החפירות הארכאולוגיות העיקריות באתר התקיימו במשך 11 עונות חפירה בין השנים 1973 ל-1989 על ידי משלחת גרמנית בראשותו של ברטל רודה (Barthel Hrouda). חפירות אלה הופסקו בעקבות מלחמת המפרץ משנת 1990 ומלחמת עיראק משנת 2003. לאחר סיום החפירה האתר סבל מאוד ממעשי ביזה ושוד שהסבו לו נזק כבד.
במהלך החפירות התגלו לוחות ובהם קודקס החוקים של המלך ליפית אשתר.
ג'ורג' אלכסנדר לואי
ביאטוס גומפרץ
בית וורקא
קה ריבון
רובן ראיוס
רובן ראיוס סרנה (בספרדית: Rubén Rayos Serna; נולד ב-21 ביוני 1986 באלש שבספרד), המכונה ראיו, הוא כדורגלן ספרדי, המשחק בעמדת הקשר ההתקפי באחאה מהליגה הרביעית בספרד.
קריירה.
ראיוס התחיל את הקריירה שלו במחלקת הנוער של אלצ'ה ובשנת 2006 עלה לבוגרים והושאל לוויאחויוסה. בשנת 2008 נרכש על ידי ברצלונה, ושיחק בקבוצת המילואים של המועדון. מאחר שלא הרשים שוחרר ושיחק באוריהוייה וליידה. במדי ליידה כבש ראיוס 17 שערים בעונת , והיה מלך השערים ושחקן העונה של הליגה השלישית בספרד.
ב-2011 עבר לאסטרס טריפוליס היוונית, ובעונה הראשונה שלו בקבוצה הבקיע חמישה שערים בליגה ועוד שלושה בגביע. בעונת הוא סיים עם שבעה שערים ו-11 בישולים, ובגמר הגביע הבקיע את שער היתרון נגד אולימפיאקוס, אך בסופו של דבר ניצחה אולימפיאקוס 3–1. באותה עונה זכה בתואר "השחקן הזר הטוב ביותר בליגה היוונית", ואף ענד את סרט הקפטן.
ב-6 ביוני 2013 הגיע ראיוס לישראל וחתם על חוזה לשלוש שנים במכבי חיפה. ב-25 ביולי 2013 הבקיע את שעריו הראשונים בקבוצה, כשכבש צמד בניצחון 8–0 על חזר לנצ'ראן במסגרת מוקדמות הליגה האירופית. ראיוס כבש גם צמד בשלב הבא של המוקדמות, בניצחון 3–0 על ונטספילס הלטבית במשחק הגומלין, וצמד נגד אסטרה ג'יורג'יו הרומנית בשלב הפלייאוף, ותרם להעפלתה של מכבי חיפה לשלב הבתים.
ב-9 במרץ 2014, במהלך משחק במחזור ה-25 נגד בני יהודה, תיקל ראיוס את שחקן הקבוצה היריבה, רפי דהן, ופצע אותו באופן קשה שהותיר אותו עם קרע ברצועה הקדמית וברצועה הצידית. בעקבות תיקול זה הורחק ראיוס מהמשחק בכרטיס אדום. ב-25 במרץ דן בית הדין המשמעתי של ההתאחדות לכדורגל את ראיוס לעונש הרחקה משישה משחקים וארבעה נוספים על תנאי, כמו גם התנדבות בהיקף של ארבעים שעות בבית החולים רמב"ם עם ילדים חולים. הפגיעה עוררה סערה בעולם הכדורגל בישראל: בעקבות הפגיעה, פרסמו כדורגלנים ישראלים רבים הודעות גינוי חריפות נגד ראיוס, חלקן אף כוללות נאצות; תקשורת הספורט בישראל סיקרה את הפגיעה בהרחבה, כשכותרת מדור הספורט של "ידיעות אחרונות" למחרת המשחק הייתה "תעיפו אותו", בהתייחס לראיוס. עיתונאים אחדים יצאו להגנתו של ראיוס וטענו שהביקורת שהופנתה כלפיו הייתה חריפה מדי ותלו זאת בעובדה שמדובר בשחקן זר בישראל ולא בשחקן ישראלי.
כשחזר מההרחקה, כבש ראיוס ארבעה שערים במשחקי הפלייאוף, כולל את שני השערים האחרונים בתולדות אצטדיון קריית אליעזר עבור מכבי חיפה. בסך הכול כבש בעונה זו 11 שערי ליגה (ארבעה מהם בפנדלים ואחד מכדור חופשי), ובישל חמישה.
