היסטוריה.
שבטי ילידים שונים ישבו באזור בו נמצאת העיר החל מהמאה ה-12. קוארנבקה נוסדה בשלב כלשהו מהתקופה ההיא ועד לכיבוש אזור מקסיקו בידי ספרד במאה ה-16. ערב הכיבוש הספרדי, קוארנבקה הייתה עיר גדולה, עשירה ומבוצרת.
למרות גודלה וביצוריה, כוחות ספרד, בהנהגת גונסלו דה סנדובל (פקודו של הרנאן קורטס), כבשו את קוארנבקה בסביבות שנת 1520. הספרדים התחילו להתיישב בקוארנבקה מספר שנים לאחר מכן.
ב-1824, לאחר מלחמת העצמאות של מקסיקו, מקסיקו חולקה למדינות וקוארנבקה ואזורה נבחרו להיות חלק ממדינת מקסיקו. ב-1834 קוארנבקה קיבלה מעמד רשמי של עיר. ב-1869 נוצרה מדינת מורלוס, וקוארנבקה נבחרה להיות בירתה.
חינוך.
בעיר פועלים מספר אוניברסיטאות ומוסדות להשכלה גבוהה, בהם האוניברסיטה האוטונומית של מדינת מורלוס.
תחבורה.
את קוארנבקה משרת נמל התעופה הבינלאומי חנרל מריאנו מטמורוס, הנמצא במרחק של 16 קילומטרים מהעיר.
יהדות קוארנבקה.
משנת 1949 קיים בית זקנים "א.ש.ל." בעיר קוארנבקה, ליהודי מקסיקו סיטי. בו יש בית כנסת.
קישורים חיצוניים.
בית זקנים "א.ש.ל." http://www.eishel.org/
נגזרת חומרית
במכניקת הרצף הנגזרת החומרית/מלווה מתארת את קצב ההשתנות בזמן של גודל פיזיקלי (כמו טמפרטורה ותנע) עבור חומר נזיל הנתון לשדה מהירות תלוי זמן ומרחב.
הנגזרת המלווה יכולה להוות קשר בין התיאורים של אוילריאן ולגראנז'יאן לעיוות המרחב.
לדוגמה: בדינמיקת נוזלים, ניקח מקרה בו שדה המהירות הוא מהירות הזרימה עצמה והתכונה הנבדקת היא טמפרטורת הנוזל, אז הנגזרת המלווה מתארת את השתנות הטמפרטורה בזמן, של כמות נוזל הנעה לאורך קו מסלול.
הגדרה.
הנגזרות החומריות של שדה סקלרי (φ(x,t ושל שדה וקטורי (u(x,t מוגדרות בהתאמה:
formula_1
formula_2
כאשר מדובר במקרה של הפועלת על שדה וקטורי, ניתן לפרש את הביטוי v•∇u כ- (v•(∇u או ( v•∇)u כאשר בשני המקרים נגיע לאותה תוצאה.
לדוגמה:
במערכת צירים קרטזית תלת ממדית formula_3, הביטוי v•∇φ שווה:
formula_4
באופן מטעה משתמשים בביטוי נגזרת מלווה עבור הביטויים v•∇φ או v•∇u כשלמעשה השימוש נכון רק במקרים בהם D/Dt הזרימה אינה תלויה בזמן.
פיתוח.
ניקח פונקציה סקלרי (φ = φ( x, t כאשר x הוא המיקום ו-t הוא זמן. הפונקציה מתארת גודל פיזיקלי כלשהו כגון טמפרטורה, גובה וכו'.
הגודל הפיזיקלי קיים בתוך נוזל שאת מהירותו ניתן לייצג על ידי שדה וקטורי (v( x, t.
נשתמש בכלל השרשרת על מנת לגזור את הפונקציה (φ( x, t :
formula_5
נגזרת הפונקציה (φ( x, t תלויה בווקטור:
formula_6
המתאר קו מסלול נבחר במרחב.
לדוגמה, אם המסלול הנבחר הוא formula_7 נגזרת הפונקציה תהיה שווה לנגזרת החלקית לפי זמן. במקרה הזה הזמן הוא המשתנה והמרחב הוא קבוע.
המצב הנ"ל בו המיקום קבוע מוגדר כנגזרת אוילריאן.
דוגמה הממחישה מצב זה, הוא אדם העומד במיקום קבוע בתוך אגם, ומרגיש שינויים בטמפרטורה הנגרמים כתוצאה מהתחממות המים על ידי השמש.
לחלופין אם המסלול של השחיין (x(t אינו קבוע, הנגזרת בזמן של φ עשויה להשתנות בהתאם למסלול.
