בהשראת תנועת חיבת ציון ניגש גם מורגנשטרן לייסד ארגון של חסידים כדי לקנות אדמה בארץ ישראל ולהתיישב בה. ביזמתו נוסדה "אגודת האלף", שמטרתה הייתה לייסד ישוב עברי בארץ ישראל שיאכלס אלף חסידים. האגודה אספה סכומי כסף ניכרים והעבירה אותם לברון רוטשילד, בצירוף בקשה לסיוע מצידו, אך רוטשילד לא נענה לפנייה, והתוכנית בוטלה. ב-1891 פרסם מורגנשטרן את הקונטרס "שלום ירושלים", ובו פרט את השקפותיו בעניין יישוב ארץ ישראל ותהליך הגאולה. במסגרת פעילותו למען ארץ ישראל נפגש עם הרבנים מוהליבר וריינס. פעילות זו עוררה עליו התנגדות מצד האדמו"ר מראדזין, וגם מצד בנו, רבי יצחק זליג מורגנשטרן, שתמך ביישוב הארץ, אך התנגד לציונות החילונית. באותו תקופה גם מתו עליו בתו היחידה ערב חתונתה וכעבור זמן קצר גם אשתו. כל אלו הביאו את מורגנשטרן לחדול מפעילותו. יש דעות לכאן ולכאן האם חזר בו באחרית ימיו מעמדותיו הראשונות. רבים מחסידיו של האדמו"ר, שהתחנכו על שיחותיו וכתביו, דבקו ברבם ונשארו נאמנים לרעיון ההתחדשות הלאומית וההתיישבות בארץ ישראל. אחד הידועים בהם הוא שמואל חיים לנדאו ממנהיגי תנועת הפועל המזרחי.
נפטר בי"ב בסיוון ה'תרס"ו (1906), ואת מקומו בהנהגת חסידות קוצק-פילוב מילאו בניו. רוב חידושיו התורניים אבדו בשואה. נינו, רבי מנדל מאיר מורגנשטרן, אסף מעט מאלו שנותרו לפליטה והוציאם לאור בשנת תשמ"ט, בספר "שארית ישראל". הספר כולל כמה קונטרסים ומכתבים של הרב, וכן חיבור שהחל לכתוב מתורתו של אביו, רבי דוד מורגנשטרן, האדמו"ר השני מקוצק. בשנים האחרונות הודפס הקונטרס "שלום ירושלים" במהדורה מחודשת על ידי ישיבת אור וישועה בחיפה.
שלום ירושלים.
מורגנשטרן, אדמו"ר קוצק-פילוב, היה ער לתנועות הלאומיות שהתעוררו בתקופתו, כמו תנועת חיבת ציון והארגונים למען יישוב ארץ ישראל. את הגיגיו בנושא ואת מסקנותיו העלה על הכתב בקונטרס "שלום ירושלים", שהתפרסם ב-1891, שרעיונו העיקרי הוא כי יש . לתפישת הרב, דווקא זו תהיה הדרך להתחלת הגאולה.
ביחס לשיתוף פעולה עם החילונים גרס מורגנשטרן עיקרון מקורי ולפיו שאם יישוב הארץ והבאתה "ליד ישראל" תסתייע או תבוא מידי חילונים - יש לראות זאת בחיוב, כי הקב"ה בוחר להביא את הישועה גם בעזרת יהודים שאינם משומרי המצוות. הוא כתב:
הקונטרס עצמו נדפס על ידי בנו של הרב רק בשנת תרפ"ה 1925, שנים אחרי פטירתו של מורגנשטרן. בחייו היה הספר מצוי בין חסידיו בהעתקות רבות. למרות זאת, עצם כתיבת הקונטרס ופרסומו עוררו סערה בעולם התורה והחסידות בפולין, וגדולי ישראל התייחסו לדבריו. בין המתנגדים לתוכן החוברת היה קרוב משפחתו הרבי מגור בעל השפת אמת
דודו, רבי אברהם בורנשטיין בעל ה"אבני נזר", השיב לו במכתב:
רבי יהושע מקוטנא כתב לו במכתבו המפורסם:
מפקדה
מפקדה היא מרכז פיקוד, שליטה ובקרה; מפקדה היא דרג הקובע מדיניות ונושא באחריות ההחלטות בתחום המדיניות. ניתן להבחין בין מפקדה (באנגלית - Headquarters) ובין מטה (באנגלית - Staff): מטה הוא דרג מתאם ואחראי לפיקוח על הגשמת המדיניות שנקבעה על ידי המפקדה.
