זילברברג נולדה וגדלה ברעות, בת למשפחה של שחיינים. אמה, מיכל הייתה אלופה ושיאנית ישראל בשחייה ואביה, אודי, היה שחיין מצטיין בנערותו במכבי ראשון לציון. אחותה הבכורה, גלי אף היא אלופה ושיאנית ישראל בשחייה. בשנים 2013 - 2016 התגוררה עם משפחתה בציריך, שווייץ. היא מתאמנת בהדרכתו של כרמל לויתן במכבי פארק מים רעות. משנת 2019 היא מתאמנת באקדמיה למצוינות בווינגייט בהדרכתם של אהוד סגל ולירן וקנין.
בתחרות גביע האיגוד שנערכה במכון וינגייט באפריל 2019 היא קבעה במשחה ל-100 מטר חופשי שיא אישי חדש של 58.46 שניות.
סגנית אלופת ישראל.
באליפות ישראל שנערכה במכון וינגייט בסוף יולי 2019 היא זכתה בשתי מדליות אישיות, כסף וארד. מדליית כסף במשחה ל-400 מטר חופשי באישי אישי חדש של 4:21.41 דקות, אחרי בקי פוזדנר מהפועל בת ים (4:18.83 דקות) ולפני אווה פביאן מהפועל בית שמש (4:25.58 דקות) ומדליית ארד במשחה ל-200 מטר מעורב אישי בשיא אישי חדש של 2:22.30 דקות, אחרי לאה פולונסקי ממכבי חיפה (2:13.61 דקות) שחר מנחם חברתה לקבוצה (2:20.67 דקות). נוסף לכך, היא סיימה במקום חמישי במשחה ל-200 מטר חופשי בשיא אישי חדש של 2:05.86 דקות ובמקום שביעי במשחה ל-100 מטר חופשי בתוצאה של 58.99 דקות, בשלב המוקדמות היא קבעה תוצאה של 58.60 שניות ועלתה ראשונה למשחה הגמר.
באליפות ישראל (בריכת 25 מטר) שנערכה בסוף דצמבר אותה שנה היא זכתה ב-4 מדליות אישיות, 1 כסף ו-3 ארד. מדליית כסף במשחה ל-100 מטר חופשי ביחד עם דריה גולובטי מהפעול בת ים בתוצאה של 56.28 שניות, אחרי אנדראה מורז מהפועל ירושלים (53.14 שניות), מדליות ארד במשחה ל-200 מטר חופשי בתוצאה של 2:00.61 דקות, אחרי אנדראה מורז (1:57.40 דקות) ובקי פוזדנר (2:00.19 דקות), במשחה ל-400 מטר חופשי בתוצאה של 4:16.39 דקות, אחרי בקי פוזדנר (4:13.07 דקות) וגלי אחותה (4:16.34 דקות) ובמשחה ל-200 מטר מעורב אישי בתוצאה של 2:16.90 דקות, אחרי לאה פולונסקי (2:10.95 דקות) ודריה גולובטי (2:16.85 דקות).
ראשונה בישראל בתחרות החליפית לאליפות ישראל.
בתחרות קיץ שנערכה בווינגייט (בריכת 25 מטר) בסוף אוגוסט 2020 סיימה זילברברג פעמיים במקום ראשון ו-4 פעמים במקום שני. מקום ראשון, במשחה ל-200 מטר חופשי בשיא אישי חדש של 1:59.14 דקות, לפני דריה גולובטי (2:01.48 דקות) ובקי פוזדנר (2:01.51 דקות) ובמשחה ל-400 מטר מעורב אישי בשיא אישי חדש של 4:51.97 דקות, לפני גלי אחותה (4:56.87 דקות) וקרן אייזברוך ממכבי ראשון לציון (5:01.09 דקות). מקום שני, במשחה ל-100 מטר חופשי בשיא אישי חדש של 55.84 שניות, אחרי זוהר שיקלר ממכבי תל אביב כפר המכביה (55.82 שניות) ולפני דריה גולובטי (55.88 שניות), במשחה ל-400 מטר חופשי בשיא אישי חדש של 4:15.89 דקות, אחרי בקי פוזדנר (4:15.18 דקות) ולפני גלי אחותה (4:19.28 דקות), במשחה ל-200 מטר מעורב אישי בשיא אישי חדש של 2:15.87 דקות, אחרי אנסטסיה גורבנקו (2:12.56 דקות) ולפני עדן פסקרה חברתה לקבוצה (2:20.28 דקות) ובמשחה ל-200 מטר גב בשיא אישי חדש של 2:13.43 דקות, אחרי אביב ברזלי ממכבי חיפה שקבעה שיא ישראלי חדש של 2:06.97 דקות ולפני בקי פוזדנר (2:15.18 דקות).