למשל, נתונה בריכה מקורה עם מים עומדים. שני הקצוות של הבריכה מוחזקות בטמפרטורות קבועות כאשר הקצה האחד חם והשני קר.
שחיין השוחה מצידה האחת לצידה השני של הבריכה ירגיש עם הזמן שינוי בטמפרטורה וזאת למרות שהטמפרטורה נשארת קבועה בכל נקודה במרחב.
הסיבה לשינוי בטמפרטורה היא ביצוע המדידות במיקומים שונים.
הנגזרות החומריות מתקבלת, כאשר המסלול (x(t נבחר כמסלול בעל מהירות השווה למהירות הנוזל:
formula_8
מסלול זה עוקב אחר זרם הנוזל ומתואר על ידי שדה מהירות של הנוזל v.
כך שהנגזרת המלווה של הסקלר φ היא:
formula_9
דוגמה למקרה זה הוא גוף קל משקל הצף באופן טבעי ונסחף בנהר זורם שהטמפרטורה בו משתנה (חלק מהנהר מוצל וחלקו חשוף לשמש) ובנוסף טמפרטורת המים עולה עם התקדמות בזמן. השינויים בעקבות תנועת החלקיק (הנגרמת מתנועת הזורם) נקראים אדבקציה או קונבקציה במקרה של הזזת הווקטור dx/dt.
ההגדרה הנ"ל מניחה את הטבע הפיזיקלי של זרם הנוזל, עם זאת אין הסתמכות על חוקי הפיזיקה (למשל, אין כל הוכחה שחלקיק קל משקל הנע בזרם נהר, ינוע במהירות המים).
יחד עם זאת מסתבר כי ניתן להיעזר בנגזרות החומריות לתיאור תופעות פיזיקליות שונות. המקרה הכללי של אדבקציה מסתמך על חוקי שימור מסה בזרם הנוזל, אך כאשר מדובר בתווך לא משמר המצב שונה.
עד כה התייחסנו לגודל הפיזיקלי כסקלר. במקרה בו מדובר בווקטור, הגרדיאנט יהפוך לנגזרת של טנזור. עבור השדה הטנזורי בנוסף לתזוזה של מערכת הקואורדינטות בעקבות תנועת הנוזל יש גם לקחת בחשבון את הרוטציה והמתיחה.
קואורדינטות אורתוגונלית.
הרכיב ה- j של הנגזרת בקואורדינאטות האורתוגונאלית:
formula_10
כאשר ה- formula_11 מוגדרים על ידי מטריצה טנזורית:
formula_12
במערכת קואורדינטות קרטזיות(x,y,z):
formula_13
חדשות הערב (עיתון)
חדשות הערב היה יומון ערב, בעל זיקה למפא"י, שראה אור בין 10 במרץ 1946 ל-31 במרץ 1948. העיתון נוסד במטרה להתחרות ב"ידיעות אחרונות" והחזיק בדרך כלל שני עמודים. מו"ל העיתון, עורכו הראשי ומחבר חלק ניכר מהמאמרים היה אליהו פורצקי. עוד כתבו בעיתון אביגדור המאירי, הלל זיידמן, אלחנן צייטלין, הרצל ברגר, רבקה כצנלסון ונתן דונביץ. עקב הפצת העיתון הופסקה הפצת מהדורת הצהריים של "דבר".
העיתון סיקר את פעולות ההגנה וההעפלה. לאחר פיצוץ מלון המלך דוד, גילה יחס שלילי ומגנה לארגוני הפורשים (האצ"ל והלח"י).
בדיון בלשכת מפא"י בראשית 1948 אמר פנחס לבון "הגענו לעניין [הקמת חדשות הערב] בתקופת הבחירות [לקונגרס הציוני הכ"ב, אוקטובר 1946], כשאחר הצהריים היה הרחוב פתוח להסתה של ידיעות אחרונות..."
תפוצת העיתון בשיאו הגיעה ל-8,000-6,000 עותקים.
העיתון נסגר עם החלטת מפא"י להפסיק את התמיכה בו.
קוארנוואקה
מני אסייג
מני (מנחם) אסייג (נולד ב-25 באוקטובר 1970) הוא תסריטאי, סאטיריקן ופובליציסט ישראלי.
ביוגרפיה.
אסייג נולד וגדל בטירת כרמל לאליס ומכלוף (מקס), במשפחה מסורתית בת שמונה ילדים ממוצא מרוקאי. בנערותו שיחק כדורסל בקבוצת הנוער של הפועל חיפה, אך הפסיק לשחק בעקבות פציעה בברך.
את שירותו הצבאי עשה בחיל השריון כחשמלאי טנקים.
