התנגדות.
בארצות הברית הביעה קהילת המקטלגים הסתייגויות בקשר לתקן החדש, גם בנוגע להיגיון העסקי של RDA בזמן מיתון כלכלי וגם בקשר לערכן של המטרות המוצהרות. מייקל גורמן, אחד ממחברי AACR2, היה קולני במיוחד בהתנגדותו לקווים המנחים החדשים, כשהוא טוען ש-RDA נכתב ומאורגן בצורה גרועה וכי התוכנית ל-RDA זנחה, ללא צורך, פרקטיקות קִטלוגיות מבוססות.
דו"ח וועדת התיאום לבדיקת RDA.
בתגובה להתנגדויות שהועלו, ארגנו שלוש הספריות האמריקאיות הלאומיות (ספריית הקונגרס, הספרייה הלאומית לרפואה והספרייה הלאומית לחקלאות) בדיקה כלל ארצית של התקן החדש. ב-13 ביוני 2012 פרסמו ספריית הקונגרס, הספרייה הלאומית לרפואה והספרייה הלאומית לחקלאות את תוצאות הבדיקה שלהן. הבדיקה העלתה ש-RDA ענתה במידה מסוימת על רוב המטרות שוועדת ההיגוי העמידה לקוד החדש ולא הצליחה לעמוד בחלק מן המטרות. וועדת ההיגוי הודתה שהם "נאבקו לבטא בבהירות היגיון עסקי ליישום RDA". עם זאת הדו"ח המליץ שיש לאמץ את RDA על ידי שלוש הספריות הלאומיות אם יהיו כמה שיפורים שיש לבצע. התאריך המוקדם ביותר ליישום הוא ינואר 2013 משום שההסכמה הכללית שעלתה מניתוח הנתונים הראתה שבעוד שיש יתרונות ברורים ליישום RDA, הרי אי אפשר לממש יתרונות אלה בלי שינויים נוספים בנוהגי הקטלוג הנוכחיים, כולל פיתוח מחליף לתקני MARC.
קבלה בינלאומית.
RDA פותח להיות תקן בינלאומי והוא תואם להצהרת עקרונות הקִטלוג הבינלאומיים (Statement of International Cataloguing Principles) שפורסמה על ידי איפל"א ב-2009. RDA גם תואם לתקנים בינלאומיים של הצגה וקידוד. עלייתה של קבוצת האינטרס האירופית ל-RDA (EURIG) והוספתה של הספרייה הלאומית הגרמנית כחברה בוועדת ההיגוי הבינלאומית ביטאה התעניינות ב-RDA גם בקרב ספרנים שאינם דוברי אנגלית. ב־2016 שונה מבנה ועדת ההיגוי. במקום ספריות אירופאיות יש נציגה אחת מטעם EURIG. הספרייה הלאומית חברה ב- EURIG מ-2016.
מילונים של RDA.
המילונים הראשונים של RDA פורסמו במערכת רישום פתוחה של מטא-דאטה באוגוסט 2011. יצירה ופרסום של צורות יציבות של יסודות ה-RDA ומילונים/מושגים מבוקרים גורם לנתונים שנוצרו ב-RDA להיות נגישים כנתונים מקושרים פתוחים למפתחי יישומים. אלאן דנסקין (Alan Danskin), יושב ראש וועדת ההיגוי המשותפת ב-2011 העיר: "מילוני RDA הם המרכיב היסודי ב-RDA, המקדמים תיאור עקבי וגילוי של משאבים ביבליוגרפיים. הוועדה מחויבת לפרסם ולתחזק את תוכן מילוני RDA המסונכרנים עם הטקסט של RDA כדי לתמוך בשימוש בהם על ידי קהילת תיאור המשאבים ומפתחי יישומי הרשת הסמנטית".
סתאאאם!
סתאאאם! הייתה תוכנית מתיחות ישראלית ששודרה בערוץ הילדים, נוצרה ובוימה על ידי יגאל שילון. את התוכנית הנחה עודד פז והשתתפו בה טל מוסרי, יגאל שילון ודנה פרידר. התוכנית מהווה ספין אוף לתוכנית "פספוסים" שגם אותה יצר יגאל שילון.
מבנה התוכנית.
התוכנית עוסקת במתיחות, בה ידוענים מוזמנים לערוץ באמתלת שווא ומשמשים מטרה למתיחה (נמתח). ישנם שלושה חלקים בכל פרק.
עת שערי רצון להפתח (אלבום)
עת שערי רצון להפתח הוא אלבום שיצא ב-1975. האלבום כולל 14 פיוטים לימים הנוראים. עם האמנים המבצעים באלבום נמנים שלמה ארצי, לוליק וגדעון גרייף. שם האלבום לקוח מהפיוט "עת שערי רצון להפתח" הנכלל בסליחות.