ב-15 בספטמבר, במסגרת המחזור הראשון של עונת במשחק של חיפה נגד בני סכנין שחנך את המשחקים הביתיים של הקבוצה באצטדיון סמי עופר החדש, הצטיין ראיוס כשכבש צמד שערים ובישל שניים נוספים. בסך הכול כבש בעונה זו שישה שערים, והוסיף ארבעה בישולים.
ב-8 ביולי 2015 חתם ראיוס על חוזה לשנתיים בסושו מהליגת המשנה הצרפתית. ב-14 ביולי 2016 חתם ראיוס באנורתוסיס פמגוסטה מליגת העל הקפריסאית בה שיחק כארבע עונות. בתחילת עונת 2020/21 עבר לבנדירמספור מליגת המשנה הטורקית, ועזב בסוף אותה עונה. באמצע עונת 2021/22 הצטרף לאחאה מהליגה הרביעית בספרד.
סמל מורסיה
סמל מורסיה הוא סמלה הרשמי של הקהילה האוטונומית מורסיה שבספרד.
הסמל מעוצב כממגן "ספרדי" שבו שדה אדום שבו בקנטון ארבע טירות זהב בעלות שלושה צריחים משוננים, האמצעי גבוה יותר משכניו. הטירות מסודרות בשני צמדים, אחד מעל השני והן מסמלות את ארבעת הגבולות של האוטונומיה: קסטיליה-לה מנצ'ה, ולנסיה, אנדלוסיה והים התיכון. בפינה השמאלית התחתונה שבעה כתרי זהב פתוחים מלמעלה, מסודרים בארבע שורות: כתר אחד, שלושה, שניים ואחד. הכתרים מסמלים את בירת האוטונומיה, העיר מורסיה שבסמלה מופיעים גם שבעה כתרים. לאחר שאלפונסו העשירי כבש את העיר במאה ה-13, הוא העניק לה את הרשות לשים חמישה כתרים בסמלה, לציון היותה ממלכתו החמישית, לאחר קסטיליה, לאון, גליסיה וקורדובה. כתר נוסף הוענק לעיר במאה ה-14 על ידי פדרו הראשון מקסטיליה. הכתר השביעי נוסף על ידי פליפה החמישי, מלך ספרד.
סביב המגן גבול זהב ומעליו מותקן כתר ממלכת ספרד.
הסמל עוצב ב-1978 ונקבע בחוק ב-1983.
בעיות הרלדיות.
מבחינה הרלדית יש כמה בעיות בבלאזון ובעיצוב הסמל. בתיאור הסמל לא מפורט האם הטירות צריכות להיות סגורות או פתוחות. אם הן פתוחות, יש לצייר אותן עם לפחות שני חלונות, וצבע החלונות והדלתות צריך להיות שונה, בדרך כלל כחול. בתיאור הסמל הטירות מופיעות בקנטון, בעיצוב בפועל הן תופסות רבע מהמגן, בעוד קנטון צריך להיות קטן יותר, כתשיעית משטח המגן. על פי התיאור, המגן מוגדר כספרדי שהוא מעוגל למטה לגמרי ואילו בסמל המוצג, הוא ישר מלמטה. כמו כן, הגבול המופיע בסמל, כלל לא מופיע בתיאור. עיצוב הכתר אינו זהה למקור והוא חסר את כיפת הבד האדומה שבתוך הכתר.
אתר מראה
ניגון חופה
ניגון חופה הוא ניגון המושר בזמן הובלת החתן והכלה לחופה וכשהכלה מסתובבת סביב החתן מתחת לחופה (לפי מנהג אשכנז). שירת הניגון מהווה את תחילת טקס החופה, ובמגזרים מסוימים, את תחילת טקס החתונה.
בנוסף, ישנם מספר פיוטים המושרים בחופה, בהתאם למנהגי העדות.
יהדות אשכנז.
הניגון הנפוץ בציבור האשכנזי הוא חלק מלחן של ר' עזריאל מנדלבוים, ממלחיני חסידות באבוב, על הפיוט לחופה "מי בן שיח שושן חוחים". לחן זה, בעל אופי פשוט ועממי אך בעל מוטיבים מרגשים. הוא כתוב במקור בסולם רומני אך כיום מושר בסולם מז'ורי, ומורכב משלושה בתים המהווים המשך אחד לשני, הראשון בנוי על שלושת התווים הראשונים בסולם ומסתיים בטוניקה. השני, הבנוי באותה מתכונת של הבית הראשון אך בתווים גבוהים יותר מסתיים במדיאנטה ה"דורש המשך", והבית השלישי הבנוי באותו מקצב, מסיים את הניגון וחוזר לטוניקה.
הערה:הניגון מופיע כאן עם מספר קישוטים שמקובלים כיום.