אסייג עבד בחברת "בזק". בשנת 1999 נקרא על ידי אחיו, שלום אסייג, לכתוב עמו את מופע הסטנדאפ "שלום עם אסייג" שעלה בשנת 2000. בהמשך, למד תסריטאות בקמרה אובסקורה - בית הספר לאמנות.
אסייג שימש ככותב של שלום אסייג בכל תוכניות הטלוויזיה בהן הופיע, כגון "יאיר לפיד", "מועדון לילה", "שולחן החכמים" ו"כישרון או כישלון". היה בין הכותבים לתוכניות "קצר משפחתי", "הפרויקט הירוק", "קומדי בר", "לילה צחוק".
ב-2015 שימש כתסריטאי ראשי בתוכנית "מלחמת המינים". בין השנים 2008–2012 שימש כתסריטאי ראשי בתוכנית "צחוק מעבודה", בה גם כתב לקומיקאים שהשתתפו בתוכנית כמו ליטל שוורץ, יעקב כהן, חנה לסלאו, רועי לוי, קובי מימון וחן מזרחי.
בין השנים 2013–2020 אסייג שימש כתסריטאי הראשי בסדרת הטלוויזיה "שנות ה-80", המבוססת על ילדותו וילדות אחיו שלום אסייג, ובה השחקן עדי אלון גילם את דמותו של מני.
בספטמבר 2018 קיבל את תואר "איש השנה בטלוויזיה" של רדיו חיפה.
בינואר 2019 הופיע בתוכנית הטלוויזיה "המרדף".
בשנת 2019 אסייג שימש פעמיים בשבוע כחבר פאנל ב"העולם הבוקר", תוכנית הבוקר של רשת 13.
בשנת 2020 שימש כתסריטאי ראשי בתוכנית "צחוק מהמצב". באוקטובר של אותה השנה פורסם שהוא יצטרף לצוות התסריט של העונה החמישית של "לאטמה" בערוץ 20.
בשנת 2021 החל להגיש את התוכנית "הבוקר עם מני אסייג" בערוץ 20, ששודרה בשעות הבוקר.
במקביל לעבודתו הטלוויזיונית כתב אסייג מופעי במה לאמנים רותם אבוהב, ניקי גולדשטיין, ננסי ברנדס, אחיינו דניאל אסייג, יוסי וידר, ענת מגן-שבו, מוחמד נעמה ורונן גרמה.
חיים אישיים.
אסייג נשוי למיכל ואב לשלושה. הוא מתגורר בקריית מוצקין. אחיו של הקומיקאי שלום אסייג ודודו של הקומיקאי דניאל אסייג.
לוי שער
לוי שַׁעַר (10 במרץ 1933 – 3 באוגוסט 2014) היה מוזיקאי ישראלי יליד ברית המועצות, מורה למוזיקה, מעבד ומלחין בזמר העברי, המנהל המייסד של הקונסרבטוריון העירוני למוזיקה בעפולה ומנצח תזמורות נוער. בין השירים הידועים שהלחין: "שי" ו"צל ומי באר".
ביוגרפיה.
שער נולד בשנת 1933 בעיר אודסה שבברית המועצות בשם ויליָה שֵר (Виля Михайлович Шер). בגיל צעיר התייתם מהוריו, וגדל בבתי יתומים. סיים את לימודיו בבית הספר למוזיקה של אודסה ולאחר מכן בקונסרבטוריון הממלכתי בלבוב בכיתת כלי הנשיפה (קרן יער). משנת 1957 עד 1972 שימש כנגן בתזמורת הפילהרמונית של אודסה.
ב-1972, והוא בן 39, עלה לישראל והתיישב בעפולה. הוא החל ללמד מוזיקה בבית ספר "רמות" שבגבעת המורה. ב-1978 ייסד בעיר את תזמורת הנוער העירונית (כלי נשיפה) ואת הקונסרבטוריון העירוני למוזיקה, שאותו ניהל במשך 21 שנה.
שער הלחין את שירם המפורסם של הפרברים והדודאים (במופעם המשותף "בצמדים וברביעייה") "שי", למילותיה של רחל המשוררת, ואת השיר "צל ומי באר" – לחן שחיבר לבקשת בני אמדורסקי מהדודאים, שלאחר מכן כתב לו יורם טהרלב מילים.. גיל אלדמע עיבד את השיר "שי" למקהלה בארבעה קולות. בריאיון לרדיו ב-20 בספטמבר 2015 סיפר יוסי חורי מה"פרברים" כי הוא עומד בקשר עם משפחתו של שער ובכוונת הפרברים לגאול את שיריו ולהוציאם מהשכחה.