בביאלא פודולסק הושארה קבוצת עובדי כפייה יהודים לפינוי השכונה היהודית, ולהרס בתי הכנסת בעיר. כמו כן, נהרס בית העלמין היהודי בעיר. יהודי העיר שניסו להסתתר ביערות הסביבה זכו ליחס עוין מצד האוכלוסייה הפולנית, והתקשו לשרוד.
קלאוס ווברייט
קלאוס ווֹבֶרייט (בגרמנית: Klaus Wowereit נולד ב-1 באוקטובר 1953 במערב ברלין) הוא פוליטיקאי גרמני החבר במפלגה הסוציאל-דמוקרטית של גרמניה (SPD). היה ראש העיר של ברלין מ-2001 עד 2014. שימש כנשיא הבונדסראט (התפקיד הרביעי בחשיבותו בגרמניה) בשנים 2002-2001.
רקע.
עד לשנת 1973, קלאוס ווברייט למד ב-Ulrich-von-Hutten-Oberschule בברלין. לאחר מכן למד משפטים באוניברסיטה החופשית של ברלין. (בחינות ארציות 1981 ו-1984).
קריירה פוליטית.
לאחר שלוש שנים בהן שימש כעובד ציבור במשרד הפנים, נבחר ווברייט לכהונת חבר מועצה של רובע טמפלהוף, והיה לחבר המועצה הצעיר ביותר בברלין. בשנת 1995, לאחר 11 שנות כהונה בתפקיד זה, התמודד ווברייט על מקום בבית הנבחרים של ברלין (Abgeordnetenhaus von Berlin), שהוא הגוף המחוקק של המדינה. בשנת 1999 נבחר ליושב ראש המפלגה הסוציאל-דמוקרטית בבית המחוקקים של ברלין. מאז יוני 2001 הוא משמש כראש העיר המושל (Regierender Bürgermeister) של העיר. לפני כן, המפלגה הסוציאל-דמוקרטית עזבה את ממשלת האחדות הלאומית ובשיתוף פעולה עם המפלגה הנוצרית-דמוקרטית הגרמנית (CDU) הביאה להקדמת הבחירות. לאחר הבחירות הללו ובהמשך למשא ומתן קואליציוני ארוך, ווברייט הקים קואליציה יחד עם מפלגת השמאל PDS.
בבחירות שנערכו ב-17 בספטמבר 2006 מפלגתו של ווברייט (ה-SPD) קיבלה את מרב הקולות. בית המחוקקים של ברלין בחר את ווברייט לכהונה נוספת כראש העיר המושל של ברלין ב-23 בנובמבר 2006 בסבב שני של הצבעה, עם רוב מזערי של 75 חברי מועצה מול 74 חברים בלבד. המפלגה הנוצרית-דמוקרטית, מפלגת הדמוקרטיים החופשיים והמפלגה הירוקה הצביעו נגדו.
חייו הפרטיים.
ווברייט הוא אחד הפוליטיקאים הגרמנים המפורסמים ביותר שהם הומואים. כשיצא מהארון, קודם לבחירות לראשות העיר של 2001, הוא טבע את המונח "Ich bin schwul, und das ist auch gut so" שמאז הפך להיות מפורסם בגרמנית, ומשמעותו היא "אני גאה, וזה גם בסדר ככה". באוטוביוגרפיה שלו מציין ווברייט שהחליט לצאת מהארון בפני הציבור הרחב משום שהרגיש שהפיכתו למועמד לראשות העיר ברלין הפכה אותו למושא סיקור של הצהובונים, ושזה רק עניין של זמן עד שהם יפרסמו שהוא הומו. ווברייט יצא מהארון במטרה להקדים את הצהובונים ולמנוע מהם לפרסם סיפורים שקריים על חייו הפרטיים. הוא נשא את הכרזתו במהלך ועידה של המפלגה הסוציאל-דמוקרטית של ברלין.
כראש עיר שהוא הומו הצטרף ווברייט לשני ראשי ערים אירופאיות גדולות אחרות שהם הומואים, ושהחלו את כהונתם בשנת 2001: ראש עיריית פריז, ברטראן דלנואה וראש העיר של המבורג, אולה פון בויסט. לפני בחירתם של השלושה, העיר הגדולה ביותר בעולם שבראשה עמד הומו מוצהר הייתה ויניפג שבקנדה, עם ראש העיר גלן מוראי. ברלין והמבורג הן לא רק שתי ערים גדולות בגרמניה, אלא הן גם מדינות-מחוז גרמניות. לכן ווברייט ופון בויסט (שפרש בינתיים) גם היו ראשי מדינות-מחוז בנוסף להיותם ראשי ערים.
