הכפר הוכר על ידי מדינת ישראל בשנת 1995, למרות זאת לא קיבל הכפר שירותים בסיסיים דוגמת חיבור למים, חשמל ופינוי אשפה מהמועצה האזורית משגב. התושבים נאלצו להקים אותם בעצמם, כולל חיבור מאולתר לרשת החשמל. אישורה של תוכניות המתאר של הכפר התעכב במשך שנים רבות, ותושבי כמאנה הואשמו בבנייה לא חוקית. חיבור הכפר למערכת הביוב האזורית החל רק בסוף שנות התשעים.
בשנת 2006, תרמה קרן צ'ארלס קלור כסף להקמת מרכז שירות רב-תכליתי לכפר, מבנה שמרכז פעילויות פנאי וחוגים, מרכז טיפול לגיל הרך, משרדים לעובדים סוציאליים ומשרד לוועד היישוב.
תוכנית מתאר.
ליישוב הוכנה תוכנית מפורטת שאושרה ב-2000, אך התושבים עתרו לבג"ץ נגדה בתביעה להכליל בתחום התוכנית המפורטת שטח נוסף, שלא נכלל בתחום התכנית המפורטת. ולבטל את החלטת מוסדות התכנון שהשאירה מחוץ ליישוב את השכונות הערבית והמזרחית, שבהן מתגוררים 1,640 תושבים. התוכנית המפורטת התקבלה במקום תוכנית אחרת שאישרה את הכללת השכונות ביישוב, בעקבות לחצים פוליטיים שהפעילו יהודים תושבי היישוב הסמוך כמון. בספטמבר 2001 ניתן פסק דין ובו נקבע כי יש להרחיב את תחום התוכנית המפורטת של היישוב כך שהיא תכלול גם את השטח הנוסף.
תוכנית מתאר אושרה ב-2009 אך במסגרת תוכנית זו נכללו רק שתי שכונות. בניית התשתיות והבתים בתחום התוכנית החלה ובמקביל הוכנה תוכנית חדשה ורחבה יותר אשר אושרה ב-2015, במסגרתה נמצאות שלוש השכונות ושטח מרכזי למבני ציבור. תשתיות הכפר מפותחות על פי התוכנית בהדרגה ונכון ל-2018 עדיין לא הושלמו. על הר כמון עוד 3 פזורות המקבלות שירותים במסגרת כמאנה אך לא נכללות בשטח הכפר ותוכנית המתאר, ואין בהם תשתיות, ביניהן משפחת שחאדה שבתיה נמצאים בתוך תחום היישוב כמון.
מתקנים ותשתיות.
מאז אישור תוכנית המתאר, בנוסף לחלוקת המגרשים ובניית בתי המגורים הוקמו ממזרח לשכונה המערבית בשטח שהיה ריק בית ספר, מבנה רב תכליתי לשימושים קהילתיים ומנהליים, מגרשי ספורט, אמפי תיאטרון, מרפאת קופ"ח כללית ומסגד. מסגד נוסף נמצא בשכונה המזרחית. בבית ספר היסודי "הר כמאנה" לומדים ילדי הכפר וילדים מהכפרים הבדואים השכנים חוסנייה, ראס אל-עין וערב אל נעים. ילדי התיכון לומדים בתיכון בכפר הבדואי סלאמה ובנחף.
שיתוף עם היישובים כמון ומכמנים.
כמון ומכמנים, אשר נבנו במסגרת תוכנית פריסת מצפים בגליל ההררי, הוקמו בתחילת שנות השמונים. מבחינתם של תושבי כמאנה, היישובים נבנו בתוך המרחב המסורתי של תושבי הכפר והם משפיעים מאז באופן ישיר על אורחות חייהם. בנוסף הוכרזה שמורת טבע שחוצצת בין שכונות הכפר במרחב נחל כמון, וגן לאומי במדרון המזרחי של ההר ונחל צלמון, דבר אשר משנה ומגביל את גם הוא את המרחב. הכפר כמאנה והישוב כמון הם יישובים צמודים אחד לשני, כך שבתי השכונה המזרחית של כמאנה חופפים עם גדרות המגרשים המערביים ביותר של כמון.
לשלושת יישובי ההר, ובעיקר לכמון וכמאנה המזרחית, ישנו הכרח לשיתוף וניהול משותף של סוגיות שעולות כמו שימוש במתקני ספורט ופנאי ותשתיות, רעש מאירועים וחתונות בכפר, שמירה על החורש והטבע על ההר וכן מתחים שונים על רקע אירועים בפוליטיקה הארצית. בשנים האחרונות עולה בכל קיץ סוגיית רעש מחתונות בחצרות הבתים בכמאנה המזרחית ותושבי ההר מנסים לרתום את המשטרה והמועצה האזורית להסדרת הנושא. הועלתה הצעה להקמת מינהלת הר כמון שתהיה משותפת ליישובים ולמועצה.
