מנזר ג'רונימו
Smartwatch
Smart watch
האינטרנט של הדברים
האינטרנט של הדברים או מִרְשֶׁתֶת הַדְּבָרִים (באנגלית: Internet of Things, או בקיצור IoT), הוא רשת של חפצים פיזיים ("דברים"), המשובצים בחיישנים ובתוכנה, אשר מאפשרים תקשורת בין החפצים ויכולות איסוף וניתוח מידע. האינטרנט של הדברים כולל בין השאר את תחומי "הבית החכם", "העיר החכמה"', מכשור לביש, תעשייה חכמה, תחבורה חכמה (כגון מכוניות אוטונומיות וכבישים חכמים), רפואה חכמה ועוד.
אף שהיכולת של מכשירים לתקשר ביניהם הייתה קיימת גם קודם, בעשור השני של המאה ה-21 חלה התפתחות מהירה של התחום וחל גידול משמעותי במספר המכשירים אשר מחוברים לאינטרנט ותחומים נרחבים שעוברים תהליכי אוטומציה על בסיס האינטרנט של הדברים. בעשור השלישי של המאה ה-21 המשיכה מגמת הצמיחה של התחום, עם שילוב אלגוריתמים מתקדמים של בינה מלאכותית, כולל למידה עמוקה, במכשירי ה-IoT, ופריסת רשתות ה-5G המאפשרות למכשירים להעביר ולנתח נתונים בקצב גבוה בהרבה.
התקשורת בין ועם מכשירי IoT יכולה להתבצע באמצעים וטכנולוגיות שונות, כגון בלוטות', Wi-Fi, NFC, RFID, Li-Fi ו-ZigBee לטווחים קצרים, ו-4G, 5G ו-LoRa לטווחים בינוניים וארוכים.
היסטוריה.
המונח "האינטרנט של הדברים" ככל הנראה נטבע על ידי קווין אשטון מחברת פרוקטר אנד גמבל בשנת 1999. באותו זמן אשטון טען כי התקן RFID יהיה הכרחי עבור האינטרנט של הדברים, ויאפשר למחשבים לשלוט בכל מכשיר חשמלי. עם זאת, הרעיון של רשת מכשירים חכמים הוצג עוד קודם לכן. כבר בשנת 1982, אז מכונת ממכר של קוקה-קולה הייתה המכשיר הראשון שחובר לרשת, והיה מסוגל לדווח את המלאי שלו ואת טמפרטורת המשקאות.
בחברת סיסקו מערכות העריכו כי האינטרנט של הדברים "נולד" כאשר מספר המכשירים המחוברים לאינטרנט עלה על מספר האנשים, בין השנים 2008 ל-2009, כאשר יחס החפצים/אנשים גדל מ-0.08 ב-2003 ל-1.84 ב-2010.
והכןח המניע העיקרי מאחורי האינטרנט של הדברים הוא טרנזיסטור MOSFET, אשר הומצא במקור בשנת 1959 במעבדות בל. טרנזיסטורי MOSFET הם אבן בניין בסיסית ברוב המכשירים האלקטרוניים כמו: מחשבים, טלפונים חכמים, טאבלטים, ושרתי אינטרנט. עם התקדמות הטכנולוגיה המואצת בסוף המאה ה-20 ובתחילת המאה ה-21, גודלם מוזער, הופחתה צריכת החשמל שלהם על ידי בידוד סיליקון וריבוי ליבות.
אף שהיכולת של מכשירים לתקשר ביניהם הייתה קיימת גם קודם, בעשור השני של המאה ה-21 החלה התפתחות מהירה של "האינטרנט של הדברים", כתוצאה מהשתלבות של מספר טכנולוגיות רלוונטיות, כגון האינטרנט, אינטרנט אלחוטי, מחשוב ענן, מערכות משובצות מחשב ומערכות מיקרו אלקטרו-מכניות. גורם נוסף, שתרם להתפתחותה של התפישה היא הקישוריות הזולה והתפתחות רשתות הסלולר, עם כניסת הדור הרביעי (4G) מבוסס טכנולוגיית ה-LTE. על פי הערכות חברת המחקר "גרטנר" משנת 2014, בסוף שנת 2020 מספר ההתקנים המחוברים בעולם יגיע לכ-26 מיליארד. על פי תאגיד הייעוץ "מקינזי", שווי השוק הגלובלי של תחום האינטרנט של הדברים צפוי לצמוח ל-620 מיליארד דולר עד שנת 2025. חברת סיסקו צופה שוק של 14 טריליון דולרים ב-2020 בתחום זה.
