משיכה של טרף באמצעות פליטה של אור כפיתיון נפוצה בעיקר בדגים, במיוחד בדגי חכאי, המשתמשים בחיידקים זוהרים כדי לייצר זוהר ארוך הנשלט על ידי שינוי התנאים באיבר האור שבו נמצאים החיידקים. לסוגים רבים של דגים ממשפחת הלועיתיים יש גם פתיונות דמוי מחוש זוהר באזור הלסת התחתונה, אם כי מקור ההארה הוא אנדוגני ולא מערב חיידקים כמו בדגי חכאי. לדיונון מסוג "Chiroteuthis" יש איברי אור מיוחדים העשויים לשמש כפתיונות המשתלשלים בקצה של מחושים ארוכים התלויים כמו חוטי דיג אסטרטגיה דומה גם מוצעת בצורבים, למספר מינים של הסיפונופורה "Errena" במעמקי הים יש זרועות שעברו שינוי רב עם פתיונות זוהרים שמתנפנפים למעלה ולמטה ליד זרועות הארס שלהם. במין אחד, הפיתיון הביולוגי מאיר באור אדום דוגמה נוספת לפונקציה של השגת טרף היא שימוש בהבזקי אור בהיר על ידי אורגניזמים כדי להמם או לבלבל טֶרֶף. למשל הדיונון ממין "Taningia danae" שפולט אור מהבהב תוך כדי תקיפה של טרף. הלועיתיים הם דוגמה נוספת לשימוש בהארה ביולוגית למטרות טריפה. משוער שהם משתמשים בבלוטות פולטות אור אדום מתחת לעיניים שלהם כדי לסייע בחיפוש חזותי אחר טרף שלא מסוגל לראות את האור האדום. מיקומו של איבר האור ממש מתחת לעין והרגישות הבלתי רגילה של העין לאורך הגל תומכים בהשערה זאת. כך נוצר מצב ייחודי בו הטורף משתמש בהארה כדי לאתר את הטרף שלו אבל הטרף לא מסוגל להבחין באור.
תקשורת.
פונקציה נוספת היא שימוש באור למטרת תקשורת בתוך מינים. מחקרים מסוימים קישרו את סוג התקשורת הזה למטרות רבייה. מספר מחקרים על צדפונאים הראו דפוסי איתות ספציפיים למין, והתנהגות חיזור מורכבת המעורבת בפליטת אור. קיימות דוגמאות ממחקרים אחרים שמצאו תצוגות פליטת אור קבוצתית מסונכרנת אצל אורגניזמים פולטי אור. המחקרים הללו התבצעו למשל על תולעים ימיות ותמנונים פלאגיים ממין "Japetella" ו-"Eledonella" . מחקרים אחרים הראו דימורפיזם זוויגי מבוסס זוהר בדגים עם יכולות הארה ביולוגית. נוכחות של דפוסי פוטופור ספציפיים למין ודימורפיזם מיני מרמזים על כך שהאורגניזמים משתמשים בתכונות אלה כדי להבחין זה בזה ולתקשר זה עם זה ולאתר אחד את השני למטרות רבייה.
הארה ביולוגית ומחקר.
קיים שימוש ביוטכנולוגי נרחב במגוון שדות מחקר החל מכימיה, מדעי הסביבה ועד לרפואה בחלבונים הקשורים בתגובת ההארה הביולוגית. רכיבי הארה ביולוגית משמשים באופן שגרתי עבור מבחני גנים, זיהוי של אינטראקציות חלבון-חלבון, גילוי תרופות, בקרת גנים, ניתוח זיהום במערכות אקולוגיות. הדגשים העדכניים יותר של יישומי הארה ביולוגית בביו-רפואה כוללים בין היתר שיטות לא פולשניות באבחון מצבים פתולוגיים כמו איתור סרטן.
דוגמאות מעולם החי.
"אש השועל" (מוכרת גם בשמות "זוהר הפיה ו"אש הפיה") היא תופעת טבע שבה מפיקים מיני פטריות מסוימים אור עמום בגווני ירוק וכחול. זו מופקת מהריקבון העצים עליהם הן שוכנות (הן מופיעות גם על גבי הקרקע או גזעים ישנים באזורים הלחים של היער). אש השועל מופיעה ביער כאשר מזג האוויר מתקרר עם בוא הסתיו (אצל רוב המינים).