בספטמבר 2007 פרסם ווברייט ספר אוטוביוגרפי בשם "…und das ist auch gut so", שהן חלק ממילותיו בנאום היציאה מהארון.
שותפו לחיים של ווברייט הוא ירן קוביקי (Jörn Kubicki), העובד כנוירוכירורג, נפטר ב-28 במרץ 2020 מנגיף הקורונה.
סטרפטומיצין
סטרפטומיצין היא תרופה אנטיביוטית, הראשונה ממשפחת ה'אמינו-גליקוזידים' שנתגלתה, והתרופה הראשונה שהופקה למחלת השחפת.
התרופה מסונתזת באופן טבעי מהחיידק "Streptomyces griseus", ופועלת על ידי מניעת תהליכי ייצור חלבונים בתאי החיידקים, ללא פגיעה בתהליכי יצור אלה בתאי האדם המטופל. הסטרפטומיצין מתקשר לRNA 16S של החיידק, מונע את התקשרות הRNA השליח פורמיל מתיאניל tRNA ליחידת 30S שלו, בכך נמנע אתחול של יצירת חלבונים, ובסופו של דבר מוביל למותו של החיידק. לאדם מבנה RNA שונה, ולכן הוא מושפע פחות מחומר זה. את הסטרפטומיצין יש לקבל בזריקה, ואי אפשר לקבלו בבליעה.
תופעת לוואי חמורה משימוש יתר היא פגיעה זמנית בשמיעה.
הסטרפטומיצין נתגלתה על ידי פרופ' אלברט שץ, ב-19 באוקטובר 1943, אז סטודנט באוניברסיטת ראטגרס, בהנחייתו של זלמן אברהם וקסמן.
הסטרפטומיצין משמש גם כחומר הדברה.
משה זרחי
משה זרחי (1923 - 12 בפברואר 2015) היה אדריכל ישראלי.
ביוגרפיה.
זרחי נולד בירושלים וגדל ברמתיים. בהיותו בן עשר נפגעה משפחתו בתאונת דרכים בין רכב הסעות לרכבת, בה נהרגה אמו והוא ואביו נפצעו קשה. באוגוסט 1941 נהרג אביו בתאונת דרכים אחרת. למד אדריכלות בטכניון בחיפה והוסמך בקיץ 1946. הוא נשא לאשה את אביבה, בתו של האדריכל זאב רכטר והצטרף למשרד האדריכלים של חותנו יחד עם גיסו ושותפו, יעקב רכטר, והמהנדס מיכה פרי. ביחד הם היו בין מתכנני בנייני האומה ועמדו בראש חבורת האדריכלים שהקימו בה את תערוכת העשור.
באמצע שנות ה-70 נפרדו דרכיהם של זרחי, פרי ורכטר, אך משרדיהם של זרחי ורכטר המשיכו לשכון באותו בניין ברחוב ארלוזורוב בתל אביב. מבנה זה ניתן למשרד על ידי קופת חולים כללית כשכר טירחה עבור תכנונים שונים. משרדו, "זרחי אדריכלים", שאותו ניהל עד שנת 2008 בשותפות עם בנו דודי וכלתו ענת, הוא בין עשרת משרדי האדריכלים הגדולים בישראל בשנת 2005, בשנת 2009 הוא ירד למקום ה-14.
זרחי התמקד באדריכלות מבנים למדע, תעשייה ובתי חולים והיה חלוץ תכנון מבנים לתעשיית ההיי טק. התמקדותו, לפי דבריו, הייתה ב"צד הפונקציונלי, הטכני והארגוני" ולא ב"צד הסגנוני והצורני". בנייניו בנויים בקווים פשוטים, נקיים ו"נזיריים", "מרובעים ורציניים".
בשנת 2004 אגודת האדריכלים האמריקאית AIA העניקה לזרחי חברות כבוד.
נפטר ב-12 בפברואר 2015 ונטמן בבית הקברות מורשה ברמת השרון.
עבודות.
