הממצאים הראו כי אנשים עם מוגבלות, בין אם ברמת תפקוד מלאה ובין אם בתפקוד חלקי או מועט, היו מאופיינים בשנת 2003, בשיעורי תעסוקה נמוכים ובשיעורי אבטלה גבוהים, עם פערים מובהקים ביחס לאוכלוסיית האנשים ללא מוגבלות. ממוצע שיעור התעסוקה של אנשים עם מוגבלות עומד על 43% בהשוואה לשיעור של 71% בקרב אנשים ללא מוגבלות. עוד ניתן לראות כי בשנת 2003, גם בהתייחס למועסקים, השיעור הולך ופוחת ככל שיורדת רמת התפקוד של הפרט, כך ששיעור המועסקים מקרב בעלי התפקוד המלא עומד על 55% ויורד ל–24% בקרב בעלי התפקוד החלקי ול–13% בלבד בקרב בעלי התפקוד המועט. שיעור הבלתי–מועסקים בקרב אנשים עם מוגבלות גבוה באופן משמעותי מאשר בקרב אנשים ללא מוגבלות ועומד על 15.5% בהשוואה ל–8.5% בקרב אנשים ללא מוגבלות. זאת ועוד, שיעור הבלתי–מועסקים נמוך יותר בקרב בעלי התפקוד המלא) 14% (והוא הולך וגדל ככל שפוחתת רמת התפקוד, כך ששיעור הבלתי– מועסקים בקרב בעלי התפקוד המועט עומד על 24%. התפקוד הנמוך ששיעורי התעסוקה שלהם הם נמוכים בכלל ובקרב מקבלי הקצבאות בפרט. בהתייחס לגובה השכר נמצא כי שיעור האנשים עם מוגבלות המשתכרים פחות משכר המינימום החודשי גבוה יותר בהשוואה לשיעור המקביל בקרב אנשים ללא מוגבלות, וגם כאן ניתן לראות כי שיעור המשתכרים פחות משכר מינימום הולך וגדל ככל שפוחתת רמת התפקוד: שיעור המשתכרים פחות משכר המינימום החודשי בקרב בעלי התפקוד המלא עמד על 31%, עולה ל–44% בקרב בעלי התפקוד החלקי וליותר מ–50% בקרב בעלי התפקוד המועט ובהשוואה ל–22% בלבד בקרב האוכלוסייה ללא מוגבלות.
מדיניות הרווחה החדשה כוללת סדרה של צעדים המיועדים לעודד, לתמוך ולהקל על השתלבותם
של נכים בשוק העבודה. בשני העשורים האחרונים הלכו וגברו הקולות הטוענים כי הדרך הטובה ביותר לצמצם את תלותם של הנכים בקצבאות ולשלבם בחברה היא באמצעות שילובם בתעסוקה, אם הם יכולים ורוצים לעבוד. אנשים עם מוגבלות מסוגלים לתרום לעולם העבודה ולחברה לא פחות ולעיתים אף יותר מעמיתיהם שאינם מוגבלים. כמו כן, להשתלבות בתעסוקה השפעה חיובית גם על ההחלמה של הנכה. מחקרים מראים כי 65% מהנכים מעוניינים להיות מעורבים במעגלי החברה השונים וכי יותר משליש בהם מעוניינים לעבוד.
השוואה בין ישראל למדינות מפותחות אחרות.
