בשנת 2017, הייבוא גרמניה מזמביה הסתכם בשווי של 54 מיליון אירו. באותה שנה, הייצוא הגרמני לזמביה הסתכם בכ-62.1 מיליון אירו. משלחות סחר גרמניות מבקרות באופן קבוע בזמביה. זמביה מתעניינת מאוד במוצרים גרמניים, בייחוד במכונות, כלי רכב, מוצרים כימיים, וטכנולוגיית מדידה ובקרה.
שיתוף פעולה.
זמביה היא מדינה שותפה מרכזית לשיתוף פעולה לפיתוח גרמני. מימון של 62.98 מיליון אירו ניתן לתקופת 2019–2020. המטרות העיקריות של שיתוף הפעולה הגרמני-זמבי הן צמצום העוני, קידום ממשל תקין ושיפור התנאים החברתיים והפוליטיים. הגנה על זכויות אדם, שוויון בין המינים, מניעת HIV / איידס והגנה על הסביבה והמשאבים הם מגזרים רוחביים בכל תחומי העדיפות של שיתוף פעולה זה.
שיתוף הפעולה התרבותי של גרמניה עם זמביה מתמקד בספורט (מאמנים לטווח קצר / ארוך, תרומות ציוד וארגון טורנירי כדורגל לנוער), כמו גם בטיולי מידע ובקורסי הכשרה לפוליטיקאים, פקידים, עובדי תרבות ועיתונאים זמביים אל או בגרמניה.
הפסקת החשמל במפעל הצנטריפוגות בנתאנז (2021)
המתקן הגרעיני בנתנאז
יוסף ישראל
הרב יוסף חיים ישראל משמש כדיין בקזבלנקה מרוקו יחד עם חברי בית הדין הרב דוד חדד הרב נסים  סבג  והרב אמויאל, שהתמנו לבקשת הקהילה בעקבות עזיבתו של הרב אהרון מונסנגו בשנת 2010.
הרב ישראל ששימש כגבאי אחראי על בית הכנסת בית אל בעיר מונה לתפקיד רבה של קזבלנקה על ידי נשיא הקהילה סרג' ברדוגו, ונתן את הכשרות המקומית בעיר תחת שליטתו של ברדוגו.
נולד בתטואן, צאצא לרב יצחק בן וואליד.
בשנת 2018 פורסמה קריאה של רבה של ירושלים הרב שלמה משה עמאר, לפיה אסור לאכול מהכשרות המקומית.
בשנת 2021 פורסמה בתקשורת הישראלית והמרוקאית כתבות ובהם חשד לפלילים בהתנהלות מערכת הכשרות של ישראל וברדוגו. ובשל כך פורסמו מכתביהם של רבני התאחדות הרבנים דאמריקה וקנדה ורבנים מרוקאים מישראל במחאה על התנהלותו הכשרותית של הרב ישראל.
פולמוס הרבנות הראשית.
בשנת 2019 מונה יאשיהו פינטו לאב בית הדין של מרוקו ואולם, לאחר פרסם החשדות על התנהלות נשיא הקהילה סרג' ברדוגו ורבה של קזבלנקה הרב יוסף ישראל, החליטו השנים להכריז דה פקטו כי הרב ישראל הוא אב בית הדין.
חברי הקהילה היהודית המקומית, הביעו את התנגדותם למהלך, שכנגדו חתמו עשרות רבני קהילות יוצאי מרוקו מרחבי העולם
יהדות אוגנדה
יהדות אוגנדה כוללת קהילה של שבט אבאיודאיה הטוענת כי הם ממוצא יהודי. בנוסף הייתה באוגנדה, עד לקבלת עצמאותה קהילה של כ-40 משפחות. חלקם היו פקידים יהודים שעבדו עבור ממשל אוגנדה הבריטית, וחלקם היו סוחרים יהודים, יוצאי יהדות קוצ'ין. כמה מאות ישראלים התגררו באוגנדה עד לניתוק היחסים הדיפלומטיים עם המדינה בתחילת 1972. הקהילה הישראלית כללה עובדים של "סולל בונה" וחברות נוספות שפעלו במדינה, ואנשי מערכת הביטחון שסיפקו סיוע ביטחוני והדרכה לצבא אוגנדה.
אבאיודאיה.