שירי האלבום.
רוב הפיוטים נכתבו על ידי מחברים לא ידועים והם מהמקורות למעט מה שמצוין. הלחן בכל הפיוטים הוא לחן עממי.
לשינדה דמוס
לשינדה מוניק דמוס (באנגלית: Lashinda Monique Demus; נולדה ב-10 במרץ 1983) היא אתלטית אמריקאית. היא אלופת עולם (טגו 2011) וסגנית אלופה אולימפית (לונדון 2012) בריצת 400 מטר משוכות.
ביוגרפיה.
דמוס נולדה באינגלווד, קליפורניה.
באליפות העולם באתלטיקה לנוער שנערכה בקינגסטון, ג'מייקה בשנת 2002 זכתה דמוס במדליית זהב בריצת 400 מטר משוכות בתוצאה של 54.70 שניות.
באולימפיאדת אתונה (2004) סיימה דמוס במקום תשיעי בריצת 400 מטר משוכות בתוצאה של 54.32 שניות.
באליפות העולם באתלטיקה שנערכה בהלסינקי, פינלנד בשנת 2005 זכתה דמוס במדליית כסף בריצת 400 מטר משוכות בשיא אישי חדש של 53.27 שניות, אחרי יוליה פצ'ונקינה מרוסיה (52.90 שניות) ולפני בת ארצה סנדרה גלובר שאף היא קבעה שיא אישי חדש של 53.32 שניות.
באליפות העולם באתלטיקה שנערכה בברלין, גרמניה בשנת 2009 זכתה דמוס בשתי מדליות, זהב וכסף. מדליית זהב בריצת שליחות 4x400 מטר ביחד עם דבי דאן, אליסון פליקס וסניה ריצ'רדס בתוצאה של 3:17.83 דקות, לפני ג'מייקה (3:21.15 דקות) ורוסיה (3:21.64 דקות) ומדליית כסף בריצת 400 מטר משוכות בתוצאה של 52.96 שניות, אחרי מליין ווקר מג'מייקה שקבעה את התוצאה השנייה בטיבה בכל הזמנים (52.42 שניות) ולפני ג'וזאן לוקאס מטרינידד וטובגו (53.20 שניות).
אלופת עולם.
באליפות העולם באתלטיקה שנערכה בטגו, קוריאה הדרומית בשנת 2011 זכתה דמוס במדליית זהב בריצת 400 מטר משוכות בשיא אישי חדש ובתוצאה השלישית בטיבה בכל הזמנים, 52.47 שניות, לפני מליין ווקר (52.73 שניות) ונטליה אנטיוך מרוסיה (53.85 שניות).
סגנית אלופה אולימפית.
באולימפיאדת לונדון (2012) זכתה דמוס במדליית כסף בריצת 400 מטר משוכות בתוצאה של 52.77 שניות, אחרי נטליה אנטיוך (52.70 שניות) ולפני זוזאנה היינובה מצ'כיה (53.38 שניות).
המצור על ארפלר
המצור על ארפלר, החל ב-18 באוגוסט 1415 והסתיים ב-22 בספטמבר בנפילת ארפלור (הנמצאת בנורמנדי) לידי האנגלים.
רקע היסטורי.
הנרי החמישי פלש לצרפת בעקבות כישלון המשא ומתן עם הצרפתים. הוא טען לכתר הצרפתי כירושה מאבי סבו אדוארד השלישי, למרות שבהתאם להסכם ברטיני, היו מוכנים המלכים האנגלים לוותר על הכתר, בתמורה להסכמת הצרפתים לשליטת אנגלית על מחוז אקיטן ושטחים אחרים.
באביב 1414 הוא כינס את המועצה הגדולה באנגליה כדי לדון ביציאה למלחמה, אך הלורדים התעקשו שימשיך במשא ומתן וימתן את דרישותיו.
בשיחות הנרי הסכים לוותר על טענתו לכתר הצרפתי, אם הצרפתים יסכימו לתשלום של 1.6 מיליון כתר ככופר עבור ז'אן השני (שנשבה בקרב פואטייה ב-1356), הסכמה לבעלות אנגלית על אדמות בנורמנדי, אנז'ו, טורן, בריטני ופלנדריה כמו גם אקיטן. הנרי ינשא לנסיכה קתרין, בתו הצעירה של שארל השישי ויקבל נדוניה של 2 מיליון כתרים.
