבית העלמין קריית שאול הושמעה לעברו כריזה מוקלטת של צבי סנדיק, שפרש מחסידות גור ולטענתו בנותיו הופרדו ממנו על ידי "הוועדה", בבקשה שיורה ל"וועדה" להשיב לו את בנותיו. בתגובה לכך, קיבלו חסידי גור הודעה טלפונית מאת הרב משה מנדלזון רבה של קוממיות בשם "הוועדה", כי "על אף שאין דרכינו באלימות, כעת הוגדשה הסאה, חובה על כל אחד ואחד למחות על פי ההלכה", אמירה שהתפרשה כהוראה ממסדית לאלימות כנגד הפורשים. באותו היום ולמחרת, 20 ו-21 במאי 2022, תקפו חסידי גור מהפלג המרכזי את חסידי הרב שאול אלתר בירושלים, בני ברק, אשדוד ובית שמש. מספר חסידים נזקקו לטיפול רפואי. הם אף פרצו לבית הכנסת המרכזי של הקהילה בירושלים, לבית הכנסת "ארי שבחבורה" (השייך לאחיו של הרב שאול, הרב דניאל חיים אלתר), ולבית הכנסת של הקהילה באשדוד וזרעו שם הרס רב.
הציבור החרדי.
הרב שאול אלתר זוכה לכבוד רב אצל מנהיגי הציבור החרדי בישראל, הן כלמדן בעל שם והן בשל ייחוסו המשפחתי. כשביקר הרב אלתר אצל האדמו"ר מבעלז הרב ישכר דב רוקח בשנת 2021, כובד באופן שבו מקובל לנהוג רק באדמו"רים, כגון ישיבה בראש השולחן בסמיכות לאדמו"ר המארח, ולא בצד השולחן. כמו כן הוא זוכה להערכה רבה בשל גדלותו התורנית מהרב דוד כהן ראש ישיבת חברון כנסת ישראל ומהרב דב לנדו ראש ישיבת סלבודקה אותו מחשיב הרב אלתר כ"רבו המובהק". הוא אף מוזמן לעיתים למסירת שיעורים למדניים ושיחות בישיבות ליטאיות ובבתי מדרש מרכזיים, כגון ישיבת נתיבות חכמה ובית הכנסת "יוצאי ישיבת פוניבז' - צעירים".
ביוני 2021 יצא הרב אלתר בקמפיין מימון המונים שיעדו גיוס 36 מיליון ש"ח למוסדות הקהילה. בקמפיין נשבר שיא ישראלי בגיוס 50 מיליון ש"ח בתוך יממה וחצי. בזמן הקמפיין, פתחו בחורי ישיבות ליטאים קבוצה ודף התרמה שהגיע למספר התורמים הגבוה ביותר לקבוצה - מעל 350. מחשש לשלומם של תורמים פותחה במיוחד למען מגבית זו אופציה לתרום באנונימיות מלאה..
במסע שערך הרב אלתר לארצות הברית באוקטובר 2021 השתתפו באירועים שערך למעלה מ-15 אלף חסידים ואוהדים.
מרבה בשיעורים
בהלכה, מרבה בשיעורים הוא כלל בהלכות שבת, ויום טוב לפיו, כל מלאכה - אף כשהיא מוגדרת כמלאכה אחת - כאשר תוצאת המלאכה מרובה מבסיס ההיתר, הדבר מוגדר כמרבה בשיעורים.
מקור הדין.