שימושים.
ה- IoT יוצר הזדמנויות לשילוב ישיר יותר של העולם הפיזי במערכות מבוססות מחשב, וכתוצאה מכך שיפור היעילות, תועלת כלכלית והפחתה של מאמץ אנושי.
בתים חכמים.
מכשירי IoT בעלי חלק מהותי בקונספט אוטומציה ביתית, שיכולים לכלול מערכות תאורה, חימום ומיזוג אוויר, מדיה ואבטחה. יתרונות לטווח ארוך עשויים לכלול חיסכון באנרגיה על ידי כיבוי אוטומטי של אורות ומכשירים אלקטרוניים. בית חכם או בית אוטומטי יכול להיות מבוסס על פלטפורמה או רכזות השולטות במכשירים חכמים ומכשירי חשמל ביתיים. למשל, באמצעות HomeKit, המוצע על ידי חברת אפל, יצרנים יכולים לאפשר למוצרים ביתיים ואביזרים לתקשר ולהישלט על ידי יישום iOS בתקנים כגון אייפון או שעון אפל .
ישנן גם רכזות בית חכם ייעודיות המוצעות כפלטפורמות עצמאיות לחיבור בין מוצרי בית חכם שונים וכוללות את אמזון אקו, Google Home, HomePod של Apple ו- SmartThings Hub של סמסונג. בנוסף למערכות המסחריות, קיימות פלטפורמות רבות בעלות קוד פתוח. כולל עוזר בית, OpenHAB ו- Domoticz.
דוגמאות נוספות הם היכולת של הטלפון החכם לשלוט על מכשירי חשמל כגון תאורת הבית, מכונות כביסה שמשתמשות בשירותי האינטרנט האלחוטי לניטור והפעלה מרחוק, התקנים לבישים כמו שעונים ונעליים לניטור מדדים בריאותיים ומדדי כושר, ניטור למערכות אבטחה ושליטה מרחוק וניהול אפקטיבי וחכם של מערכות חשמל (כמו דוד חשמלי).
בשנת 2015 כבר היו 83 מיליון מכשירים חכמים בבתיהם של אנשים.
שימושים נוספים.
האינטרנט של הדברים כולל טכנולוגיות שמאפשרות למשל: ניטור שתלי לב, שבבים המותקנים על חיות משק לצורכי ניטור ומעקב, תחבורה חכמה שכוללת כלי רכב המצוידים בחיישנים מובְנים ורכבים אוטונומיים המתקשרים ביניהם, כבישים חכמים, התקני שטח המסייעים בפעילויות חילוץ והצלה ועוד.
בתחום הקמעונאות וניהול שרשרת האספקה, חברת וול מרט משנעת את סחורותיה בעזרת שבבים שמזהים איזו סחורה חסרה באיזה סניף וכיצד ובאיזו דחיפות יש לטפל בכל פריט.
יישומים צבאיים.
האינטרנט של הדברים הצבאיים (IoMT) הוא יישום של טכנולוגיות IoT בתחום הצבאי למטרות סיור, פיקוח ומטרות תומכות לחימה נוספות. פיתוח יישומים אלה מושפע מאוד מהתחזיות העתידיות של לוחמה בסביבה עירונית והיא כוללת שימוש בחיישנים, תחמושת, כלי רכב, רובוטים, טכנולוגיה לבישה, וטכנולוגיה חכמה אחרת הרלוונטית בשדה הקרב.
סיכוני סייבר ופגיעה בפרטיות.
התפתחות ה-IoT מעוררת חשש מפני התגברות היכולת של תוקפים ליצור התקפות סייבר. ראש ה-CIA לשעבר, דייוויד פטראוס, אמר בתחילת 2012 כי רעיון "הבתים החכמים" הוא אוצר של ממש לאנשי ריגול, ועומד, לדבריו, "לשנות את תפישת הסודיות שלנו". לפי פטראוס: "חפצים בעלי עניין יאותרו, יזוהו, ינוטרו ויישלטו מרחוק באמצעות טכנולוגיות, כגון: זיהוי תדרי רדיו, רשתות חיישנים, שרתים מזעריים, וכולם יחוברו לדור הבא של האינטרנט באמצעות מחשבים רבי-עוצמה בעלות נמוכה".