בתחרות מבחן לאולימפיאדה שנערכה בדצמבר 2020 היא סיימה ראשונה במשחה ל-400 מטר חופשי בתוצאה של 4:23.52 דקות, לפני אורין גבלן מהפועל הוד השרון (4:27.16 דקות) ובקי פוזדנר (4:29.93 דקות), במקום שני במשחה ל-400 מטר מעורב אישי בשיא אישי חדש של 5:05.08 דקות, אחרי אנסטסיה גורבנקו ממכבי קריית ביאליק (4:47.42 דקות) ולפני גלי אחותה (5:09.67 דקות) ובמקום שלישי במשחה ל-200 מטר חופשי בשיא אישי חדש של 2:03.48 דקות, אחרי אנסטסיה גורבנקו (1:59.38 דקות) ולאה פולונסקי (2:01.31 דקות).
בתחרות גביע האיגוד שנערכה בווינגייט בסוף מרץ 2021 היא סיימה 3 פעמים במקום הראשון, במשחה ל-200 מטר חופשי בשיא אישי חדש של 2:02.99 דקות, במשחה ל-400 מטר חופשי בשיא אישי חדש של 4:20.21 דקות ובמשחה ל-800 מטר חופשי בשיא אישי חדש נוסף של 8:56.66 דקות. נוסף לכך, היא סיימה שנייה במשחה ל-100 מטר חופשי בשיא אישי חדש של 57.49 שניות.
שגרירות מולדובה בתל-אביב
חיפוש אחר ריגושים
חיפוש אחר ריגושים היא תכונת אישיות שמוגדרת כצורך לחוויות ולריגושים חדשים, מגוונים, ועזים, הכרוכה יחד עם נכונות לנטילת סיכונים גופניים, חברתיים, חוקיים, וכלכליים למען אותן חוויות. אנשים שתכונה זו גבוהה אצלם לוקחים סיכונים, ונמוכים בתכונה זו נמנעים מכך. התכונה שכיחה יותר בקרב מתבגרים ואצל גברים מאשר אצל נשים. המונח נטבע לראשונה על ידי פרופסור מרווין צוקרמן בשנת 1978. על מנת להעריך ולאבחן את התכונה הוא יצר את השאלון לחיפוש ריגושים (Sensation Seeking Scale). צוקרמן יצר את הסולם על מנת להבין טוב יותר תכונות אישיות כמו נוירוטיות, התנהגות אנטי-חברתית, ופסיכופתיה.
אנשים עם רמות גבוהות של תכונה זאת מתאפיינים בתחושת חוסר פגיעות – "לי זה לא יקרה". ניתן להסביר זאת בכך שאנשים שגבוהים בחיפוש ריגושים מאופיינים גם בהטיית תגובה אופטימית אשר מובילה לתפיסת סיכון נמוכה, כלומר, ראיית הסבירות לתוצאות שליליות כנמוכה יותר מסבירותה הסטטיסטית בפועל. תפיסה נוספת הקשורה לנטילת סיכונים היא הערכה גבוהה של יכולות אישיות ביחס ליכולת האמיתית.
הפסיכופתיה נחשבת לקוטבה הקיצוני של תכונה זאת, בה האדם נוטה לשעמום, מאופיין בסף גירוי גבוה, ומחפש אחר ריגושים מעוררים ומסוכנים יותר ויותר כדי "להרגיש בחיים".
רכיבים.
השאלון לחיפוש ריגושים כולל 40 פריטים המתייחסים לארבעה תחומים שונים:
כך, למשל, יש פריטים כגון: "אני מעדיף חברים שהתנהגותם הבלתי צפויה מעוררת התרגשות", "אני אוהב מסיבות סוערות שבהן מבלים ללא מעצורים", "ניסיתי להשתמש בחשיש, או הייתי רוצה לנסות", "בדרך כלל אני חושב על הדבר שאני עומד לעשות לפני שאני עושה אותו".
רונן סימן טוב
רונן סימן טוב (נולד ב־18 באוקטובר 1959) הוא צייר ואדריכל ישראלי, מרצה במחלקה לארכיטקטורה באקדמיה לאמנות ועיצוב בצלאל.
ביוגרפיה.