במקרה של אוכלוסיית האנשים עם מוגבלות מדובר באוכלוסייה מודרת עם שיעורי תעסוקה נמוכים ביותר, וזהו איתות לכך שקיים אובדן של פוטנציאל הפוגע לא רק בפרט עצמו, כי אם גם בצמיחה במשק ככל שחלקה של האוכלוסייה שנמצאת מחוץ לכוח העבודה הולך וגדל. במקרה שכזה, היכולת של כלכלה מסוימת להתחרות בכלכלות אחרות נעשית קשה יותר. לכן, נושא השילוב של אוכלוסיות מודרות בשוק העבודה הפך למרכזי. במילים אחרות, מההיבט המאקרו–כלכלי התחרותי ההשוואה למדינות אחרות חיונית ומתבקשת. שנית, ההשוואה למדינות אחרות משמשת לא אחת אינדיקטור ראשוני (תחושתי) ליעילות ולמידת הישגי התוכניות שמפעילה המדינה לעידוד שילוב אנשים עם מוגבלות בתעסוקה.לקובעי מדיניות ומפעילי תוכניות יש עניין לדעת האם פעולותיהם מביאות לתרומה ושינוי ממשיים. על מנת לעשות זאת, לא אחת הם נוקטים בשיטה של השוואה למערכות אחרות בעולם. ההשוואה המקובלת ביותר היא למדינות ה–OECD מצאנו כי ממוצע שיעור התעסוקה של אנשים עם מוגבלות בקרב מדינות ה–OECD עמד בשנת 2007 על 43%, כאשר ממוצע שיעור התעסוקה של אנשים עם מוגבלות בישראל הוא כמעט זהה ועומד על 43.2%. עם זאת, הממוצע במדינות ה–OECD מושפע ממדינות פחות מפותחות, אשר הצטרפו עם השנים לארגון, ולכן חשוב להשוות את שיעור התעסוקה של אנשים עם מוגבלות בישראל לממוצע שיעור התעסוקה בשבע המדינות המתועשות (G7), שהוא גבוה יותר ואליו נושאת ישראל את עיניה. שיעור התעסוקה של אנשים עם מוגבלות בקרב מדינות ה–G7 גבוה ב–6% משיעור התעסוקה בכלל מדינות ה–OECD ועומד על כ–50%. מספר האנשים עם מוגבלות שניתן היה לשלב בתעסוקה אילו הוסרו החסמים כפי שניתן להתרשם מהנתונים עד כה, שיעור התעסוקה בקרב אנשים עם מוגבלות בישראל נמוך יחסית ויעבור עוד זמן רב עד שאוכלוסייה זו תגיע למיצוי הפוטנציאל התעסוקתי שבה, כאשר לגבי חלק ממנה, בייחוד האנשים המצויים זמן רב מחוץ לשוק העבודה, קיים ספק אם כלל ניתן יהיה לשלבם בתעסוקה. עוד נראה כי אוכלוסייה זו עומדת בפני חסמים לא מעטים בבואה להשתלב בתעסוקה, ובמיוחד חסמים הקשורים בהשכלה והכשרה. על כן, הנחת העבודה היא שכדי שניתן יהיה להגדיל את שיעורי התעסוקה של אנשים עם מוגבלות בתפקודים השונים, יש לפעול להסרת החסמים.
יישום המודל.
בישראל, המודל מופעל על ידי גופים אשר נותנים שירותי תעסוקה שונים הן מטעם משרד הרווחה, הן מטעם הביטוח הלאומי והן מטעם משרד הבריאות. מדובר בגופים ציבוריים, גופים פרטיים ועמותות אשר נותנים שירותי תעסוקה.
השירותים אותם מקבלים אנשים עם מוגבלות בתוכנית התעסוקה הנתמכת:
ביקורת.
פתרונות התעסוקה הנתמכת בארץ מועטים מכיוון שעלות תוכנית זו יקרה וקשה להפעלה, בנוסף קיים קושי באי התמדתם של המתמודדים בעבודה (החלפת מקומות תעסוקה שונים בזמן קצר.
הכנת המתמודדים לתעסוקה נתמכת מבחינה ייעודית לבין העבודה בפועל אינה מיטבית.
קיימים מחסומים שונים המגבילים עובדים עם מוגבלויות. מבחינת המעסיקים המתמודדים צפויים להשתכר בשכר נמוך משמעותית בהשוואה לעובדים ללא מוגבלות. כמו כן, ממחקר שנערך בעולם, בתחילת שנות האלפיים, עולה שסיכויי הקידום של אנשים עם מוגבלות, לתפקידים בכירים נמוכים יותר בשל מוגבלותם.
אולאווה (פירושונים)
הם (עיר מקראית)
הָם הייתה עיר מקראית בהרי הגלעד בעבר הירדן.
העיר נזכרת פעם יחידה בתנ"ך, כאחת מערי הרפאים בסיפור מסעו של כדרלעומר מלך עילם לארץ כנען: .
אתר ח'רבת האם שבהרי הגלעד הצפוניים, כחמישה וחצי ק"מ דרומית מערבית לעיר אירביד, שבו אותרו שרידי ביצורים מתקופת הברונזה הוא מיקומה המשוער של הם המקראית.
יש חוקרים הסבורים כי העיר נזכרת כבר במקורות מצריים קדומים, כגון כתבי המארות מן המאה ה-19 לפני הספירה, אך אחרים מטילים בכך ספק.
עיר ששמה הום נזכרת ברשימת ערי ארץ ישראל של תחותמס השלישי אבל מסתבר שמקומה של זו בסביבות יקנעם .
במגילה החיצונית לבראשית (דף כא, שו' 29) המקבילה ל"הזוזים בהם" היא "זומזמיא די בעמן" (הזמזומים אשר בעמון).
קתדרלת אלכסנדר נבסקי (סופיה)
קתדרלת אלכסנדר נבסקי (בבולגרית: Храм-паметник: Cвети Александър Невски) היא קתדרלה בסופיה שבבולגריה. הקתדרלה נבנתה בסגנון אדריכלי נאו-ביזנטי ונקראת על שמו של אלכסנדר נבסקי.