מפקדה צבאית היא צומת בו מרוכז כל המידע המוקדם (מידע לוגיסטי, תוכניות מלחמה, הערכות מודיעין), המידע המתקבל בזמן אמת משדה הקרב, הערכות מומחים, מתבצעת עבודת המטה, בו מתקבלות ההחלטות האופרטיביות וממנו מועברות ההנחיות למפקדי השטח, ובמקביל דיווחים וקבלת הנחיות ממפקדה ממונה.
מפקדות מכונות בשמות שונים, בהתאם לתווך שבו הן פועלות. לדוגמה, חדר מלחמה (חמ"ל) ברמת הממשלה, מוצב הפיקוד העליון (מִצפ"ה) בצה"ל ברמת המטכ"ל, חדר מצב - במשרד החוץ, מוצב פיקוד ימי (מצפ"י) ברמת מפקד חיל הים, מרכז ידיעות קרב (מי"ק) בספינה וכדומה. חפ"ק (חבורת פיקוד קדמית) ברמת היחידה הלוחמת, (באנגלית - Tac - Tactical HQ).
מפקדה של כוח לוחם יבשתי תמוקם בדרך-כלל בקו העורפי של החזית, במקום מוגן יחסית, מה שיאפשר סיורים של המפקדים הבכירים בשטחי הקרבות להתרשמות בלתי-אמצעית, מקום תדרוך והתייעצות למפקדי כוחות המשנה, התקפלות מהירה ללא אבדות במקרה של נסיגת הכוחות, הקמה מזורזת של המפקדה באזור חדש וחידוש השליטה בכוחות.
רשמקול
רְשַׁמְקוֹל (ידוע בשמות נוספים כגון : מגנטופון, טייפ-סלילים, ו- ) הוא מכשיר המקליט מוזיקה, דיבור וקולות אחרים על גבי סרט מגנטי וכן משמיע הקלטות כאלה.
הסרט המגנטי מגולגל סביב סלילים והסלילים עשויים להיות מתוחמים בתוך קלטת שמע. הרשמקול משמיע את הקולות המוקלטים דרך רמקול או אוזניות ומקליט אותם בעזרת מיקרופון, חיבור למכשיר אחר המפיק את הצליל, קליטת גלי רדיו או שידור מסרט מגנטי אחד לשני (למשל ברשמקול עם מקום לשתי קלטות).
הרשמקול פועל בעזרת אנרגיה חשמלית המגיעה מסוללות או מרשת החשמל. ישנם רשמקולים שיכולים לקבל אנרגיה בשתי דרכים אלה.
את יכולת שמירת הנתונים של רשמקול ניצלו עד סוף שנות ה-80 לשמירת ואיחזור נתונים מגנטיים במחשבים.
סוגים.
התכונות השונות של חלקי הרשמקולים השונים מיעדים אותם למשימות הקלטה של חומר שונה בסביבות עבודה שונות ובעזרתם של אנשים בעלי מיומנות שונה. סוג המיקרופון, למשל, מותאם לסוג הקולות שמעוניינים להקליט, לרעש שבסביבת ההקלטה שמעוניינים לסנן החוצה מההקלטה, לאפשרות חשיפה המיקרופון, להובלתו ופרמטרים נוספים.
מכשירי הקלטה שונים יכולים להכיל פונקציות שאין לאחרים כגון אקולייזר, יכולת השמעה סטריאופונית וכיוצא בזה. גורמים נוסף בסיווג של מכשירי הקלטה הם גודל המכשיר והאיבזור שיש לו שאינו קשור ליכולת ההקלטה וליכולת השמעת ההקלטות. אבזור כזה יכול לכלול יכולת קליטת רדיו או סימנים הניתנים למישוש בידי עיוורים.
מכשירי הקלטה בסלילים:
רדיו-טייפים:
רשמקולי-קלטות שאינם קולטים רדיו:
רשמקול לזכירת נתוני מחשב.
את יכולת שמירת הנתונים של רשמקול ניצלו עד סוף שנות ה-80 לשמירת ואיחזור נתונים מגנטיים במחשבים. בתחילה רשמי הקול נוצלו במחשבי השפופרות וסליליהם של רשמי הקול האלה הפכו לאחד מסימני ההיכר של המחשב.
