למסלול מתקבלים סטודנטים מצטיינים הנמצאים בדרך כלל בסוף השנה השלישית של לימודי הרפואה, לקראת סוף התואר הראשון.
סטודנטים הלומדים בתוכנית המשולבת נהנים מפטור מלא משכר הלימוד, בנוסף למלגת קיום. הדבר מוריד מהעול הכלכלי של לימודי הרפואה הממושכים על הסטודנטים.
בנוסף, בוגרי המסלול בדרך כלל מועדפים בקבלה להתמחויות המבוקשות בבתי חולים.
מרבית בוגרי המסלול משתלבים באקדמיה בתפקידי הוראה ומחקר.
מבנה המסלול.
אורכו של המסלול בדרך כלל 10 שנים לפי החלוקה הבאה:
יחס היהדות החרדית לשירות חרדים בצה&quot;ל
נועה ברקאי
נועה ברקאי (נולדה ב-17 בדצמבר 1972) היא שחקנית ישראלית.
ביוגרפיה.
ברקאי גדלה בקריית ביאליק. אביה היה מורה לדרמה בבית ספר תיכון ואמה הייתה כימאית. אחותה היא הבמאית והתסריטאית תמר ברקאי.
למדה משחק בניסן נתיב. בשנת 2006 שיחקה בסרט הקולנוע "הבועה", בו השתתפו, בין היתר, ציון ברוך, דניאלה וירצר, יוסף סוויד ואוהד קנולר. בספטמבר באותה שנה, יצא לאקרנים סרטו של דרור סבו "NO אקזיט", בו היא השתתפה.
בשנת 2007 שיחקה בסדרת הדרמה "להוציא את הכלב" ששודרה ב-HOT3. בשנת 2008 שיחקה באותו ערוץ בסדרה "תעשה לי ילד". בשנת 2009 שיחקה בסדרה "מגדלים באוויר" ששודרה בערוץ 10.
בשנת 2010 שיחקה במיני-סדרה "נבלות". באותה שנה שיחקה בסרט "אווה עוזבת" לצדו של ירון מוטולה.
בשנת 2011 גילמה את דמותה של "אתי" בסרט הקולנוע "מבול". בשנת 2012 הוקרנה ב-HOT3 סדרת הדרמה "ילדי ראש הממשלה", בה היא השתתפה. בנובמבר 2015 החלה לשחק בסדרת הדרמה "הצורף".
מלמדת משחק באימפרו ובניסן נתיב.
חיים אישיים.
ברקאי נשואה לבמאי דרור סבו ולהם שני ילדים.
קישורים חיצוניים.
רב מטעם הממשלה
רב מטעם המלכות
רב רשמי
המודל האפירמטיבי
המודל האפירמטיבי (באנגלית: the affirmation model of disability) הוא מודל המתייחס למוגבלות כתופעה חברתית, מתוך התחום של לימודי מוגבלות.
מבוא.
המודל האפירמטיבי התפתח בניגוד למודל הרפואי של נכות ולקות. החוויות והכתבים של בני אדם עם מוגבלויות מראים כי מוגבלות לא רק שאינה טרגדיה, אלא שיכולות להיות לה גם צדדים חיוביים, מיטיבים ומעצימים. אם לדוגמה, לאדם שעבר תאונה יש מספיק משאבים והוא יכול להרשות לעצמו לוותר על עבודה, עיסוק בתחביבים ותחומי עניין עשוי להעשיר את חייו. באופן דומה, אנשים עם מוגבלויות מגלים לעיתים כי הם יכולים להימנע מדיכוי מעמדי, התעללות או הזנחה שמקורה במוגבלות שלהם.
דרך נוספת שבה מוגבלות או לקות עשויה להיתפס כמועילה עבור אנשים עם מוגבלויות היא שישנה פחות ציפייה שאנשים אלה יפעלו לפי הדרישות והנורמות החברתיות, מאחר שיותר קשה להם למלא אחריהן.
הצורך באישור לזהות חיובית עבור אנשים עם מוגבלויות, הוא הכרחי מבחינה קולקטיבית כמו שהוא הכרחי מבחינה אינדיבדואלית.
הצמיחה בארגונים של אנשים עם מוגבלויות היא ביטוי לא רק לכוחו של מאבק מגובש נגד דיכוי ואפליה, אלא גם לזהות קבוצתית חיובית.
התפתחות המודל האפירמטיבי.
