באוגוסט 2010 פרצה שרפה באחד הצריפים. השרפה הרסה כ-7,000 זוגות נעליים מתוך אוסף הנעליים של נרצחי המקום, לפי דיווח המוזיאון. לא ידוע במה פגעה השרפה בנוסף.
מיצגים.
במוזיאון קיימות ארבע תערוכות עיקריות:
ארדן (פירושונים)
טלפון כשר
חנוך ברקת
חנוך ברקת (נולד ב-1959) הוא איש עסקים ויזם חברתי ישראלי. מכהן כיום כיו"ר 'קרן דואליס להשקעות חברתיות' שהוקמה על ידו בשנת 2008.
חיים אישיים.
חנוך ברקת נולד בטורונטו, קנדה, לחנה ולפרד בורובוי, שהוריהם הגרו לאמריקה ממזרח אירופה, ולו שלושה אחים. הם עלו לישראל בשנת 1970, והשתקעו ברמת השרון. בצבא שירת כקצין קשר בחיל המודיעין.
לברקת תואר ראשון בהנדסת מחשבים בטכניון ותואר MBA מתוכנית המנהלים הבינלאומית קלוג-רקנטי שבאוניברסיטת תל אביב. בנוסף, עבר קורס מדריכי טיולים לידיעת הארץ.
פעילות עסקית.
ברקת כיהן כסגן נשיא שיווק ומכירות בחברת האלקטרוניקה האמריקאית DSP Corporation, ומנהל המשרד היפני של החברה. לאחר מכן כיהן כמנכ"ל בקרן אייפקס פרטנרס ישראל, למשך 10 שנים, קרן השקעות והון סיכון שמרכזה בלונדון.
עם פרישתו מאייפקס, עסק ברקת ביזמות חברתית במסגרת פרויקטים חברתיים וחינוכיים רבים. שאיפתו לשלב בין ניסיונו העסקי מעולם ההון סיכון ורצונו לקדם מטרות חברתיות הביאו אותו לייסד את 'קרן דואליס להשקעות חברתיות'.
פעילות עסקית-חברתית.
בשנת 2005 החליט ברקת לעזוב את העולם העסקי ולעבור לעולם החברתי. לאחר שהתנדב בעמותות שונות בישראל הוא החליט לבחון האם פעילות חברתית תהיה משמעותית יותר במידה ותנוהל עם כלים עסקיים מעולם ההון-סיכון, מה שהוביל אותו להקים את 'קרן דואליס להשקעות חברתיות'. השם "דואליס" נובע מהדואליות שבין העולם העסקי לחברתי.
'קרן דואליס' פועלת לקידום מטרות חברתיות באמצעות עסקים חברתיים. הקרן מאמינה כי יש מקום ליצירת שילוב בין העולם העסקי לעולם החברתי שלא על בסיס תרומה, וכי קיימים הזדמנות וצורך אמיתי לעודד יזמים חברתיים לבנות עסקים חברתיים למטרות רווח (אך לא למיקסום רווח). 'קרן דואליס', הפועלת במתכונת של קרן הון סיכון, שואפת לסייע לעסקים החברתיים ומאמינה כי ניתן להגיע לאיזון בין מטרותיו החברתיות של העסק החברתי לבין מטרותיו העסקיות. רווחי הקרן מהשקעות בעסקים חברתיים חוזרים להשקעות חדשות.
הקרן, אשר השקיעה עד היום ב-11 עסקים חברתיים, פועלת בשיתוף פעולה רב מגזרי ומשלבת בכל אחד מהעסקים החברתיים בהם היא שותפה עמותות אשר מתמחות באוכלוסיות היעד, יזמים פרטיים, משקיעים, אנשי עסקים וגורמים רלוונטיים ברשויות המקומיות ובמשרדי הממשלה. לצד פעילות זו, הקרן פועלת לקדם שינויים רגולטוריים הנדרשים לביסוס תעשייה של עסקים חברתיים בישראל ואף פועלת להעמקת המחקר בתחום חדש ומתפתח זה.
בשנת 2014 פתחה מדינת ישראל מכרז לקרנות השקעה בעסקים חברתיים- "קרן יוזמה חברתית" בניהול קרנות הביטוח הלאומי, משרד האוצר והמועצה הלאומית לכלכלה. לפי הקריטריונים שפורסמו במכרז, הקרנות שיזכו יזרימו 45 מיליון ₪ משלושה מקורות (מדינה, משקיעים ותרומות), לפתיחת עסקים חברתיים חדשים בישראל. במרץ 2015, זכו 'קרן דואליס' ו-IVN  במכרז של המדינה- כ-20 מיליון ₪ להשקעה בעסקים שיספקו תעסוקה לאוכלוסיות מוחלשות.
