שיטת גרינברג מתייחסת לכאב מכיוון שהוא מושך תשומת לב רבה מצד אנשים ומהווה חלק מהחוויה האנושית . כאב הוא הדרך של הגוף להצביע על כך שהוא לא במיטבו, שהוא פצוע או חולה. לעיתים הוא מהווה סימן אזהרה לכך שישנה פגיעה ברווחתו הכללית של האדם, כמו במקרים של אובדן, כישלון, פרידה ועוד. כאב הוא אלמנט חיוני במערכת ההגנה של הגוף, הוא מזרז תהליכי החלמה ונחוץ לקיום בריא. זהו אחד מהכוחות הכי חזקים שמשפיעים על החיים, ההתנהגות והיכולת ללמוד. השיטה טוענת שלמרות היותו הבט טבעי של החיים, כזה שהגוף יכול במידה רבה להסתדר איתו ולהחלים, לרוב הוא מעורר פחד רב, מאמץ להימנע ממנו וסיבוכים כתוצאה מכך.
החוויה של כאב היא סובייקטיבית, משתנה לפי התפיסה של הפרט, ומושפעת מגורמים נוספים כמו ערכים תרבותיים, ציפיות חברתיות והתנסויות קודמות. הדבר עשוי להתבטא בהתנהגות, למשל: התעלמות, ניסיון להתגבר על כאב, או להאשים וליצור דרמה. נטיות כאלו בדרך כלל מעוצבות ונלמדות מגיל צעיר, לעיתים כדי להסתגל לסיטואציה מסוימת, אך יכולות להפוך לברירת מחדל כל פעם שמופיע כאב כלשהו.
על פי השיטה, תגובות אלו, הנראות כבלתי נפרדות מהכאב, מסיחות את תשומת הלב מהגוף מתוך ניסיון להפחית את עוצמת הכאב והשפעתו. המאמץ להתנגד ולחסום כאב, מתבטא במתח שרירי, כווץ, הפחתת הנשימה, נוקשות והגבלת התנועה. זהו מאבק הנעשה עם מאמץ מיותר ושעשוי, במידה ונמשך לאורך זמן, ליצור עוד כאב ואף להפוך אותו לכרוני. בנוסף הוא יוצר מתח, מחליש ומתיש ויכול להוביל למצבי רוח חוזרים, שינויים בהתנהגות וסבל.
תרגול המתודולוגיה נעשה במטרה ללמד אנשים להשיג שליטה ולהפסיק מה שהם עושים בצורה קבועה כדי להימנע מכאב קיים, להיות עם כל תשומת הלב לגופם ולחוות את הכאב כפי שהוא. במצב זה יש לגוף יותר אנרגיה שהוא יכול למקד ולהשקיע בהתמודדות עם הכאב ותחושות שונות סביבו, וכך יש לו סיכוי טוב יותר להחלים. לטענת השיטה, ניתן ליישם זאת בכל סוג של כאב או חוסר נוחות, ותרגול סדיר וממוקד ייפתח יותר ביטחון ואומץ בהתמודדות עם מצבים כואבים.
שיטת גרינברג הלכה למעשה.
הכלים של השיטה.
הלימוד בשיטת גרינברג נעשה במגוון טכניקות שמטרתן להרחיב את תשומת הלב לגוף וכוללות, בהתאם לסוג הפעילות, טכניקות מגע, תקשורת מילולית, אבחון בכפות רגלים, עבודה דרך כפות רגליים, שאלונים, כתיבה תיאורית, תרגילים ותנועה חופשית. מבחינת השיטה יש חשיבות לכך שהשימוש בטכניקות ייעשה מתוך התייחסות וגישה של הוראה ולמידה והיא מבהירה:
מגע מלמד - המגע נתפס כצורת תקשורת עם הגוף ומטרתו ללמד. המגע מושך את תשומת לב האדם מהעולם הפנימי אל אזור מסוים בגוף ולחוויה הקיימת. השיטה עושה שימוש בארבעה סוגי מגע בסיסיים עם ואריאציות רבות, וכמאתיים טכניקות.
לדבר אל הגוף (talking to the body) - תקשורת מילולית משמשת כדי להבהיר את מה שהאדם חווה, למקד את תשומת לבו ולהשפיע על הגוף. הדגש הוא על הפניית תשומת הלב מהתוכן המילולי אל החוויה המלאה והממשית שהאדם חווה בגוף.