בניית הקתדרלה החלה ב-1882 והסתיימה ב-1912. גובהה המרבי הוא 53 מטרים וגובה כיפתה 48 מטרים. הכנסייה הוקמה להנצחת חיילי צבא האימפריה הרוסית שנהרגו במהלך המלחמה העות'מאנית-רוסית (1877–1878) אשר בעקבותיה הוקמה נסיכות בולגריה לאחר כ-500 שנות שלטון עות'מאני. הקתדרלה היא המרכז הדתי של הכנסייה האורתודוקסית הבולגרית.
ב-1943 נערכה בקתדרלה הלווייתו של בוריס השלישי, מלך בולגריה.
ניומארקט (אמסטרדם)
ניומארקט (בהולנדית: Nieuwmarkt; 'השוק החדש') היא כיכר עירונית במרכז אמסטרדם. השכונה הסובבת את הכיכר נקראת 'שכונת ניומארקט' (Nieuwmarktbuurt). במרכז הכיכר ניצב הוואח (Waag), בית שקילה מהמאה ה-15.
הכיכר היא יעד תיירותי פופולרי והיא מוקפת מסעדות, בתי קפה וחנויות. בנוסף היא מוקד לשוק יומי שמתמקד בעיקר בתוצרת חקלאית ומזון מסוגים שונים, בימי שבת מתקיים בכיכר שוק מזון אורגני ובימי ראשון וחג מתקיים שוק ענתיקות וספרים.
היסטוריה.
הכיכר הוקמה בשנת 1614 כאשר התעלות סביב בית השקילה מולאו, היא מתפרסת על רחבה בגודל של כ-40 מטרים לרוחב על כ-80 מטרים לעומק. מכיוון צפון היא גובלת בקצה תעלת 'גלדרסקייד' ומדרום היא גובלת בקצה תעלת 'קלובנירסבורגוואל'. מכיוון מערב היא גובלת עם שכונת דה ואלן (אזור 'החלונות האדומים'), היא גם נחשבת חלק מאזור צ'יינהטאון של אמסטרדם.
במהלך מלחמת העולם השנייה והכיבוש הגרמני של אמסטרדם, שימשה הכיכר כנקודת ריכוז ליהודי העיר לפני שליחתם למחנות הריכוז. במהלך שנות ה-70 נהגתה תוכנית להקים כביש מהיר חדש שיעבור באזור הכיכר, מה שהצית מהומות באזור. חלק מהמבנים סביב הכיכר נהרסו כחלק מהתוכנית, אך לבסוף זו נזנחה בלחץ תושבי השכונה והחלק היחיד בה שיצא לפועל היה פתיחת תחנת תחנת רכבת תחתית בצמוד לכיכר.
נעיאל
נְעִיאֵל הייתה עיר מקראית בנחלת שבט אשר, הנזכרת פעם אחת בתנ"ך.
העיר נזכרת בתיאור גבול נחלת שבט אשר בספר יהושע: .
במאה ה-19 זיהה החוקר קלוד קונדר את העיר הקדומה עם חורבה הקרויה ח'רבת יעניין, הנמצאת כשלושה קילומטר מצפון לכפר כאבול (הוא "כבול" המקראית והתלמודית), והאתר מופיע במפת הקרן הבריטית לחקר ארץ ישראל.
בסקר ארכאולוגי שנערך במקום נמצאו שרידים מתקופת הברונזה ומתקופת הברזל.
Heart Attack
Heart Attack (בעברית: התקף לב) הוא הסינגל הראשון והמוביל מתוך "Demi", אלבום האולפן הרביעי של זמרת הפופ האמריקאית דמי לובאטו. הסינגל היה אמור לצאת לאור ב-4 במרץ 2013 בתוכנית הרדיו של ראיין סיקרסט, אולם לבסוף יצא לאור ב-24 בפברואר 2013 דרך חברת התקליטים הוליווד רקורדס, זאת לאחר שהודלף לרשת. השיר נכתב על ידי לובאטו, אהרון פיליפס וניקי ויליאמס, ועל ידי חברי ההרכב The Suspex שון דאגלס, מיטץ' אלן וג'ייסון אביגן, שגם היו המפיקים. השיר מאופיין בסוגת הסינת'פופ, ומדגיש מוטיבים הקשורים ללב כדי לייצג את הפחד מלהתאהב. זאת לאחר דחייה, שבעקבותיה מרגישים פגיעים ושבריריים, ולא בטוחים האם ניתן יהיה להתאהב אי פעם מחדש.