קריירה.
בראון נולד בטשקנט שבאוזבקיסטן (אז אוזבקיסטן הסובייטית כחלק מברית המועצות), ועלה לישראל עם משפחתו כשהיה בן ארבעה חודשים. בצעירותו החל לשחק כדורגל במחלקת הנוער של הפועל רמת גן, וב-3 באוגוסט 2007 ערך את הופעת הבכורה שלו בקבוצה הבוגרת של המועדון, בהפסד 1–3 להפועל עכו במסגרת גביע הטוטו לליגה הלאומית.
בעונת 2008/2009 המשיך בראון לשחק בקבוצת הנוער של המועדון ושותף רק במשחק גביע הטוטו אחד במדי הקבוצה הבוגרת, אשר העפילה בתום העונה לליגת העל. ב-22 באוגוסט 2009 ערך את הופעת הבכורה שלו בליגת העל, כשנכנס כמחליף לקראת סיום המשחק מול מכבי פתח תקווה. בסך הכל שותף בעונת 2009/2010 בשישה משחקי ליגה ובשני משחקי גביע הטוטו.
בעונת 2010/2011 זכה בראון לשחק הרבה יותר, ואף פתח בהרכב הקבוצה במספר משחקים. ב-7 באוגוסט 2010 כבש את שערו הראשון בקריירה, במשחק מול בני יהודה במסגרת גביע הטוטו. בליגה ערך 16 הופעות בעונה זו, אשר בסופה ירדה הפועל רמת גן לליגה הלאומית.
בעונת 2011/2012 שותף בראון כמעט בכל משחקי הפועל רמת גן, ובסופה העפיל עם הקבוצה בחזרה לליגת העל. במחזור הלפני האחרון אף כבש בראון את שער הליגה הראשון בבוגרים, במשחק מול מכבי אחי נצרת שהסתיים בניצחון 3–0. בעונת 2012/2013 זכה בראון עם הפועל רמת גן בגביע המדינה, לאחר שפתח בהרכב במשחק הגמר, בו ניצחה הקבוצה את עירוני קריית שמונה, 4-2 בדו-קרב בעיטות עונשין, אך בליגה סיימה הקבוצה במקום האחרון וירדה בחזרה לליגה הלאומית.
בעונת 2013/2014 חתם בראון בעירוני קריית שמונה לעונה אחת עם אופציה לחמש עונות נוספות. ב-25 באוגוסט 2013 ערך את הופעת הבכורה שלו במועדון, בהפסד 1–3 למכבי חיפה. ב-29 במרץ 2014 כבש את שער הבכורה שלו בקבוצה, בניצחון 4–1 על בני סכנין. בתום העונה, בה סיימה הקבוצה במקום השלישי בליגה, זכה בראון עם הקבוצה בגביע המדינה הראשון בתולדותיה, והשני שלו ברציפות, לאחר שפתח במשחק הגמר בו גברה קבוצתו 0–1 על מכבי נתניה.
בעונת 2014/2015 כבש בראון שער ליגה אחד, בתיקו 1–1 מול מכבי תל אביב. בעונה זו סייע לקבוצה לסיים במקום השני בליגה, ובתחילת עונת 2015/2016 זכה עמה בתואר אלוף האלופים לאחר שניצחה את מכבי תל אביב. בסך הכל שיחק שנתיים וחצי בקריית שמונה, וערך במדיה 74 הופעות ליגה במהלכן כבש שני שערים.
ב-19 בינואר 2016 חתם בראון לארבע וחצי שנים בקבוצת הפועל באר שבע, אשר שילמה עבורו 1.9 מיליון שקלים. חמישה ימים לאחר מכן ערך את הופעת הבכורה שלו במועדון, כשנכנס כמחליף בניצחון 2–1 על בית"ר ירושלים באצטדיון טרנר. ב-22 בפברואר כבש את שער הבכורה שלו, בניצחון 2–0 על בני יהודה. עד תום העונה ערך 12 הופעות בליגה והיה שותף לזכייתה של הפועל באר שבע באליפות.
בעונת 2016/2017 זכה בראון עם הפועל באר שבע בתואר אלוף האלופים לאחר ניצחון על מחזיקת הגביע מכבי חיפה, ובהמשך השתתף במשחקי הקבוצה במוקדמות ליגת האלופות והגיע עמה לשלב הפלייאוף בו הודחה מול סלטיק, וכתוצאה מכך נשרה לשלב הבתים של הליגה האירופית. ב-28 בדצמבר 2016 זכה בראון עם הקבוצה בגביע הטוטו, לאחר ניצחון על עירוני קריית שמונה במשחק הגמר, ובתום העונה זכה עם הקבוצה באליפות שנייה ברציפות.