פעילות ציבורית.
2007- כיום - חבר ועד מנהל- 'קרן דואליס להשקעות חברתיות'.
2010 - חבר בשולחן העגול הממשקי במשרד ראש הממשלה מטעם המגזר העסקי.
2006 - יוזם תוכנית "פקחים צעירים" לנוער ברשות שמורות הטבע והגנים הלאומיים.
2002- 2008 - חבר ועד מנהל- טכנודע גבעת אולגה – מרכז העשרה חינוכי במדעים וטכנולוגיה.
2005 - 2007 - יו"ר קרן נס להלוואות לעסקים קטנים בנגב בניהול הסוכנות היהודית.
2004 - 2006 - חבר בהנהלת קבוצת הכדורגל- הפועל תל אביב (בוגרים).
2002 - 2004 - יו"ר ועדת תקינה ואתיקה - איגוד קרנות הון סיכון בישראל.
1999 - 2002 - משרד התמ"ת- המדען הראשי- חבר ועדת המחקר.
ענן (פירושונים)
Somewhere Over the Rainbow
Over the Rainbow
Over the Rainbow (בתרגום חופשי לעברית: אי שם מעבר לקשת) היא בלדה קלאסית זוכת פרס אוסקר לשיר המקורי הטוב ביותר לשנת 1939, אשר נכתבה על ידי יפ הרבורג והולחנה על ידי הרולד ארלן עבור הסרט "הקוסם מארץ עוץ", השיר בוצע על ידי השחקנית ג'ודי גרלנד כאשר גילמה את דמותה של דורותי גייל.
לאחר כ-5 דקות מתחילת הסרט שרה דורותי את השיר "Over the Rainbow" לאחר שניסתה, ללא הצלחה, לגרום לדוד ולדודה שלה להקשיב למה שקרה לה ולכלבה טוטו, דודתה אומרת לה למצוא לעצמה מקום שבו לא תכנס לבעיות. בעקבות כך אומרת דורותי לטוטו: "אתה חושב שיש מקום כזה, טוטו? חייב להיות. זה לא מקום שאפשר להגיע אליו בסירה או ברכבת, זה מקום רחוק, מאוד רחוק, מאחורי הירח, מעבר לגשם ..." ואז מתחילה לשיר.
השפעת היצירה.
השיר הוא הראשון ברשימת שירי המאה שנבחרה על ידי הקרן הלאומית לאמנויות ועל ידי איגוד תעשיית ההקלטות האמריקאי. נוסף לכך גם מכון הסרטים האמריקאי בחר השיר זה למקום הראשון ברשימת מאה שנים... מאה שירים. בזמן מלחמת העולם השנייה שימש השיר כסמל ארצות הברית (יחד עם השיר White Christmas של אירווינג ברלין) של כוחות אמריקאים באירופה, ואף בוצע השיר על ידי ג'ודי כחלק מהופעות לחיילים בזמן המלחמה ב-1943.
באפריל 2005 הנפיק שירות הדואר האמריקאי בול לזכרו של הפזמונאי יפ הרבורג, ובו רואים את מילות התחלת השיר.
הקוסם מארץ עוץ.
לאחר הקרנה ראשונית של הסרט "הקוסם מארץ עוץ" בסאן לואיס אוביספו, קליפורניה, הוחלט לבטל את הסצנה הזאת של השיר, לאחר שלואי ב. מאייר, מייסד MGM, והבמאי מרווין לרוי טענו שהשיר וש, אולם התעקשותם של עוזר הבמאי ארתור פריד ושל מאמן הקול של ג'ודי רוג'ר אדנס להשאיר את השיר השתלמה לבסוף.
בתחילת הסרט, חלק מהשיר נוגן על ידי התזמורת של MGM במהלך הקרדיטים, וגרסה נוספת של השיר צולמה בסצנה אחרת, ובה מקהלה נוספת שרה עם דורותי בזמן שהיא כלואה בטירה של המכשפה, מצפה למותה הקרב כשבשעון החול ייגמר החול. אולם, על אף שהגרסה המצולמת של קטע זה כנראה אבדה, הפסקול המוקלט של הסרט מכיל את גרסה במהדורה כפולה מיוחדת של הסרט, שפורסם על ידי חברת ההקלטות "Rhino Entertainment".
ההקלטה המקורית של השיר.