אַבָּאיוּדָאיָה היא קבוצה אתנית מגויירת במזרח אוגנדה המהווה את רוב יהדות אוגנדה. בשנת 2002 הגיעה משלחת של רבנים קונסרבטיבים מארצות הברית שערכו גיור לחברי הקהילה. נכון ל-2012, הקהילה מוכרת כיהודית על ידי רבנים מהיהדות הרפורמית והקונסרבטיבית, אך לא מהזרם האורתודוקסי, שאינם מכירים בגיור שאינו אורתודוקסי. בינואר 2021, קבע משרד הפנים שאין להכיר בקהילת יהודי אוגנדה כזכאית לעלות לישראל מתוקף חוק השבות, על אף שהיא כבר הוכרה ככזו על ידי הסוכנות היהודית ב-2016.
שפותיה של הקהילה הם הלוגנדה, לוגוורה, לוסוגה ואנגלית, אם כי יש בהם שלמדו את השפה העברית.
תוכנית אוגנדה.
תוכנית אוגנדה הייתה תוכנית להעניק חלק ממזרח אפריקה הבריטית לעם היהודי. ההצעה הוגשה לראשונה על ידי השר הבריטי ג'וזף צ'מברלין בפני תיאודור הרצל בשנת 1903, צ'מברלין הציע מרמת מאו שבקניה וגם את אוגנדה. ההצעה נדחתה, מכיוון שרוב חברי הקונגרס הציוני העולמי התנגדו אליה.
תחנת אם המושבות
אנה קיקינה
אנה יורייבנה קיקינה (נולדה ב-27 באוגוסט 1984) היא טייסת חלל רוסייה ממרכז גגארין להכשרת קוסמונאוטים. מאז ספטמבר 2016 היא האישה היחידה ברוסקוסמוס ואין לה עדיין ניסיון בטיסות חלל. טיסת החלל הראשונה שלה מתוכננת לקיץ 2022 עם אולג קונוננקו.
שנים ראשונות והשכלה.
היא נולדה ה-27 באוגוסט 1984 בנובוסיבירסק. היא סיימה את לימודיה בבית הספר מספר 29 בנובוסיבירסק. בשנת 2005 סיימה קורסים במשרד למצבי חירום כמדריכה בהוראת האוכלוסייה של יסודות העזרה הראשונה והיא בעל תעודת מחלצת.
בשנת 2006 היא סיימה בהצטיינות את לימודיה באקדמיה הממלכתית של נובוסיבירסק לתחבורה ימית עם תואר כמהנדסת הידראולית.
עד 2012 עבדה כמנחת רדיו ומנהלת תוכניות בחברת רדיו-סיביר אלטאי (בתחנת רדיו הממוקמת בגורנו-אלטאיסק, שברפובליקת אלטאי).
אימונים לטיסות חלל.
היא השתתפה בתחרות הפתוחה הראשונה של חיל הקוסמונאוטים ברוסיה, שהוכרזה ב-27 בינואר 2012 והתקבלה על ידי ועדת התחרות לשלב הבחירה במשרה מלאה. ב-4 בספטמבר 2012, על פי החלטת הוועדה הרפואית הראשית, היא הוכרה כשירה מסיבות בריאותיות לצורך הרשמתה כמועמדת לטיסות חלל. ב-8 באוקטובר 2012, לפי החלטת ועדת ההסמכה הבין-מחלקתית, הומלצה לתפקיד מועמדת לטיסות מבחן כקוסמונאוטית ולהתקבל להכשרה כללית בחלל. ב-26 באוקטובר 2012 היא נכנסה כמועמדת לחיל הקוסמונאוטים של רוסקוסמוס. ב-30 באוקטובר 2012 החלה באימונים כלליים לטיסות חלל.
בפברואר 2013, יחד עם אולג בלינוב ופיוטר דוברוב עברה אימון ביער ליד מוסקבה לתרגול פעולות, לאחר שנחתה באזור חורש וביצות בחורף. ב-5 ביוני 2014, לאחר שסיימה את הקורס להכשרה בחלל, עברה את הבחינה הממשלתית. עם זאת, ב-19 ביוני 2014, על פי תוצאות ההצבעה הסודית של ועדת ההסמכה הבין-מחלקתית, היא לא קיבלה את ההסמכה כ"קוסמונאוטית". בניגוד להחלטה זו, קיקינה בסוף יוני 2014 שמרה על מקומה כמועמדת לטיסת חלל, בתנאי שתשלים קורס של שנה אחת של שיעורים נוספים.