רונן סימן טוב גדל בשכונת בית הכרם בירושלים ולמד בגימנסיה העברית. במלחמת לבנון הראשונה שירת כקצין ולוחם בסיירת צנחנים. בשנת 1992 סיים סימן טוב לימודי תואר שני באדריכלות בפקולטה לאדריכלות ובינוי ערים באוניברסיטה הטכנית של דלפט . עם שובו לארץ התמחה במשרד א. שרון אדריכלים. בשנים 1997–1999 החל לעסוק באמנות ולמד בתוכנית ללימודי המשך באמנות באקדמיה לאמנות ועיצוב בצלאל, בהנחיתם של פרופסור לארי אברמסון ויצחק ליבנה. משנת 2010 מלמד סימן טוב במחלקה לארכיטקטורה באקדמיה לאמנות ועיצוב בצלאל.
יצירותיו של סימן טוב נמצאות במוזיאונים רבים, ביניהם מוזיאון ישראל, מוזיאון תל אביב לאמנות, מוזיאון חיפה לאמנות, מוזיאון רמת גן, בית התפוצות, המוזיאון הפתוח תפן, מוזיאון אשדוד לאמנות, מוזיאון מאנה כ"ץ, מוזיאון הרמן שטרוק, בפריז, בפייר ברז'ה פריז, ב'הגלריה' רובע 6 בפריז, בגלריה בינט בתל אביב, גלריה ברוורמן בתל אביב בגלריית "החדר" בתל אביב, בגלריה בקיבוץ נחשון, בבית האמנים בירושלים, בבית האמנים בתל אביב, בגלריה עירונית רחובות, ביאנלה לרישום בירושלים, ביאנלה לאמנים צעירים ברומא איטליה.
עבודותיו נכללות גם באוספים פרטיים וציבוריים, בהם אוסף בנק הפועלים, קרן לוין לאמנות ישראלית, אוסף ז'קלין פרידמן - פסז' דה רץ, פריז, כריסטי'ס ניו יורק, אוסף מתיו ברונפמן ניו יורק, ואוספים נוספים בשווייץ, קנדה, הולנד, צרפת, ארצות הברית. בין האוספים הפרטיים הידועים בישראל: בנו כלב, ד"ר גדעון עפרת, רני רהב, אילן שבתאי, עודד שתיל.
סימן טוב חי בירושלים, נשוי ליוצרת הדוקומנטרית יסמין הדס ליפשיץ סימן טוב, והם מגדלים יחד משפחה.
עבודותיו.
העבודות של סימן טוב משלבות בין הקונקרטי למדומיין, ועוסקות בזהות, אחרות ואחריות חברתית תוך התייחסות למקורות היהודים. יצירותיו מעלות מסרים אוטוביוגרפיים מחד, ומתריעות על חורבן וקוראות לתיקון עולם מאידך.
יצירתו של סימן טוב כוללת רישום עיפרון, רישום עט, צבעי מים, פחם, צבע שמן על נייר, על פרגמנט, על בד נייח ולעיתים על בד מתוח ועל עץ. סימן טוב חוקר את הגבולות שבין הרישום לציור ובין החומר הציורי למצע עליו נעשה הציור.
בשנת 2000 הציג רונן סימן טוב במוזיאון חיפה תערוכת יחיד בשם "הלוליין והשחיינית", העוסקת בזהות האמן-האדריכל. דרך שתי דמויות, לוליין ושחיינית, עוסק רונן בגוף ובתנועה בתוך חלל ארכיטקטוני משורטט בדיוק רב, וכן במחוזות המופשטים בהם הצבע והקו מנתקים את הגוף מהמקום. מתקבל דימוי גוף תלוש, נעלם לפרקים הן בגריד הבריכה והן במשטחי הצבע המגדירים מים כשמיים. הלוליין הפעלתן נותר תלוי בין שמים וארץ והשחיינית הקופצת למי הבריכה ספק נופלת.
העבודה כללה רישום על קיר הכניסה בגודל 3X2 מטרים, כטפט של תמונת הגריד ובו בריכה ושחיין השוחה בו במים נעדרים. באולם אחר ריצף אריחי לבנה בגודל 30X30 עליהם שרטט בריכה שלמה ברפידוגרף בצבע ספיה, ואל הגריד קופצת דמות השחיינית. על קיר בחלל תלה סימן טוב 10 מעטפות חומות, אותן רשם בעבודה פקידותית בה עסק בתקופת לימודיו. על המעטפות כתוב "מדינת ישראל דואר רשמי" ועליהן צייר בעט כדורי כחול דימויי גוף של הלוליין והשחיינית במכלול מנחים ונקודות מבט. בתערוכה מוצגות 7 עבודות נוספות וכן עבודות שמן הבולטות בצבען הכחול המקיף את מתאר גופה של דמות השחיינית ומאריך את דרכה מטה אל המים.