כמון (יישוב)
כַּמּוֹן הוא יישוב קהילתי בישראל, בתחומי המועצה האזורית משגב. היישוב שוכן על שתי הפסגות המזרחיות של הר כמון, הגבוה בהרי הגליל התחתון, כחמישה קילומטר מזרחית לכרמיאל, בגובה 602 מטר.
שם היישוב כשם ההר, אשר עוברת מהשם הערבי 'כמאנה' ("מסתור"\"מחבוא") על פי הדמיון בצליל לשם התבלין ולא על פי משמעותו. אל היישוב מוביל כביש 8556, דרך נופית שארכה כשבעה ק"מ, היוצאת מכביש עכו-צפת 85, סמוך לאזור התעשייה ולמרכזי הקניות של כרמיאל.
היסטוריה.
היישוב נוסד כ'מצפה' באוקטובר 1981 (עלה לקרקע ב-1980) כחלק מ'תוכנית המצפים', שמטרתה העיקרית הוגדרה למען "יהוד הגליל". שבע המשפחות הראשונות התיישבו בצריפי אזבסט בגבעה הדרומית, אשר נבנו על ידי הסוכנות, בנוסף למגדל מים ומבני ציבור יבילים.
ב-1982 הוקמה המועצה האזורית משגב, שאיגדה את רוב יישובי הגושים שגב, צלמון וחבל תפן. בדומה לרוב היישובים שהוקמו כמצפים הפך כמון ל'יישוב קהילתי'.
ב-1995 נבנתה שכונת ההרחבה בגבעה הצפונית, שהגדילה את מספר המשפחות המתגוררות ביישוב מ-70 ל-110.
היישוב כיום.
הקהילה מקיימת את עצמה מבחינה חברתית (ועד מנהל ברוטציה; ועדות; אסיפות חברים) והיישוב מנוהל כאגודה שיתופית, ללא שותפות כלכלית, חקלאות או תעסוקה בתוך היישוב. התושבים עובדים במקצועות חופשיים במוקדי תעסוקה שונים, כגון כרמיאל, תפן, מכון לשם של רפא"ל, חיפה והקריות.
היישוב גדל בהדרגה בשלבי בנייה מרוכזת ופרטית, וב-2018 מנה כ-170 משפחות, המתגוררות בשתי שכונות על שתי פסגות ההר, בגבעה הדרומית ובגבעה הצפונית. מעת לעת קולט היישוב משפחות בהרחבות של 10–20 מגרשים. לפי תוכנית המתאר, גודלו הסופי יעמוד על 350 משפחות.
ביישוב ישנה ספרייה, מועדון חברים, מועדון נוער, מבנה עסקים, מגרשי ספורט, וכן פאב וקפה קהילתי. בשטחים הציבוריים ובמגרשים הפרטיים נשמרה צמחיית חורש ים תיכוני טבעית ומגוונת.
בצמידות ליישוב נמצאת השכונה המזרחית של היישוב הבדואי כמאנה. בתחום כמון, בסמוך לבתי הגבעה הצפונית, נמצא מתחם משפחת שחאדה, אשר אינו מוכר במסגרת תוכנית המתאר של כמאנה. במערב הר כמון נמצאים היישובים מכמנים וכמאנה המערבית.
תיירות ביישוב.
בקצה הרחוב הראשי נמצא מצפור כמון, המציע תצפית ייחודית על הכנרת ורמת הגולן במזרח; הים התיכון ומפרץ חיפה במערב; רכס שגור; יישובי בקעת בית הכרם; הרי מירון וצפת בצפון; בקעת סכנין, הר תבור והרי נצרת בדרום; וכן הרי הגלבוע והגלעד (בימים של ראות טובה). ביישוב מספר צימרים. במרכז היישוב נמצא "גן עומר", ובו מתקני משחק, פינות ישיבה מוצלות, ומדשאה לקיום אירועים. הגן נבנה לזכרו של עומר פסחוב, בן היישוב, שנהרג מפגיעת קטיושה במושב מירון במלחמת לבנון השנייה.
משער היישוב יוצא מסלול טיול לכל המשפחה, העובר בנחל כמון. הנחל זורם עד לפאתי הכפר סלאמה דרך חורש סבוך. בסמוך לנחל מעיין קטן, הקרוי "עין כמאנה", או "עין כמון" .
חינוך.