הצרפתים הסכימו אמנם לנישואין אך לנדוניה קטנה יותר של 600,000 כתרים, וכן בעלות מצומצמת על שטחים - אקיטן מורחבת. עד 1415 המשא ומתן הופסק כליל, כשהאנגלים טוענים כי צרפת לעגה לדרישותיהם וביזתה את הנרי עצמו.
בדצמבר 1414, הפרלמנט האנגלי הסכים להעניק להנרי "סיבסוד כפול", מס בשיעור כפול מהרגיל, במקום הכספים שהיה אמור לקבל מהצרפתים. ב-19 באפריל 1415, הנרי כינס שוב את המועצה הגדולה, והפעם הם הסכימו ליציאה למלחמה עם צרפת.
הפלישה וההכנה למצור.
ביום שלישי 13 באוגוסט 1415, הנרי החמישי נחת בשפך נהר הסן. לאחר מכן תקף את ארפלור עם 2000 חיילים ו-6000 קשתים. חיל המצב הצרפתי שכלל 100 חיילים, תוגבר בשני אבירים מנוסים, האציל מאטוטויל (Sieur d'Estouteville) והאציל מגוקור (Sieur de Gaucourt), שהגיעו עם 300 חיילים נוספים ופיקדו על המערכה.
המצור.
ב-18 באוגוסט, תומאס מלנקסטר, דוכס קלרנס הוביל חלק מהצבא לחנות בצידה המזרחי, המרוחק יותר של העיירה. בכך כותר המקום ושיירת אספקה צרפתית, שהובילה תותחים, אבק שרפה, חצים וקשתות, נתפסה.
הפרטים המדויקים על המצור אינם ידועים, אך נראה כי תאם לדפוס המצור הסטנדרטי בימי הביניים. חומות העיר נפגעו קשות לאחר הרעשה של שנים עשר התותחים הגדולים וציוד ארטילריה אנגלי נוסף. הנרי תכנן התקפה כוללת שתבוא חודש לאחר תחילת המצור, אך מפקד העיר ביקש לדון בכניעה אם הצבא הצרפתי לא יגיע עד ה-23 לחודש.
ארפלר נכנעה לפולשים ב-22 בספטמבר. האצילים שוחררו בתנאי שיאספו כופר, ותושבי העיר שנשבעו אמונים להנרי הורשו להישאר בעוד כל השאר גורשו.
בעקבות הקרב.
במהלך המצור ואף לאחר סיומו, הצבא האנגלי סבל קשות מדיזנטריה. הנרי השאיר חיל מצב קטן בעיירה, וביום שני, ה-8 באוקטובר, יצא עם רוב צבאו לקאלה. הוא חיפש גשר לא מאובטח, או המוגן בידי כח קטן, על נהר הסום, בתקווה לחמוק בעד הצבא הצרפתי, אך למרות שהצליח לחצות את הנהר, נאלץ לפגוש בצבא הצרפתי ולהילחם בו בקרב אז'נקור.
יש לי אישה, ילדה ולמברטה ואני גר בתל אביב
יש לי אישה ילדה, ולַמְבְּרֶטָה ואני גר בתל אביב הוא אלבום האולפן העשירי של הזמר, המלחין והמוזיקאי שלמה ארצי שיצא ביוני 1977. מעבד שירי האלבום הוא אילן גלבוע.
מתוך האלבום זכו להצלחה השירים "אני רוצה תמיד עיניים", "מקום היסטורי", "אהבה 1,5,2,5" (שהגיע למקום ה-29 במצעד הפזמונים של שנת תשל"ז (1977)) ו"יש לי אישה, ילדה ולמברטה".
אושר אקספרס
"אושר אקספרס" הוא האלבום ה-24 של הזמר היוצר, המלחין והמוזיקאי שלמה ארצי שיצא ב-19 במרץ 2012.
על האלבום.
האלבום כולל 12 שירים שנכתבו והולחנו על ידי שלמה ארצי. מרבית שירי האלבום עובדו על ידי בן ארצי. האלבום הופק על ידי פטריק סבג.
האלבום כולל מספר דואטים של שלמה עם אברהם טל, דודו טסה, ואריק איינשטיין.
בנוסף השתתף הזמר אמיר דדון במספר שירים כזמר ליווי. האמנית מאיה גולד עיצבה את עטיפת האלבום ואת ציורי החוברת המצורפת לאלבום (שמן על בד) במשך מספר חודשים בהשראת שירי האלבום והדו-שיח המשותף עם ארצי.
הסינגל הראשון "חוזרים הביתה" יצא בפברואר בדואט עם אריק איינשטיין. הקליפ של השיר נצפה מעל חמש מיליון פעמים באתר יוטיוב (נכון לינואר 2022) וכבש את מצעדי הפזמונים של גלגלצ ורשת ג' ואת מצעד ההשמעות הארצי.