עם עבודותיו נמנות (חלקן בשיתוף אדריכל יעקב רכטר):
מלקחיים אופטיים
מלקחיים אופטיים הם כלי אשר ביכולתו להפעיל כוח מושך או דוחה על ידי מיקוד לייזר, ביכולתה של טכניקה זו לבצע מניפולציה בחלקיקי חומר קטנים ומספקת כלי ייחודי לשליטה בתנועה ובמיקום של חלקיקים אלו. ב-1986 ארתור אשקין פרסם מאמר המשך לעבודתו עוד משנת 1969 אשר הראה את הדרך לביצוע לכידה של חלקיק מיקרוני באמצעות מיקוד קרן לייזר בודדה. לתהליך מעין זה קוראים היום מלקחיים אופטיים החידוש היה בשימוש בלייזר יחיד כאשר בעבודתו אשר התחילה ב-1969 נעשה שימוש במספר מקורות לייזר על מנת להשיג פוטנציאל יציב. בכלי ניסיוני ויחסית חדש זה, מתבצעת מהפכה במדעי הפיזיקה והביולוגיה המאפשרת ביצוע ניסויים חדשניים שבעבר לא התאפשרו.
באוקטובר 2018 הוכרז אשקין לזוכה פרס נובל לפיזיקה, על חידושו זה.
רקע – הניסוי הראשון ומלכודות אופטיות.
הניסוי בו דווח לראשונה על האפקט בוצע על ידי מדען של מעבדות בל בשם ארתור אשקין, במאמרו מתאר אשקין ניסוי בו חלקיק חופשי מושהה מואץ על ידי קרינת לייזר באור נראה, הניסוי אשר בוצע על חלקיק מיקרוסקופי הן בנוזל והן בגז השיג הבנה חדשה (1969) על מהותה של הקרינה ולחץ הקרינה בפרט, דבר זה גרם לגילויו של פוטנציאל אופטי יציב בו חלקיק מוחזק באמצעות לחץ הקרינה בלבד. אשקין הבין שעיקרון זה ניתן להרחבה עבור אטומים ומולקולות והצביע על כך במאמרו. אשקין חישב את גודל הכוח המדובר עבור לייזר ארגון והסתבר שמדובר בכוח לא מבוטל: עבור הספק של 1 וואט באורך גל של 0.5145 מיקרו-מטר אשר מפוקס באמצעות עדשה על כדור דיאלקטרי חופשי ברדיוס של 0.5145 מיקרו-מטר (כמו אורך הגל) ובצפיפות של 1 קילוגרם לליטר או 1 גרם למיליליטר (כמו הצפיפות של מים) ניתן לקבל כוח קרינה במקרה זה לפי הנוסחה הבאה:
&lt;math&gt;F_{rad} =
2. A. Ashkin, Optical trapping and manipulation of neutral particles using lasers Proc. Natl. Acad. Sci. USA Vol. 94, pp. 4853–4860, May 1997 Physics
4. P. Barber and C. Yeh, Scattering of electromagnetic waves by arbitrarily shaped dielectric bodies
5. Ashkin, A. &amp; Dziedzic, J. M. (1971) Appl. Phys. Lett. 19, 283–285.
6. Ashkin, A. &amp; Dziedzic, J. M. (1980) Appl. Opt. 19, 660–668.
7. Ashkin, A. &amp; Dziedzic, J. M. (1974) Appl. Phys. Lett. 24, 586–588.
8. Ashkin, Optics Letters,‘Observation of a single-beam gradient force optical trap for dielectric particles’
9. See, for example, M. Kerker, The Scattering of Light(Academic, New York, 1969), p. 37.
10. Fallman, E. &amp; Axner, O. 1997 Design for fully steerable dual-trap optical tweezers. Appl. Opt. 36,2107–2113.
11. On AOD’s https://web.archive.org/web/20080517130933/http://www.brimrose.com/Index/HomeFile/Products/aoDevices_file/aco_files/aodefl.pdf,
12. David Mcgloin, Optical tweezers: 20 years on, Phil. Trans. R. Soc. A (2006) 364, 3521–3537
13. Vossen, D. L. J., van der Horst, A., Dogterom, M. &amp; van Blaaderen, A. 2004 Optical tweezers and confocal microscopy for simultaneous three-dimensional manipulation and imaging in concentrated colloidal dispersions. Rev. Sci. Inst. 75, 2960–2970. (doi:10.1063/1.1784559)
14. Ashkin, A. &amp; Dziedzic, J. M. (1987) Science 235, 1517–1520.
15. http://www.pitb.de/nolting/biophysics_methods/nanobiotech.html