ב-31 בינואר 2018 עבר בראון בהשאלה לקבוצת מועדון ספורט אשדוד עד תום העונה.
ב-21 באוגוסט 2018 חזר בראון לעירוני קריית שמונה, כאשר חתם על חוזה לשנתיים.
ב-18 בספטמבר 2019 חתם בראון לעונה אחת בהפועל ראשון לציון מהליגה הלאומית.
ב-6 באוגוסט 2020 חתם בראון בהפועל רמת גן.
בינואר 2021 חתם בסקציה נס ציונה. ב-2 באוגוסט 2021 חזר בראון להפועל ראשון לציון.
ב-12 ביוני 2022 חתם במ.ס טירה מליגה א'.
אדם שלין
דבון (מחוז)
דבון (באנגלית: Devon; ידוע גם כדבונשייר) הוא מחוז בדרום-מערב אנגליה, התחום בתעלת בריסטול בצפון ובתעלת למאנש בדרום. מסביב למחוז מצויים המחוזות קורנוול, סאמרסט ודורסט. בירת המחוז היא העיר אקסטר, וערים גדולות נוספות במחוז הן פלימות' וטורביי. אוכלוסיית המחוז מונה כ-1.1 מיליון תושבים.
שם המחוז הוא מן הממלכה הקלטית דומוניה, שהייתה ממוקמת באזור בעידן האבן והתקופה הרומאית. בעקבות הכיבוש האנגלו-סקסי של בריטניה, הפכה דומוניה לחלק מממלכת וסקס במהלך המאות ה-8 וה-9. כחלק מממלכת אנגליה, הפכה דבון למחוז.
למחוז רצועות חוף גם מדרום וגם מצפון. שתי רצועות החוף כוללות הרים וחופים חוליים, ועל כן, מפרציה הרבים של דבון מכילים ערי נופש רבות, כפרי דייג ונמלים. פנים המחוז הוא כפרי ופחות מיושב יחסית לשאר מחוזות אנגליה. כלכלת המחוז מבוססת רבות על תיירות.
מועצת המחוז מורכבת מכ-62 נציגים. המפלגה השמרנית היא הגדולה ביותר, עם כ-38 נציגים. לאחר מכן ישנן המפלגה הליברל-דמוקרטית (תשעה נציגים), מפלגת הלייבור (שבעה נציגים), מפלגת יוקיפ (ארבעה נציגים) וכארבעה עצמאיים. בבחירות הכלליות 2015 ניצחה המפלגה השמרנית ב-11 מתוך 12 מחוזות הבחירה בדבון.
דבון (אנגליה)
דבונשייר
מ' בר-יעקב
קסטרה פראיטוריה
הרשלי מאוסטרופולי
קרב תל-פאחר
הקרב על תל-פאחר
בינה גוירץ
מירב יודילוביץ'
קאופמן קולר
קויפמן קוהלר
מיתולוגיה גרמאנית
מיתולוגיה גרמאנית הוא מושג כולל לכל המיתוסים המקושרים לפגניזם הגרמאני, הכולל בתוכו את המיתולוגיה הנורדית, המיתולוגיה האנגלו-סקסית, וגרסאות אחרות של המיתולוגיה של השבטים הגרמאניים. בסופו של דבר, המיתולוגיה הגרמאנית נבעה מהמיתולוגיה ההודו-אירופית, הידועה גם בכינויה מגרמנית "מיתולוגיה הודו-גרמאנית".
הגרמאנים היו פוליתאיסטים והאמינו במספר רב של אלים, שמשכנם נקבע על–ידיהם במקומות מקודשים כמו חורשות מקודשות, מעיינות, אבנים ועצים. מקדשים פרימיטיביים שבהם פסילי עץ או מתכת התקיימו גם כן, בעיקר בתקופות מאוחרות יותר.
מקורות.
המקורות המוקדמים ביותר על מיתולוגיה גרמאנית מגיעים ממקורות רומיים, אך העניין של הרומים בה ובדת היה מוגבל לכמה הן היו רלוונטית לנרטיב שלהם. המקורות הללו כוללים את "מלחמת גאליה" של יוליוס קיסר, שבו הוא השווה מעט בין המיתולוגיה של הגרמאנים לבין זו של הקלטים. לעומת זאת, בעבודתו "גרמניה", טקיטוס תיאר רבות מנהגים דתיים של הגרמאנים, ולעיתים גם תיאר אלים. כאשר האימפריה הרומית שקעה, נכתב פחות על הגרמאניים. מקורות מתחילת ימי הביניים הכתובים בשפה הלטינית כוללים את "גטיקה" של יורדנס, שכולל בין היתר תיעוד של האלים שהגותים סגדו להם, את "מקור שבט הלומברדים" של פאולוס הדיאקון, המתאר את מיתוס מקור הלומברדים, עם גרמאני ששלט בשטחים באיטליה המודרנית, את "תולדות הכנסייה של השפה האנגלית" של בדה ונרביליס, שהתעניין בהמרה של האנגלים ובמנהגים הקודמים שלהם, ואת "מעשי הבישופים של כנסיית המבורג" של אדם מברמן, שהרחיב מאוד על השוודים של זמנו, שהיו פגאניים.