המודל התפתח במספר דרכים:
לעבר המודל האפירמטיבי של מוגבלויות.
המודל האפירמטיבי מונע על ידי אנשים עם מוגבלויות, אשר דוחים את המודל הרפואי, שמהווה התעלמות מהניסיון והחוויה האישית של אותם אנשים, דבר אשר יותר אינטרפרטציה מעוותת ביחס לאותם אנשים עם מוגבלויות. בנוסף, מודל זה מתבסס על המודל החברתי אשר מכיל בתוכות הגדרה מחודשת למוגבלות. המודל מסמל את הדחייה של ההנחות הקשורות לטרגדיה, לצד דחייתם של הנחות אשר קשורות לתלות וחריגות. בעוד שהמודל החברתי נוצר מתוך החוויות של אנשים עם מוגבלויות, בחברה שאינה תומכת ומונעת, המודל האפירמטיבי נולד מתוך חוויותיהם של אנשים עם מוגבלויות כאינדיבידואלים ברי תוקף, שקובעים בעצמם את סגנון חייהם, תרבותם וזהותם. אימוץ המודל האפירמטיבי מצביע על זהות חיובית, לא רק כאדם עם מוגבלות, אלא כאדם עם חולשה. בעת הכרזה על זהות חיובית כאדם עם חולשה, אנשים עם מוגבלויות דוחים בצורה אקטיבית את הערך השולט של נורמליות. השינויים עבור אינדיבידואלים אינם רק בשינוי התודעתי של הגדרת המושג "נכות", אלא מתן תוקף וערך לחיים כאדם עם מוגבלות.
התפתחותו של המודל האפירמטיבי מובילה את המאבק ישירות לזירת ההתערבות הרפואית. מוגבלויות מסוימות, כגון סוכרת, אפילפסיה ואחרות, שמעורב בהן כאב, יכולות להגיב להתערבות רפואית. המודל האפירמטיבי מציין בעלות על הפגמים, או במובן הרחב יותר, על הגוף. השליטה על התערבות היא בעלת חשיבות עליונה. זהו האישור שאנשים עם מוגבלויות נותנים על כך שהם בעלי הזכות לשלוט על מה שנעשה לגופם. זה כולל את הזכות לדעת את הבסיס לקבלת החלטות רפואיות, השפעה על נקיטת תרופות, ההשלכות של אי נקיטת תרופות והחלופות האפשרויות.
המודל אינו עוסק ב"כאב הלקות", ההפך, הוא עוסק בחוויות החיוביות ובזהות של אנשים עם מוגבלויות שמתגבשת מתוך הלקות והמוגבלות. המודל מסייע בכך על ידי פיתוח התנועה לאומנות לאנשים עם מוגבלויות, שבה הם מחזקים בצורה קולקטיבית את הזהות החיובית שלהם בעזרת אומנות ויזואלית, קברט, מוזיקה ושירה.
המודל האפירמטיבי מרחיב את המודל החברתי, על ידי כך שאנשים עם מוגבלויות יכולים לדמות בנפשם שוויון זכויות מלא והשתתפות אזרחית. אנשים עם מוגבלויות מקווים לא רק לחברה שבה אין מחסומים מבניים, סביבתיים או עמדתיים, אלא לחברה שבה מערכים ומקבלים את השונה ללא הבדל גזע, נטיות מיניות, מגדר, גיל או לקות.
יריעה אלגברית פרויקטיבית
יריעה אלגברית פרויקטיבית היא יריעה אלגברית במרחב הפרויקטיבי, כלומר: קבוצת השורשים של קבוצת פולינומים הומוגניים. היריעות האלגבריות נחקרות במסגרת הגאומטריה הפרויקטיבית והגאומטריה האלגברית. למשל: קיימים מיונים של ישרים פרויקטיבים, עקומות קוניות פרויקטיביות (עקומות שמוגדרות על ידי פולינום הומוגני ממעלה 2) ועקומות קוביות פרויקטיביות (עקומות שמוגדרות על ידי פולינום הומוגני ממעלה 3) מישוריות. משפט בזו מנוסח אף הוא למקרה הפרויקטיבי. יריעות פרויקטיביות מופיעות גם במחקר של חבורות אלגבריות (למשל: אם formula_1 חבורה אלגברית ו-formula_2 תת-חבורה אלגברית שלה המנה formula_3 היא יריעה קווזי-פרויקטיבית).
הגדרה.