ההקלטה הראשונית בביצועה של ג'ודי גרלאנד התרחשה ב-7 באוקטובר 1938 באולפן של MGM, ולאחר מכן הייתה הקלטה של הסינגל באולפן הקלטות פרטי ושוחררה בספטמבר 1939 על ידי חברת התקליטים דקה. על אף שאין זו הגרסה המקורית של הסרט, המשיכה דקה למכור גרסה זו כסינגל וגם בתוך תקליטי אוסף עד לשנות ה-60. רק מ-1956 הוציאה MGM עצמה את הפסקול המקורי של הסרט ולציבור ניתן לרוכשו. במקביל גם שודר בשנה זו לראשונה הסרט בטלוויזיה. לאחר מכן יצאה לאור הגרסה המקורית מספר פעמים במשך השנים.
במשך השנים לאחר צאת הסרט, זוהתה ג'ודי עם שיר זה, והופיעה איתו במהלך 30 השנים הבאות עד למותה בשנת 1969. ג'ודי הקפידה במשך בשנים לשיר במדויק כמו בגרסה המקורית בסרט, והסבירה את נאמנותה לשיר כנאמנות לדמותה של דורותי ולמסר של השיר להיות באמת מעבר לקשת בענן. במכתב להרולד ארלן, כתבה ג'ודי:
מילות השיר.
מילות השיר נכתבו, כאמור, על ידי יפ הרבורג, אולם ישנה גרסה קדומה יותר של השיר אשר לא שימשה לסרט ובעיקר משמשת בהפקות תיאטרון שונות של "הקוסם מארץ עוץ", ישנן גרסאות כיסוי רבות של גרסה זו שנעשו בין השאר על ידי פרנק סינטרה, דוריס דיי, שרה ווהן, טוני בנט, סוזאן בויל, קונצ'יטה וורסט, פינק, ביונסה נואלס, בובי מקפרין, מקהלת המשכן המורמונית, קרלי רוז סוננקלר ואלה פיצג'רלד. גרלאנד עצמה שרה גרסה זו פעם אחת בלבד, ב-1948 בתוכנית הרדיו של לואלה פרסונס.
הגרסה העברית.
ישנם כמה תרגומים לעברית של השיר, המוכר ביותר הוא תרגומו של ירון כפכפי בשם "אי שם מעבר לקשת" שכיכבה במספר מחזות זמר של הקוסם מארץ עוץ בשם הקוסם!, וישנם גם תרגומים של אהוד מנור ושל דוני ענבר.
גם לשיר בעברית ישנם ביצועים של זמרים רבים שהמוכר בהם הוא של מיכל ינאי, בנוסף ישנן גרסאות של רוני דואני, רוני דלומי וטוביה צפיר, נינט טייב ומיה דגן, אסתר עופרים וגידי גוב, דודו פישר, נורית גלרון, דוד ד'אור, תום כהן, מארינה מקסימיליאן, רינת גבאי, רמה מסינגר, חני נחמיאס ועוד.
גרסאות משמעותיות של השיר.
הגרסה של ישראל קמקוויוואולה.
באלבום "Facing Future" משנת 1993 של ישראל קמקוויוואולה ישנה גרסה של השיר משולב יחד עם השיר "What a Wonderful World" שבה ישראל מנגן ביוקולילי שלו. גרסה זו יצאה גם כסינגל במקומות רבים באירופה ובמשך השנים כיכבה במצעדי השירים זמן רב וזכתה בפרסים בכל רחבי אירופה וארצות הברית.
גרסה זו שימשה גם במספר פרסומות, סרטים, ותוכניות טלוויזיה, בין השאר ב"למצוא את פורסטר", "לפגוש את ג'ו בלאק", "50 דייטים ראשונים", "נחשים על המטוס", "מכושפות", "ER", "סקראבס" ואף בסיום העונה הרביעית של "עבודה ערבית".
בנוסף הזמר קליף ריצ'רד הקליט גרסה משולבת זו והוציא אותה בתור סינגל.
הגרסה של איווה קסידי.
ב-1992 הקליטה איווה קסידי גרסה משלה לשיר יחד עם הזמר צ'אק בראון לאלבום "The Other Side". ב-1998, שנתיים לאחר מותה של איווה, יצא השיר בדיסק של אוסף שירים שלה שהוציאו לזכרה, "Songbird", הגרסה הזאת הייתה פופולרית מאוד בערוץ הרדיו של ה-BBC ובתוכניות מוזיקה בטלוויזיה הבריטית. הפרסום של שיר זה גרם לכך שהדיסק "Songbird" הגיע למקום ראשון במצעדים בבריטניה.
שיר זה יצא לראשונה בביצוע נוסף שלה ממועדון ה-"Blues Alley" באלבום "Simply Eve" בשנת 2011.
הביצוע המיוחד של קסידי נבחר להיכנס לאלבום שירי המאה של ה-BBC ב-1999.