דינופלגלטים – באזורים הסובלים מרעשים ססמיים נצפו גלים בוהקים, מערבולות זוהרות ו"זיקוקים" על פני הים' ובאזורים טרופיים דיווחו ספנים על "ים זוהר"/ הגורמים לתופעות הללו, הם דינופלגלטים, אצות חד תאיות, שפולטות אור בתגובה לטלטול ולערבול של המים.
"ים של כוכבים" – היא תופעה שבה פִיטוֹפְּלַנְקְטוֹנים (סוג של פלנקטון) הנקראים לינקולודיניום פוליידרום ("Lingulodinium polyedrum"), מפיקים אור כשהם פוגשים בחמצן או כשמופעל עליהם לחץ על ידי הגלים. תופעה זו קורת בחופי ים ותועדו באיים המלדיבים, סאן-דייגו בקליפורניה, ארצות הברית ועוד. התופעה זכתה לכינוי "ים של כוכבים" משום שבעיני רבים, הנקודות הזוהרות הזעירות המופיעות בלילה נראות כהשתקפות של הכוכבים בשמיים.
האורות הירוקים שבמערות ואיטומו – מדובר בתולעים מאירות. התולעים הזוהרות והזעירות הללו הן בקושי בעובי של אטרייה. התולעים, שאורכן הוא כ-3 סנטימטרים, מפרישות מעין קורים המזכירים קורי עכביש. החומרים שהן מפרישות מגופן מאירים ויוצרים את האור הקסום. מטרת התאורה הזו היא למשוך חרקים זעירים שנלכדים בקורים ומזינים את התולעים הזורחות.
רונדה פלמינג
רונדה פלמינג (באנגלית: Rhonda Fleming ;10 באוגוסט 1923 - 14 באוקטובר 2020) הייתה שחקנית קולנוע וטלוויזיה וזמרת אמריקאית. התפרסמה בעיקר במערבונים, סרטי פילם נואר וסרטי הרפתקאות בשנות ה-40 ושנות -50.
ביוגרפיה.
נולדה בהוליווד-1923 בשם מרילין לואיס, צעירה בין שתי הבנות של הדוגמנית והשחקנית אפי גרהם וסוכן הביטוח הרולד שברטון לואיס. ב-1941 סיימה את בית הספר התיכון בבברלי הילס בו הופיעה בהצגות תלמידים. סוכן שחקנים וצייד כישרונות הבחין בנערה הג'ינג'ית היפה והמוכשרת, שינה את שמה לרונדה פלמינג וסידר לה חוזה אצל דייוויד סלזניק.
תפקידה הרציני הראשון היה בסרטו של אלפרד היצ'קוק "בכבלי השכחה" בו שיחקה נערה מאושפזת במוסד פסיכיאטרי ומטופלת על ידי פסיכיאטרית אותה מגלמת אינגריד ברגמן.
ב-1949 שיחקה בסרט "יאנקי בחצר המלך ארתור" לצידו של בינג קרוסבי. בסרט גם שרה וזה היה סרטה הראשון בצבעי טכניקולור. הצבעים האלה הפכו אותה פופולרית בגלל עיניה הירוקות, שערה הלוהט ופניה החלקים. היא כונתה "מלכת הטכניקולור" בדומה למורין או'הרה.
היא שיחקה ב-46 סרטים לצידם של שחקנים ידועים כמו ברט לנקסטר, קירק דאגלס, צ'רלטון הסטון, רונלד רייגן ועוד.
היא הופיעה גם בסדרות טלוויזיה כמו ספינת האהבה, מקמילן ואשתו, רד סקלטון שואו, דיק פאוול שואו ועוד.
היא גם שרה והוציאה שני אלבומים: שירי גוספל ושירי אהבה קלאסים בשם "רונדה".
לרונדה פלמינג יש כוכב בשדרת הכוכבים של הוליווד. וכוכב דקל זהב בשדרת הכוכבים בפאלם ספרינגס.
חיים אישים.
פלמינג הייתה נשואה שש פעמים. התגרשה ארבע פעמים והתאלמנה פעמים. בעל החמישי, המפיק טד מאן היה יהודי והיא קבורה לידו בחלק היהודי של בית הקברות הילסייד ממוריאל פארק.
מבעלה הראשון תומאס ליין, היה לה בן אחד, קנת ליין יליד 1941. ממנו היו לה שתי נכדות, ארבעה נינים ושני בני נינים.
