כמו כן עולה מדיווחי האגודה כי במערכת המשפט הצבאית, בניגוד למקובל בישראל, לא מופעלת לרוב האפשרות לשחרור בערבות, ורוב הקטינים העצורים בידי הצבא נשארים במעצר עד תום ההליכים. תנאי המעצר הקשים גורמים לכך שקטינים רבים מעדיפים לחתום על עסקת טיעון במסגרתה הם מודים באשמה בתמורה לעונש מאסר קצר יותר, מחשש שאם ינהלו משפט הוכחות יוחזקו בכלא זמן ממושך.
בשנת 2019 הועלו טענות כי הארגון מממן את ארגון החזית העממית לשחרור פלסטין. בתגובה נערכו בדיקות של הגורמים המממנים, ביניהם ממשלות איטליה ודנמרק והאיחוד האירופי, בהן הסתבר שהטענות חסרות בסיס. בשנת 2020 הועלו טענות דומות מצד ארגון פרו-ישראלי בבריטניה. לאחר שהאגודה לזכויות הילד תבעה את הארגון, בית המשפט דחה את הטענות וחייב את הארגון לפרסם התנצלות פומבית.
ב-21 בפברואר 2021 תיעדו פעילי האגודה מקרה שבו עצרו כוחות צה"ל שני ילדים בני 8 ו-10 בזמן שרכבו על אופניים ליד ביתם בכפר חיזמה, וחקרו אותם במשך שעתיים. במרץ 2021 התייחסה האגודה לסרטון שצולם על ידי בצלם בו נראים חיילי צה"ל בדרום הר חברון עוצרים באלימות חמישה ילדים בגילאי 8 עד 13 שקטפו צמחי בר. הילדים נחקרו במשך מספר שעות בקריית ארבע. לדבריה מקרים אלה מייצגים מעצרים של ילדים מתחת לגיל 12 המנוגדים לאמנת זכויות הילד.
ב-22 באוקטובר 2021 הכריז שר הביטחון הישראלי בני גנץ, על 6 ארגוני חברה אזרחית פלסטיניים, ביניהם הסניף הפלסטיני של הארגון, כארגוני טרור.
טענות על יחס התנועה לישראל.
לטענת המכון לחקר ארגונים לא-ממשלתיים, חלק מהפעילים בסניף הפלסטיני של האגודה הבין-לאומית לזכויות הילד הם בעלי קשר לארגון טרור החזית העממית לשחרור פלסטין. האגודה דחתה טענה זו. לדבריה, פעילות האגודה כוללת עבודת שדה, תיעוד ושירותים המשפטיים, ואינה קשורה בשום צורה לתמיכה במעשי טרור. יתר על כן, ישראל מעולם לא הגישה כתב אישום או קיימה הליכים משפטים נגד חברי הנהלת האגודה או אנשי הצוות במהלך פעילותם באגודה.
אגודת DCI-P היא חלק מ העוסקת, בין היתר, בקידום החרם על ישראל (BDS) ומפעילה למען מטרה זו לובי באו"ם, באיחוד האירופי, בקרב ממשלות זרות ובגופים בין-לאומיים נוספים. בראד פארקר, נציג האגודה הבין-לאומית לזכויות הילד, הוזמן להציג את פעילות האגודה במועצת הביטחון של האומות המאוחדות בפברואר 2020, אך לאחר לחץ מצד ישראל נאומו של פארקר בוטל.
ב-28 ביולי 2021 דיווח הסניף הפלסטיני של האגודה הבין-לאומית לזכויות הילד על מותו של מוחמד מואייד אל־עלאמי, בן 12 מהכפר בית אומר. למחרת נכנס כוח צה"ל למשרד הראשי של האגודה באל-בירה, והחרים מחשבי שולחן, מחשבים ניידים, כונן קשיח ומספר קלסרים שבהם פרטי הילדים שהארגון מייצג.
מטה האו&quot;ם
הר רודס (אנטארקטיקה)
הר רודס או הר רואודס (באנגלית: Mount Rhodes) הוא הר בחלק הצפוני של הרי טולה בארץ אנדרבי, שבאנטארקטיקה.
ההר ממוקם בין הר המפסון והר בונד.
הר ממוקם 3 קילומטרים ממזרח להר פורטאוס.
גובהו של הר רודס 547 מטרים מעל פני הים; הר רודס הוא ההר ה-5,025 בגובהו באנטארקטיקה.
היסטוריה.
גילוי ההר.
ההר מופה בהתבסס על תצלומי אוויר שצולמו ממטוסי משלחת החקר האנטארקטית הלאומית של אוסטרליה בשנת 1957.