ביולי 2014 היא השתתפה בתרגילי מים בריחוף על מסוק, ולאחר מכן בתרגילים לתרגול פעולות צוות לאחר שנחתה במדבר בבייקונור. באוגוסט 2014 השתתפה בהכשרה מיוחדת בצניחה לשלושה שבועות עבור קוסמונאוטים. באוקטובר 2014 השתתפה באימונים על פעולות צוות במקרה של נחיתת חירום בשטח הררי. ב-17 בדצמבר 2014, הוענקה לקיקינה התואר "קוסמונאוטית מבחן" על פי החלטת הוועדה הבין-מחלקתית. ב-19 בדצמבר 2014 היא הועברה לתפקיד קוסמונאוטית מבחן של יחידת הקוסמונאוטים. מאז ספטמבר 2016, לאחר בחירתה של הקוסמונאוטית ילנה סרובה כחברה בדומה הממלכתית, אנה קיקינה הפכה לאישה היחידה בחיל הקוסמונאוטים של רוסקוסמוס.
בין התאריכים 7 עד 24 בנובמבר 2017 קיקינה נטלה חלק כמהנדסת טיסה, בניסוי הבידוד הבינלאומי "SIRIUS" המדמה טיסה לירח. במהלך הניסוי, היא השתתפה בסימולציות אימון של עגינת החללית הרוסית "פדרציה" במסלול כדור הארץ וסימולציה של שליטה מרחוק בלונוחוד באמצעות קסדת מציאות מדומה.
במאי 2018, יחד עם הקוסמונאוטים סרגיי ריז'יקוב וסרגיי קוד-סברצ'קוב עברה הכשרה מיוחדת לצניחה לקוסמונאוטים. היא ביצעה ארבעים קפיצות מצנח. באוגוסט 2018 היא השתתפה בהדרכות על ביצוע תצפיות חזותיות ומכשירים על כדור הארץ ממעבדת המטוסים Tu-134LK כחלק מתוכנית המחקר המדעי על תחנת החלל הבינלאומית.
היא נבחרה לשמש כחברה בצוות הראשי של טיסת סויוז MS-22 שתשוגר בספטמבר 2022.
משפחה.
בעלה הוא אלכסנדר סרדיוק, מאמן-מורה לאימונים גופניים במרכז ההדרכה לקוסמונאוט על שם גגארין.
חגית רוזנבאום
חגית רוזנבאום היא עיתונאית ישראלית. כתבת וסגנית העורך בעיתון "בשבע" והעורכת הראשית של המגזין "אתנחתא". בעבר כתבת באתר החדשות "ערוץ 7". בעלת תואר ראשון בתושב"ע מאוניברסיטת בר-אילן.
ביוגרפיה.
נולדה בשנת ה'תשמ"א בפתח תקווה לרב צבי רוטנברג - רב קהילה בעיר ולליפה - מחנכת באולפנת צפירה. למדה בבית הספר היסודי של רשת דרכי נועם ובאולפנה שלה, הדריכה כשנתיים בסניף המקומי של תנועת הנוער עזרא עד שסולקה מהדרכה מאחר שסירבה להשתתף בישיבות צוות מעורבות מטעמי צניעות. לאחר מכן שירתה שירות לאומי בתנועת אל עמי, במסגרתה העבירה שיעורי יהדות בבתי ספר ממלכתיים בערי הגליל - מעלות, נהריה, שלומי, מושב בצת, ועוד.
בהמשך למדה שש שנים באוניברסיטת בר-אילן במסגרתם סיימה תואר ראשון בתושב"ע בהצטיינות יתירה ולמדה לתואר שני אותו לא השלימה. במהלך שנות הלימודים סייעה לעולות חדשות מאתיופיה באולפנת רעות בתגבור ולימוד לבגרויות. בבר-אילן גם התחילה לימודי עיתונאות ותקשורת, אך תוך כדי הלימודים השתלבה בעבודה בעיתון בשבע, ואי לכך לא המשיכה את הלימודים. תקופה מסוימת עבדה גם עם עמותת עם ישראל אחד בהעברת שיעורי יהדות בבתי ספר מממלכתיים, אך פרשה מחמת "אי התאמה אידאולוגית".
לימדה במדרשות שונות - מדרשת בינת בשבות רחל, מדרשת שילת באלוני שילה, ומדרשה לנשים בקריית אונו. שיעוריה עסקו בהוראת גמרא, סוגיות בנושא ארץ ישראל ו"בין ישראל לעמים.
כעיתונאית.
בשנת ה'תשס"ג, עם הקמת העיתון בשבע, הצטרפה לצוות העיתון ומונתה לכתיבת מדור הילדים בעיתון, אותו כתבה מאז במשך כחמש עשרה שנים. שנה לאחר מכן התקבלה ככתבת מן המניין בעיתון, ובמקביל עבדה ככותבת ידיעות חדשותיות באתר ערוץ 7. במהלך השנים השתלבה בסוגי הכתיבה השונים בבשבע - כתבות מגזין, אקטואליה וכתיבת ידיעות חדשותיות. מרבה לכתוב בעניינים תורניים והתיישבותיים.