המרחב הפרויקטיבי formula_4 מעל שדה סגור אלגברית formula_5 הוא מרחב המנה של מרחב וקטורי המורכב מאוסף ה-formula_6-יות formula_7 ללא formula_8 תחת יחס השקילות
כלומר, כל שתי formula_6-יות מזוהות כאחת אם הן פרופורציוניות זו לזו בסקלר שונה מאפס. מסמנים
פולינום ב-formula_6 משתנים formula_13 יקרא פולינום הומוגני ממעלה d אם
כאשר formula_15 היא מעלת הפולינום. לדוגמה: formula_16 הוא הומוגני ממעלה 2 בעוד ש-formula_17 אינו הומוגני בכלל.
נשים לב שאין משמעות לערך של פולינום בנקודה של המרחב הפרויקטיבי אך כן יש משמעות להתאפסות של פולינום הומוגני בנקודה פרויקטיבית. מגדירים, אם כן,
כאשר formula_19 הם פולינומים הומוגניים. הקבוצה formula_20 נקראת יריעה אלגברית פרויקטיבית.
קבוצה formula_21 ב-formula_4 נקראת "קבוצה אלגברית" ומוגדרת להיות קבוצה סגורה אם היא מהצורה formula_23 עבור formula_19 הם פולינומים הומוגניים כלשהם. הגדרה זו משרה טופולוגיית זריצקי על המרחב הפרויקטיבי.
באופן דומה למקרה של יריעה אלגברית אפינית אפשר להגדיר טופולוגיית זריצקי ואי-פריקות של יריעות אלגבריות, וכן להגדיר formula_5-אלגברה של פונקציות מעל כל יריעה. יש הכוללים בהגדרה "יריעה אלגברית פרויקטיבית" את הדרישה שהיא תהייה אי-פריקה בטופולוגיית זריצקי. באופן דומה למקרה האפיני, אפשר לנסח את משפט האפסים של הילברט.
יריעות קווזי-פרויקטיביות.
קבוצה פתוחה בטופולוגיית זריצקי שמוכלת בקבוצה סגורה במרחב הפרויקטיבי נקראת יריעה קווזי-פרויקטיבית. הגדרה שקולה היא קבוצה סגורה מקומית. יריעה אלגברית אפינית ויריעה אלגברית פרויקטיבית הן מקרה פרטי של יריעה קווזי-פרויקטיבית.
She and Him
פריזמה (תוכנית ביון)
פְּרִיזְמָה (באנגלית: PRISM; בתרגום לעברית: "מנסרה"), או בשמהּ הרשמי: US-984XN, היא תוכנית חשאית לאיסוף מידע מודיעיני מחברות טכנולוגיה אמריקאיות שמפעילה הסוכנות לביטחון לאומי (NSA) של ארצות הברית מאז 2007. קיומה של התוכנית הודלף על ידי אדוארד סנודן ופורסם ב-6 ביוני 2013, יום לאחר שפורסם שבית הדין המיוחד המפקח עליה דרש מחברת ורייזון תקשורת להעביר ל-NSA יומנים יומיים של כל שיחות הטלפון של לקוחותיה. על פי המסמכים שהודלפו כלולות בתוכנית חברות מיקרוסופט (מאז 2007), Yahoo (מאז 2008), גוגל, פייסבוק ו-Paltalk (מאז 2009), יוטיוב (מאז 2010), AOL וסקייפ (מאז 2011) ואפל (מאז 2012), כאשר 98% מהמידע המופק בתוכנית מקורו ב-Yahoo, גוגל ומיקרוסופט.
לפי מסמכים שהודלפו, תקציר המודיעין היומי המועבר לנשיא ארצות הברית הסתמך ב-2012 על מידע מפריזמה כמקור ל-1,477 פריטי מידע, והתוכנית היא "המקור המודיעיני מספר אחת בשימוש דוחות המחקר של ה-NSA". במסמכים גם נכתב שהתוכנית משמשת לאיסוף מידע ישירות ממחשבי חלק מהחברות הכלולות בתוכנית. עם זאת, החברות המרכזיות שבהן הכחישו זאת. חלקן אף מפרסמות, באישור הרשויות, נתונים מצרפיים על מספר בקשות המידע או חשבונות המשתמשים עליהם הן נדרשות למסור מידע, ולפי פרסומיהן מדובר בשיעור זעיר מהמידע המצוי ברשותן.
היסטוריה.