מקור השם.
שמו של ההר ניתן לו על ידי ועדת השמות האנטארקטיים של אוסטרליה.
ההר נקרא על שמו של ג'י. ג'יי. רודס (G.J. Rhodes), איש צוות האנייה דיסקברי במהלך משלחת המחקר האנטארקטי הבריטית, האוסטרלית והניו זילנדית לאנטארקטיקה שחקרה את אנטארקטיקה בין השנים 1929–1931.
ציפור אלוהים שבשמים
ציפור אלוהים שבשמים (באנגלית: The Lord Lord Bird) הוא רומן משנת 2013 מאת ג'יימס מקברייד על הנרי שקלפורד, אדם משועבד, שמצטרף לג'ון בראון בתנועה לביטול העבדות של בראון. הרומן זכה בפרס הספר הלאומי לסיפורת בארצות הברית בשנת 2013 וקיבל ביקורות חיוביות מצד המבקרים.
עלילה.
זיכרונותיו של הנרי שקלפורד, אדם משועבד בקנזס בתקופת קנזס המדממת, מתגלים בכנסייה של דלאוור. הנרי, שכונה "בצל קטן" על אכילת בצל גס במיוחד, נתקל בטעות בג'ון בראון בבית מרזח. בראון טועה לראות בהנרי כילדה ונותן לו שמלה ללבוש; קלפורד לובש את השמלה במשך רוב עלילת הרומן. השניים מתחברים יחד והנרי מספר על המפגשים שלו עם פרדריק דאגלס, הארייט טאבמן, ואת אירועי הפשיטה של ג'ון בראון על מעבורת הרפרס. הספר מסופר בגוף ראשון באמצעות הנרי.
עיבוד טלוויזיוני.
אית'ן הוק וג'ייסון בלום עיבדו את הספר לסדרת טלוויזיה, שהוקרנה בבכורה ב 4 באוקטובר 2020 ברשת Showtime.
הר רודס
ציפור אלוהים שבשמים (מיני-סדרה)
ציפור אלוהים שבשמים (באנגלית: The Good Lord Bird) הוא מיני-סדרה אמריקאית, המבוססת על הרומן משנת 2013 באותו שם שכתב ג'יימס מקברייד. הסדרה נוצרה והופקה על ידי אית'ן הוק ומארק ריצ'רד עם ג'ייסון בלאם כמפיק, באמצעות בלאמהאוס הפקות. פרק הבכורה שודר ב-4 באוקטובר 2020 ברשת שואוטיים.
עלילה.
הסדרה מסופרת מנקודת מבטו של הנרי שקלפורד, דמות בדיונית של נער משועבד, שחובר לחבורתו של ג'ון בראון, שכוללת צוות מנוסה של חיילים פעילים ב במהלך תקופת קנזס המדממת, ובסופו של דבר השתתף בפשיטה המפורסמת בשנת 1859 על מחסן צבא ארצות הברית בהרפרס פרי, מערב וירג'יניה. הפשיטה של בראון לא הצליחה ליזום את מרד העבדים שהוא התכוון אליו, אך היה האירוע המסית שהחל את מלחמת האזרחים האמריקאית.
רז נחמיאס
רז נחמיאס (נולד ב-6 במאי 1996) הוא כדורגלן ישראלי, המשחק בעמדת המגן השמאלי בהפועל רמת גן.
קריירה.
נחמיאס התחיל את הקריירה שלו בקבוצת הילדים של הפועל אשקלון. בגיל 10, הצטרף למכבי תל אביב במדיה שיחק עד סוף ינואר , אז עבר ליריבה העירונית.
ב-1 באוגוסט 2015, נחמיאס ערך את הופעת הבכורה שלו בקבוצה הבוגרת בהפסד 1–3 למכבי תל אביב במסגרת גביע הטוטו. בינואר , נחמיאס הושאל להפועל ראשון לציון ועונה לאחר מכן שיחק בבית"ר תל אביב רמלה. ב-24 באפריל 2017, נחמיאס הבקיע את שער הבכורה שלו בקבוצה בניצחון 0–4 נגד מכבי אחי נצרת.
בקיץ , חזר להפועל תל אביב, שירדה עונה קודם לכן לליגה הלאומית. נחמיאס, היה שותף לחזרה של ליגת העל, אך שוחרר מהקבוצה בסיום העונה.
ב-26 ביוני 2018, נחמיאס חתם בהפועל רמת גן.