המקורות החשובים ביותר על המיתולוגיה הגרמאנית הם המקורות הכתובים בנורדית עתיקה, בייחוד האדה הפואטית והאדה הפרוזאית, שנכתבו באיסלנד אחרי שכל העמים הגרמאניים הומרו לנצרות. האדה הפואטית היא לקט מהמאה ה-13 של קטעי שירה מוקדמים יותר שנכתבו כאשר איסלנד עוד לא התנצרה, והאדה הפרוזאית נכתבה במאה ה-13 על ידי ההיסטוריון האיסלנדי סנורי סטורלוסון. הסאגות האיסלנדיות המאוחרות יותר גם כן שופכות מעט אור על המיתולוגיה הנורדית. ישנם גם מקורות מועטים על מיתולוגיה גרמאנית הכתובים בשפת הדיבור המקומית מעבר למקורות הנורדים. מקורות אלה כוללים את לחשי מרזבורג הכתוב בגרמנית עתיקה ואת שירת הניבלונגים הכתובה בגרמנית תיכונה, וכן מספר קטעים ספרותיים אנגלו-סקסוניים, החשוב מביניהם ביאוולף.
חוקרים גם משתמשים בכתובות באבני רונות, ממצאים ארכאולוגיים שונים, ושמות מקומות כמקורות על מיתולוגיה גרמאנית.
יואל מארק
יואל מארק (באנגלית: Yoelle Maarek; נולדה ב-1 ביוני 1962) היא חוקרת בתחום מנועי חיפוש וכריית מידע ברשת, סגנית נשיא בינלאומית למחקר בחברת אמזון, ובעבר סגנית נשיא ב-יאהו! (Yahoo! Labs) ומנהלת מעבדות המחקר של יאהו! בישראל ובהודו.
הייתה המנהלת הראשונה של גוגל ישראל והקימה את מרכז הפיתוח הראשון בחיפה ב-2006. מכהנת כחברה בקורטוריון הטכניון. בשנת 2013 נבחרה לעמית ACM.
ביוגרפיה.
נולדה ב-1 ביוני 1962 בתוניס. כשהייתה בת שנה היגרה משפחתה לצרפת. ב-1986 עברה לישראל כדי להתחיל תואר שלישי בטכניון. בתום לימודיה עברה לארצות הברית, שם עבדה במעבדת המחקר של IBM בניו יורק. בשנת 1993 חזרה לישראל.
אביה ארמנד היה מהנדס אזרחי, ואמה קלייר התנדבה בארגונים ציוניים בצרפת. נשואה לפרנק סמג'ה ולה שלושה ילדים.
השכלה.
בשנת 1985 השלימה תואר במתמטיקה שימושית ובמדעי המחשב במסלול משולב לתואר ראשון ותואר שני בבית הספר להנדסה Ecole Nationale des Ponts et Chaussees שבפריז. במקביל השתתפה בתוכנית ייחודית לתואר שני, בתחום של בינה מלאכותית, באוניברסיטת VI שבפריז.
מאוחר יותר באותה שנה החלה את לימודי הדוקטורט שלה בטכניון בתחום של שפות תיכנות. במהלך לימודי הדוקטורט בילתה שנה כסטודנטית אורחת באוניברסיטת קולומביה שבניו יורק, שם נחשפה לתחום של מנועי חיפוש בהנחייתה של פרופ' גייל קייזר. כששבה לישראל להשלמת הדוקטורט בטכניון, החליטה לשנות את תחום המחקר שלה למנועי חיפוש, בהנחייתו של דניאל ברי.
קריירה.
לאחר סיום הדוקטורט שבה לארצות הברית והחלה לעבוד במרכז המחקר תומאס ג'יי ווטסון של IBM במדינת ניו יורק. במסגרת תפקידה בנתה את מנוע החיפוש הראשון בחברה, הנקרא "גורו".
בשנת 1993 חזרה לישראל, והצטרפה למעבדת המחקר של יבמ בחיפה, שם עסקה בעיקר בתחום החיפוש הארגוני (Enterprise search).