&lt;score midi= "1" vorbis="1"&gt;
% opening part
\numericTimeSignature \tempo "Andante" 4 = 115 \time 4/4 \key c \major
c'4. d'8 e'2 e'2 e'2 e'4 f'4 d'4 e'4 c'1 d'4. c'8 d'4 e'4 f'4 e'4 d'4 c'4 e'\breve
c'4. d'8 e'2 e'2 e'2 e'4 f'4 d'4 e'4 c'1 d'4. c'8 d'4 e'4 f'4 e'4 d'4 e'4 c'\breve
% mid part
e'4. f'8 g'2 g'2 g'2 a'2 g'2 f'2 e'2 f'4. e'8 f'4 g'4 a'4 g'4 fis'4 a'4 g'\breve
e'4. f'8 g'2 g'2 g'2 a'2 g'4. g'8 f'8 g'8 f'4 e'2
f'4. e'8 f'4 g'4 a'4 g'4 eis'4 g'4 e'\breve
% ending part
e'4. g'8 f'2 f'2 f'2 g'2 e'2 d'2 c'2 d'4. c'8 d'4 e'4 f'4 e'4 d'4 c'4 e'\breve
e'4. g'8 f'2 f'2 f'2 g'2 e'4. e'8 d'4 e'8 d'8 c'2
d'4. c'8 d'4 e'4 f'4 e'4 d'4 e'4 c'\breve
&lt;/score&gt;
והבית הנוסף כפי שמושר בחסידות באבוב וחצרות גליציה
&lt;score midi="1" vorbis="1"&gt;
\numericTimeSignature \tempo "Andante" 4 = 115 \time 4/4 \key c \major
e'4. f'8 g'2 g'2 g'2 c"2 ~ c"2. bes'4 a'4 g'4 bes'2 ~ bes'2. a'4 g'4 fis'4 g'1
e'4. f'8 g'2 g'2 g'2 c"1 c"4 bes'4 a'4 g'4 bes'2 ~ bes'2. a'4 g'4 fis'8 a'8 g'1
bes'2. a'8 bes'8 a'2 g'2 r4 bes'4 a'4 bes'4 a'2 g'2
bes'2 a'4 g'4 fis'4 g'4 a'8 a'8 g'8 fis'8 g'1
e'4. g'8 f'2 f'2 f'2 g'2 e'2 d'2 c'2 d'4. c'8 d'4 e'4 f'4 e'4 d'4 c'4 e'\breve
e'4. g'8 f'2 f'2 f'2 g'2 e'4. e'8 d'4 e'8 d'8 c'2
d'4. c'8 d'4 e'4 f'4 e'4 d'4 e'4 c'\breve
&lt;/score&gt;
ניגון חופה בולט נוסף הוא הניגון החב"די ארבע בבות שהלחין רבי שניאור זלמן מלאדי. ניגון זה נפוץ בשנים האחרונות גם מחוץ לחב"ד.
בחצרות חסידיות רבות יש ניגון מיוחד לחופה, בדרך כלל הניגון הכי חשוב בחסידות:
חלק מהניגונים התפשטו למגזרים אחרים, ומושרים במהלך החופה בנוסף לניגון העממי.
בקהילות הליטאיות לאחר שירת ניגון החופה מושר מארש בעל שני בתים.
פיוט מי אדיר - מי בן.
ביהדות אשכנז יש פיוט אחד הנהוג לזמרו בחופה:
מחבר הפיוט או צמד הפיוטים לא ידוע אך הפיוט מופיע כבר בסדר ברכת המזון מדפוס ונציה שנת תכ"ג (1663).
בדרך כלל נהוג לשיר את הפיוט בניגון החופה, אך ישנם גם לחנים מיוחדים לפיוט זה. אחד מהם הוא ניגון חסידי המיוחס לרבי ישכר בר מרדושיץ.
לאחר החופה.
לאחר טקס החופה, בדרכם של החתן והכלה מהחופה לחדר ייחוד, מושרים בדרך כלל ניגוני שמחה על "עוד ישמע" (מתוך ברכת אשר ברא על בסיס פסוק מירמיהו). בחתונות אדמו"רים בדרך כלל שרים ניגון שמחה במילים "קול רינה וישועה באהלי צדיקים" מספר תהילים.
יהדות תימן.
ביהדות תימן כשהחתן צועד למקום החופה נהוג לשיר את הפיוט "בוא לשלום חתן" עד שהחתן נעמד תחת החופה. לאחר שהחתן נעמד שרים את הפיוט "יא מחיג'ה סאלתך", פיוט בערבית של רבי שלום שבזי המתאר את הבאת רבקה ליצחק על ידי אליעזר עבד אברהם והכלה פוסעת גם היא עם אמה וחמותה אל החופה. לאחר קריאת הכתובה נהוג לשיר את הפיוט אהוב מהר המור.
אליהו ויוור
אננו בונגר