ב-26 ביוני 2019, נחמיאס שוחרר מהפועל תל אביב וחתם בסקציה נס ציונה, העולה החדשה לליגת העל. ב-24 באוגוסט, נחמיאס ערך את הופעת הבכורה שלו בליגת העל.
ב-14 ביולי 2020, נחמיאס חתם בהפועל חיפה. ב-10 בינואר 2021, חתם בהפועל חדרה, אך כעבור כחודש עבר לבני יהודה.
ב-25 ביוני 2021, נחמיאס חתם בהפועל רמת גן.
הכל טוב (אלבום)
הכל טוב הוא אלבום הבכורה של הרכב ההיפ הופ והדאנס הישראלי האולטראס. האלבום יצא לאור ב-3 ביוני 2013 דרך תאקט רקורדס.
האלבום כולל 20 רצועות באורך כולל של יותר משעה שהופקו ומוקססו על ידי DJ Only, סאבלימינל, רון תיכון, רובי פאייר, עידו בי וצוקי, עידו שוהם, עומרי סגל ודן ברטוב.
באלבום מתארחים סיגלית ימין, פבלו רוזנברג, ענבל בקמן, עידו בי וצוקי, שרלו ו-ויקטוריה ברטוב, סטטיק, אבי מסיקה, עומרי סגל, מור אפרת ביטון ורוי ומישל.
ביקורת.
הבלוגר ומבקר המוזיקה יוסי חרסונסקי סקר את האלבום ואף העניק לו שלושה וחצי כוכבי זהב מתוך חמישה.
עיט החורש
עברית רב-מגדרית
עברית רב־מגדרית הוא שמה של מערכת-אותיות עבריות חדשות, שפותחו כהרחבה לאלפבית העברי, ומאפשרות קריאה וכתיבה רב־מגדריות. היא נוצרה במטרה להנכיח נשים בשפה העברית, וליצור מרחב חדש בשפה למי שמזדהה במגדר שהוא א-בינארי.
רקע.
עברית היא שפה מחויבת מגדר, וכמעט כל התייחסות לאדם או קבוצת אנשים מחייבת בחירה בלשון זכר או נקבה. על פי כללי האקדמיה ללשון העברית שעודכנו גם ב-2010, לשון זכר היא הלשון הסתמית, ומשתמשים בלשון זכר כשמדובר על אדם כללי שזהותו המגדרית אינה ידועה. כמו כן, בפניה לקבוצה שרובה נשים אך לא כולה, עדיין יש להשתמש בלשון זכר רבים.
קיימים מחקרים המצביעים על ההשפעה של מאפייני השפה על התודעה, לדוגמת ירידה בהישגים של סטודנטים כאשר פונים אליהם בצורת הפניה המגדרית הלא נכונה, בעיקר אצל נשים. עם זאת, המחקרים לא מכילים התייחסויות לרמת ההישגים המתקבלת כאשר הפנייה משתמשת בגופן רב-מגדרי..
בשנים האחרונות התפתחו מספר שיטות כתיבה שמטרתן להימנע מהדרת נשים מהשיח. אחת משיטות אלה היא עברית רב־מגדרית, המבוססת על תווים חדשים המעוצבים כך שיאפשרו לכתוב מילים המשלבות ויזואלית בין לשון זכר ונקבה.
היסטוריה.
את העברית הרב־מגדרית יצרה מיכל שומר, והיא פורסמה באופן פומבי לראשונה ביולי 2019. המערכת החלה כעבודת גמר בלימודי תואר ראשון בעיצוב תקשורת חזותית במכללת HIT חולון, בהנחיית ג'ודית אשר, ולאחר סיום לימודיה פיתחה שומר את האותיות לגופנים נוספים ואת מימושן הטכני.
גרסה להורדה חינמית של גופן ומקלדת דיגיטלית שמאפשרים הקלדה בעברית רב־מגדרית במחשב יצאה בתאריך 28.2.2021.
אימוץ.
שלטים העושים שימוש בעברית רב־מגדרית, ובמיוחד בצירוף "ברוכים הבאים / ברוכות הבאות", הוצבו במספר רב של מקומות, ביניהם - מועצת גזר, בתי הספר נבון הרצליה ובבלי-ירושלמי תל אביב, היישוב שוהם, מועצה אזורית עמק חפר, מתחמי בדיקת הקורונה של פיקוד העורף, מועצה אזורית הגליל העליון, עיריית נס-ציונה וגינות ציבוריות בעיר, הטכניון, וחדר הוועדה לקידום מעמד האישה ולשוויון מגדרי בכנסת, שם גם דובר על הנושא באחת הישיבות.