ילדי היישוב לומדים בבתי הספר היסודיים לבון, מעלה צביה, גליל, עודד והר גילון, ובבתי הספר העל יסודיים משגב, תפן והרדוף. במרכז היישוב גני ילדים ופעוטונים.
כמון לוקחת חלק בתנועת הנוער הנוער העובד והלומד. את הפעילות מובילים רכז יישובי ורכזים מטעם התנועה, והיא מתקיימת במועדון הנוער החדש שנפתח בשנת 2017 ביישוב. בתנועה משתתפים ילדים וילדות, נערים ונערות, מכיתה ד' ועד כיתה יב'. פעילות התנועה יוצרת מפגש בין בני הנוער הלומדים בבתי הספר השונים, מעודדת יוזמות, ומאפשרת תרומה לקהילה ולישוב במגוון דרכים.
לבון
לָבוֹן הוא יישוב קהילתי בגליל העליון, בתחומי המועצה האזורית משגב. היישוב נמצא כ-2 ק"מ צפונית לכרמיאל. במקום גן תעשייתי קטן, מסונף לגן התעשייה בתפן. היישוב, אשר שימש בעבר בית ספר מקצועי ובסיס צבאי, קרוי על שמו של פנחס לבון, שהיה מזכ"ל ההסתדרות ושר הביטחון. במתכונתו הנוכחית כיישוב קהילתי הוקם בשנת 2000. מונה כ-220 משפחות (נכון ליולי 2022 ).
בקרבת היישוב נמצא הכפר הבדואי הלא מוכר אלקובסי (בערבית: عرب القبسي).
היסטוריה.
החל משנת 2000 נבנה היישוב בשלושה שלבים, כאשר כל שלב הוא שכונה ביישוב.
בשכונה א' ישנם כ-50 בתי אב, בשכונה ב' כ-50 ובשכונה ג' ישנם 72 בתי אב. בלבון אין בנייה מרוכזת וכל תושב בונה את ביתו לפי ראות עיניו, אך עם זאת ישנן תקנות בנייה של היישוב על מנת לשמור על קו אדריכלי אחיד אשר משתלב בטבע ובנוף הגלילי. שכונה רביעית (שלב ד'), שבה נקלטו 38 משפחות חדשות, נמצאת בתהליכי בנייה ואכלוס (נכון ליולי 2022). תוכניות היישוב הן לגידול עד לסף עליון של 400 משפחות.
ביישוב בתי עסק, שני גני ילדים ופעוטון, וסניף של תנועת הנוער של האיחוד החקלאי, המקיימת ביישוב פעילות שוטפת לשכבות ד' עד י"ב, כמו גם השתתפות באירועים וקורסים ארציים כמו קורס מדריכים צעירים, מחנה קיץ, פסח וכדומה.
לוטם (יישוב)
לוטם הוא יישוב קהילתי וקיבוץ בגליל התחתון בתחומי מועצה אזורית משגב. היישוב ממוקם על הר חילזון, בקרבת הערים כרמיאל וסח'נין. למרגלותיו נמצא נחל צלמון ונחל חילזון. היישוב נקרא על שם פרח הלוטם הגדל בסביבתו.
ביישוב מתגוררות כיום כ-100 משפחות חברות הקיבוץ המתחדש ועוד 88 משפחות בהרחבה קהילתית.
תולדות הקיבוץ.
הקיבוץ נוסד בקיץ 1978 כקיבוץ של הקיבוץ המאוחד, שמקימיו קיבלו הכשרתם בגבת. טקס עלייה על הקרקע התקיים ב-9 באוקטובר 1978. הגרעין המייסד כלל 12 משפחות עם 27 ילדים, ו-18 רווקים. באוגוסט 1980 דרשו ביישוב תקציב לבניית מבנים לצורך קליטה נוספת. בסוף שנת 1980 הפקיעה המדינה 117 דונם של ערבים בסביבה לצורך פיתוח הקיבוץ, לאור העדר קרקעות בסביבת הקיבוץ הנדרשים לפיתוחו.
בסוף שנות ה-90 חדל היישוב לתפקד כקיבוץ ועבר שינוי מדורג ליישוב שיתופי או קהילתי והיה הקיבוץ הראשון בישראל שעבר שינוי כזה. בתחילת שנת 2004 נחתם הסכם עם קבוצת "הלה" של רפאל אלאלוף להקמת ההרחבה ובעקבותיה נוסף ליישוב שלב נוסף המשמש כיישוב קהילתי המונה כיום 180 משפחות.
בסוף שנת 2021 עתיד להתחיל פיתוח שלב חדש בהרחבה הקהילתית בצידו המזרחי של הקיבוץ
חינוך.