כאשר יצאו לשוק המחשבים האישיים הראשונים, בשנות השמונים, היו אלה מחשבים כמו סינקלייר ספקטרום, שאגרו מידע ברשמקול (טייפ קסטות) כמצע השמירה היחיד. העתקת מידע התבצעה ברשמקול כפול (טייפ דבל-קסטות). מחשבים אישיים נוספים שעשו שימוש ברשמקול היו הקומודור 64, Atari 800XL ואף המחשבים האישיים הראשונים של חברת אי בי אם יצאו עם חיבור מובנה לרשמקול.
מכשירי הקלטה שהם חלק ממחשב:
היסטוריה.
לפני הפצת הרשמקול, ההקלטות נעשו באמצעים מכניים ולא מגנטיים. לדוגמה, זמר שהיה שר באולפן הקלטות היה מקליט ישירות אל תקליט. תקופת שיא הפופולריות של הרשמקול הייתה ברבע השלישי של המאה העשרים. בתקופה זו הקלטות מקצועיות נעשו ברשמקול סלילים והקלטות חובבניות נעשו ברשמקול עם קלטות שמע. את החומר המוקלט של ההקלטות המקצועיות היו מעבירים לקהל הרחב בקלטות שמע, תקליטים ופסקולים של סרטים. תחנות רדיו שידרו בתקופה זו מלל מסלילי הקלטה או בשידור חי ומוזיקה מתקליטים או מסלילי הקלטה.
ברבע האחרון של המאה העשרים החלה ההקלטה הדיגיטלית לתפוס את מקומה של ההקלטה המגנטית ונכון לשנת 2010 כבר קשה למצוא מכשירי רשמקול, קלטות וסלילי הקלטה. יתרונות ההקלטה האלקטרונית על ההקלטה המגנטית נובעים משני גורמים. קלות עיבוד המידע המוקלט בעזרת מחשב ופטור משימוש במנוע עבור מכשיר ההקלטה. שני יתרונות אלה מתבטאים, למשל, בנקיונה של ההקלטה הדיגיטלית מרעש - מרעש המנוע של מכשיר ההקלטה ומרעשים שאלגוריתם ממוחשב יכול לסלק.
הארכיפלג הארקטי הקנדי
הארכיפלג הארקטי הקנדי (באנגלית: Canadian Arctic Archipelago; נקרא גם הארכיפלג הארקטי) הוא ארכיפלג הנמצא מצפון לקנדה היבשתית, באוקיינוס הארקטי. הארכיפלג נמצא בקצה הצפוני ביותר של צפון אמריקה, והוא משתרע על פני חלק ניכר משטחן של הטריטוריות הצפוניות של קנדה - רובה של טריטוריית נונאווט וחלק משטח הטריטוריות הצפון-מערביות. השטח הכולל שלו הוא 1,424,500 קמ"ר.
שטח ומיקום גאוגרפי.
הארכיפלג משתרע לאורך 2,400 קילומטרים ו-1,900 קילומטרים מפרידים בין הנקודה הצפונית ביותר בו, כף קולומביה שנמצאת על האי אלסמיר, לבין קנדה היבשתית. הארכיפלג תחום ממערב על ידי ים בופור, מצפון מערב על ידי האוקיינוס הארקטי, ממזרח על ידי גרינלנד, מפרץ באפין ומצר דייוויס, ובדרום על ידי מפרץ הדסון וקנדה היבשתית.
איי הארכיפלג.
הארכיפלג כולל כ- 36,563 איים. מספר איים מופרדים אחד מהשני ומהיבשת על ידי מספר נתיבי מים שיחד מכונים המעבר הצפון-מערבי. הארכיפלג כולל 94 איים גדולים (גדולים מ-130 קמ"ר) כאשר ביניהם נכללים שלושה מבין עשרת האיים הגדולים בעולם (באפין, אלסמיר וויקטוריה) ועוד 36,469 איים קטנים.
האקלים על האיים הוא ארקטי והאדמה מכוסה בטונדרה להוציא את אזורי ההרים. רוב האיים אינם מיושבים. ההתיישבות האנושית על האיים היא דלילה ומפוזרת וברוב המקרים מדובר במתיישבים אינואיטים שגרים לאורך החופים באיים הדרומיים.
אחד מאיי הארכיפלג הוא אי הנסיך פטריק.
בעלות.