גינוצנטריות
גינוצנטריות (Gynocentrism) היא גישה המציבה את הנשים במרכז העולם, כאשר מבוצע תעדוף לצרכים ולרצונות של נשים לפני הצרכים והרצונות של הגברים. בפועל כל מערכת בה ההחלטות מבוצעת קודם לכל מתוך מחשבה על נקודת המבט הנשית יכולה להיחשב לגינוצנטרית. מקור הביטוי במילה היוונית "Gyno", שמשמעותה "אישה".
המונח ההפוך לגינוצנטריות מכונה אנדרוצנטריות.
חלק מארגוני זכויות הגברים מציינים כי גינוצנטריות מהווה את אחד המכשולים העיקריים להשגת שוויון בין המינים.
היסטוריה.
המונח גינוצנטריות נמצא בשימוש לפחות מאז 1897 כאשר נעשה שימוש במונח בבית המשפט הפתוח אשר קבע כי האירופים רואים באמריקאים "כמי שסובלים יותר מגינוצנטריות מאשר מאנדרוצנטריות".
בכתביו של הסופר האירי ג'ורג' א. ברמינגהם משנת 1914 כתב ברמינגהם כי הוא סבור שחיי החברה האמריקאים הם "גינוצנטריים" וכי הם "אורגנו בראש ובראשונה לנוחותן ולהנאתן של נשים".
במסגרת הגל השני של הפמיניזם בשנות ה-70 של המאה ה-20 נעשה יותר ויותר שימוש במונח גינוצנטריות במסגרת קבלת ההבדלים המגדריים, בניגוד לגישת פמיניזם השוויוני.
פילוסופיית MGTOW, המבוססת על כך שגברים הטרוסקסואלים בוחרים להתמקד בפיתוח עצמי והגשמה עצמית תוך כדי הימנעות מנישואין ומגורים משותפים עם נשים, תוארה בעבר כתגובת נגד ל"מיזאנדריה של הגינוצנטריות". לפי הפרופסורית לפילוסופיה מטעם אוניברסיטת מסצ'וסטס, כריסטה הודאפ, תנועות הגברים המודרניות גינוצנטריות מתוארת כהמשך למוסכמות של ימי הביניים לפיהן הנשים נחשבו למשתייכות למעמד גבוהה יותר או אריסטוקרטי, בעוד שמרבית הגברים נחשבו כמשתייכים למעמד הנמוך.
במחקר משנת 2019 על החברה בטרינידד שפורסם בכתב העת Justice Policy Journal החוקרים הגיעו למסקנה כי "גינוצנטריות חודרת לכל ההיבטים של מערכת המשפט הפלילי כמו גם לכל ההיבטים של החברה".
Save Me (שיר של שיינדאון)
Save Me הוא שיר של להקת הרוק האמריקאית, שיינדאון. השיר שוחרר כסינגל הראשון מתוך אלבומה השני של הלהקה, "Us and Them". השיר שימש כנעימה של אירוע השלם וצפה של ה-WWE, "ללא רחמים 2005" (No Mercy 2005). נכון ל-2022 נחשב השיר לשני הכי מצליח של הלהקה מבחינה מסחרית. הוא הגיע לפסגת מצעד מוזיקת הרוק המיינסטרימית של מגזין הבילבורד ושהה בה 12 שבועות. השיר הוא גם השלישי הכי מצליח של הלהקה במצעד הבילבורד הוט 100, והגיע בו למקום ה-72 (במקום הראשון נמצא השיר "Second Chance" שהגיע למקום ה-7, ובמקום השני השיר "If You Only Knew" שהגיע למקום ה-42).
ברנט סמית התחיל לכתוב את השיר כבר כשהיה בן 16 והתחיל להקליט קלטת דמו.
כשהסינגל הגיע לתחנות הרדיו הלהקה עבדה עדיין על האלבום, שטרם עבר מיקס ומאסטרינג. סמית ציין שכשהשיר הגיע לרדיו עדיין לא כתב מילים לארבעה מהשירים, ולא הקליט את ערוץ השירה לארבעה שירים נוספים, מה שאילץ אותו להשקיע זמן רב בעבודה קשה באולפן.
רקע.
בשנת 2011 הסביר סמית בראיון שהשיר מדבר על אנשים שלוקחים על עצמם את הדאגות והבעיות של כל הסובבים אותם, וכתוצאה מהעומס שהם מטילים על עצמם, דינם להתמוטט בסופו של דבר.
מדוזת ענק יפנית
שרה תומפסון
שרה תומפסון (באנגלית: Sara Thompson; נולדה ב-4 בספטמבר 1995) היא שחקנית קולנוע וטלוויזיה קנדית.
ביוגרפיה.