הגמרא דנה בעניין ריבוי בשיעורים ביום טוב - שבו הותר לבשל לצורך אוכל נפש - מה הדין במקרה בו אישה נצרכת לבשל חתיכת בשר אחת, האם יכולה להניח בסיר חתיכות בשר נוספות על אף שהיא אינה צריכה להם לצורך יום טוב. הצד להתיר הוא שמאחר שפעולה זו מוגדרת ממילא כמבשל אפילו אם תניח בסיר חתיכה אחת, וכיון שהדבר הותר, שוב לא יהיה איסור בהוספת חתיכות נוספות,
מקור נוסף מובא בתלמוד בעי רבא חולה שאמדוהו לשתי גרוגרות ויש שתי גרוגרות בשתי עוקצין ושלש בעוקץ אחת הי מינייהו מייתינן שתים מייתינן דחזו ליה או דלמא שלש מייתינן דקא ממעטא קצירה. כלומר הגמרא מסתפקת בשבת במקום חולה, שאמדוהו שצריך שני גורגרות, וממה נפשך יעברו על איסור קוצר, האם עדיף שני גורגרות בשני קצירות או שלשה גורגרות בקצירה אחת. דהיינו שפשוט לגמרא שכאשר יש שני גרוגרות בקצירה אחת ושלשה גורגרות בקצירה אחת, וודאי שיקצרו את השנים משום מרבה בשיעורים.
חומרת האיסור.
נחלקו הראשונים האם איסור מרבה בשיעורים אסור מדאורייתא כלומר, כל שייסוד הפעולה אסורה מהתורה, כך ריבוי המלאכה אסורה מהתורה. והרשב"א. חולק וסובר שהאיסור הוא מדרבנן, מכיוון וכל הפעולה מבוססת על מלאכה אחת מרבה בשיעורים לא יקרא מלאכה בפני עצמה.
ההבדל בין שבת ליום טוב.
בפשטות דברי התלמוד מוכח שמרבה בשיעורים מותר ביום טוב, הרשב"א סובר מכיוון שהאיסור להרבות בשיעורים מדרבנן, בשבת אסרו חכמים, וביום טוב לא אסרו. הר "ן [שם] חולק עליו, ולדעתו אסור מהתורה להרבות בשיעורים. הוא מחלק בין יום טוב לבין שבת, שבת דחויה אצל פיקוח נפש, ולכן אסור להרבות בשיעורים, מלאכת אוכל נפש הותרה ביום טוב, ולכך מותר להרבות בשיעורים. הריטב"א סובר שאין היתר מרבה בשיעורים אם כוונתו לצורך חול בניגוד לשיטת רש"י.
גדר הדין.
מהגמרא מוכח שגדר הדין של מרבה בשיעורים, הוא דווקא שעל בסיס הגדרת המלאכה האחת שאנו דנים, אותו אדם הרבה בשיעורים, דהיינו הפעלה שהאדם עשה לא הוגדרה כמלכה חדשה אלא באותה מלאכה הרבה בשיעורים. ולכך ההבדל הוא מהותי בין הנחת קדירת תבשיל בבת אחת עם כמות מעל המותרת, לבין הנחת קדירה על האש ולאחר מכן הוסיף עוד חתיכות בשר, הרי לנו שבהוספה האדם עבר על מלאכת מבשל חדשה ובכך אין פעולה זו מוגדרת כמרבה בשיעורים אלא כבישול בפני עצמו. והדבר דומה לאפיית פת בתנור שעל כל פת עובר על איסור אפייה, ורדייה בפני עצמו משום שכל אחד זוהי מלאכה בפני עצמה.
פרטיזני טירנה
דיוויזיית הפאנצרגרנדיר ה-11 (בונדסוור)
דיוויזיית הפאנצרגרנדיר ה-11 (בגרמנית: 11. Panzergrenadierdivision או בקיצור 11. PzGrenDiv) הייתה דיוויזיית פאנצרגרנדיר של הבונדסוור אשר הייתה ממוקמת באולדנבורג.
היסטוריה.
הדיוויזיה הוקמה ב-1 במאי 1959. היא הייתה חלק מהקורפוס הראשון, ושימשה גם ככוח עתודה של קבוצת הארמיות הצפונית של נאט"ו. מפקדת הדיוויזיה נמצאה באולדנבורג. בפועל, הדיוויזיה מעולם לא השתתפה בקרבות, אולם סיפקה סיוע אזרחי במספר אסונות טבע שהתרחשו באזור. לאחר סיום המלחמה הקרה עבר הבונדסוור צמצום נרחב, ובמסגרת זו פורקה הדיוויזיה ב-30 בספטמבר 1994.
השדה העמוק של האבל