ואכן, עם התפתחות מגמת ה-IoT, התפתחה גם ההבנה שעולם אבטחת המידע נתקל באתגר שטרם הכיר: הפיכתם של מכשירי חשמל בסיסיים (כגון מקרר, שואב אבק וכו') למוצרים עליהם יש להגן כמו על כל מכשיר קצה אחר. אחד מהאירועים שנחשב לכזה ששינה את צורת החשיבה ביחס למוצרם אלו היא הנוזקה Mirai, שהשתלטה על מאות אלפי מכשירי IOT בעולם והשתמשה בהם כרשת בוטנט. בעקבות-כך, במהלך השנים האחרונות חל שיפור משמעותי בכל הנוגע לאבטחת מכשירי IOT, שעדיין נחשבים לחוליה החלשה ברשתות-המחשבים, אך ברמה פחותה יותר. אחת המתקפות המפורסמות בתחום הייתה ב-2017 על אפליקציית Never Home Alone שהותקנה במכשירים החכמים של חברת LG אלקטרוניקה. חברה ישראלית העוסקת באבטחת האינטרנט של הדברים היא ארמיס סקיוריטי.
אמריקה (להקה)
אמריקה (אנגלית: America) היא להקת פולק רוק אמריקנית, אשר הוקמה בלונדון בשנת 1970 על ידי ג'רי בקלי, דיואי באנל ודן פיק, עוד כשהיו בשנות העשרה המאוחרות שלהם.
פעילות.
הלהקה הוקמה בלונדון על ידי שלושת מייסדיה שהיו בנים לאנשי חיל האוויר של ארצות הברית בעת שהוצבו בבריטניה. הלהקה הצליחה במהירות, וכבר ב־25 במרץ 1972 הגיע הלהיט הראשון שלהם "A Horse with No Name" (סוס ללא שם) לראש מצעד הפזמונים בילבורד הוט 100 ועמד שלושה שבועות בראשו. בשנת 1973 זכו בפרס גראמי בקטגוריית "תגלית השנה".
הצלחתם נמשכה לאורך כל שנות השבעים ועוד כמה מהשירים הידועים ביותר שלהם הם: "Sister Golden Hair" ("אחות זהובת שיער", אשר גם הגיע למקום הראשון במצעד), "Ventura Highway" ,"Tin Man" ,"Daisy Jane" וְ־"Lonely People" (אנשים בודדים).
ג'ורג' מרטין הפיק שבעה מן האלבומים שלהם, וכמעט כל אלבומיהם הגיעו למעמד של זהב או פלטינה.
דן פיק עזב את הלהקה 1977 כדי לפתוח קריירת סולו, אבל בקלי ובאנל חזרו לראש מצעדי הפזמונים כצמד עם השיר "You Can Do Magic" בשנת 1982. לאורך השנים הם המשיכו להופיע וליצור כצמד, ובלווי נגנים אורחים הקליטו עוד כמה וכמה אלבומים שהצליחו פחות. עם זאת, הם המשיכו להופיע הרבה ושמרו על קהל מעריצים. ב-2007 הוציאו אלבום משמעותי נוסף בשם "Here and Now" שזכה לתשומת לב תקשורתית. ב-2009 יצא אלבום ההופעה " Live in Wildwood Springs".
ב-2014 הייתה הלהקה אמורה להופיע לראשונה בישראל, באמפיפארק רעננה, אך עקב מבצע צוק איתן התבטלה ההופעה. ארבע שנים אחר כך הופיע ההרכב לראשונה בישראל, ב-9 באוקטובר 2018, באמפי קיסריה.
אפלבוים
כל החיות ידעו
כל החיות ידעו הוא אלבום האולפן הרביעי של הזמרת-יוצרת הישראלית נינט טייב. האלבום יצא לאור ב-3 במאי 2013, על ידי חברת התקליטים הליקון.
רקע והפקה.
האלבום הופק על ידי יוסי מזרחי ועידן רבינוביץ', חברי להקת הקולקטיב, וכולל 12 שירים.
כלל השירים באלבום הולחנו על ידי טייב ורוב הטקסטים נכתבו על-ידה, מלבד השירים "ארבע המיתות" ו"עושק", שאת מילותיהם כתב המשורר דורי מנור.
באלבום מנגנים חברי להקת הקולקטיב יוסי מזרחי ועידן רבינוביץ', הצ'לנית מאיה בלזיצמן, דניאל אנגליסטר, שי ברנדר וטייב עצמה.
בשיר "ארבע המיתות" שרה עם טייב הזמרת רונה קינן, ובשיר "והדרת" מתארח הזמר רביד כחלני.