תהליך אישי.
תהליך אישי הוא סדרת פגישות (סשנים) של מתאמן עם מדריך, שמתחיל בהגדרת המטרה של המתאמן והסכמה על התגובה הקבועה שעומדת בדרכו, שאותה ילמד לעצור. זו מובהרת ומתוארת מילולית ומוצגת באופן שממחיש כיצד היא מופיעה כחוויה בגוף ובחיי היומיום. האבחון, על פי הגוף וכפות הרגליים, מספק גם אינפורמציה כללית נוספת לגבי מצב המתאמן.
המדריך מתכנן אסטרטגיה ללימוד השיעורים הרלוונטיים בהתאמה למתאמן. במהלך סשן המדריך עשוי להשתמש בכל אחת מן הטכניקות ולבחור תנוחות שונות לעבודה (שכיבה, ישיבה, עמידה או תנועה) כדי להתמקד על אזור מסוים, איכות ספציפית או כל הבט אחר בחוויה של המתאמן.
בדרך כלל בתחילת תהליך מלמדים את המתאמנים שיעורים בסיסיים של תשומת לב לגוף; אופציות נשימה שונות, הרפיה, שליטה בשרירים, להפסיק מאמץ, יצירת שקט וכו'. כאשר זה מושג, המדריך מלמד את המתאמן להעמיק את תשומת לבו למגוון תחושות פיזיות שמלוות אספקטים של התגובה שתוארה- כמו התנהגות, תנועות, מחשבות וכוונות, רגשות והיסטוריה רלוונטית. תוך כדי, המתאמן לומד יותר ויותר שליטה על הדרך בה הוא מייצר את התגובה בגופו ובתשומת לבו.
בסופו של דבר המטרה היא שהמתאמן יוכל ליצור, מתוך בחירה, תגובה שקודם לכן הייתה בלתי נשלטת, לעצור אותה ולאפשר לעצמו להיות טבעי כפי שהוא.
השיטה מדגישה, כי מכיוון שהתהליך הוא לימודי, התקדמותו ופירותיו תלויים לא רק בכישוריו המקצועיים של המדריך, אלא גם ביכולתו ונכונותו של המתאמן להשתתף בצורה פעילה ולהיות מעורב.
תהליך החלמה - מתודולוגיה ספציפית של השיטה המיושמת במצבים פיזיים חריפים, פציעות וסימפטומים שונים. מטרתה לעודד את יכולתו הטבעית של הגוף להחלים באופן מלא ולשוב לאיתנו, על ידי יצירת התנאים שיאפשרו זאת. השיעורים, כמו להפסיק תגובות אוטומטיות נגד כאב, להסכים להרגיש פחד ולאפשר לגוף לעבוד, מכוונים וממוקדים על המצב הפיזי שהוגדר. התהליך נעשה באינטנסיביות ודחיפות בהתאם לכוח הזמין בגוף המתאמן והמאבק שלו להבריא.
מחקר הבודק את יעילותה של שיטת גרינברג בהפחתת כאבים כרוניים בגב תחתון, הפחתת מוגבלות בתנועה כתוצאה מהכאב ושיפור באיכות החיים הכללית מתקיים במרכז ע"ש סוראסקי בתל אביב.
פעילויות קבוצתיות.
מנחים ומורים מורשים בשיטת גרינברג מלמדים פעילויות קבוצתיות הכוללות תהליכים קבוצתיים, סדנאות, וחוגים בנושאים שונים. בפעילויות, לומדים המשתתפים את הגישה התאורטית של השיטה לנושא הנדון, וכן מתאמנים ומתנסים בעצמם על ידי תרגילים, כתיבה תיאורית, הדגמות ואימון אישי.
הכשרה ועיסוק בשיטה.
הכשרה מקצועית.
הסמכת מדריכים בשיטת גרינברג ללמד תהליכים אישיים, מצריכה השלמת תוכנית לימודים תלת שנתית הכוללת לפחות 990 שעות לימוד אקדמאיות ומעשיות. כדי להמשיך לשנת הלימודים השנייה והשלישית נדרשים הסטודנטים בסוף כל שנה לעבור פגישת סופרויז'ן עם מורה מורשה שעליה יקבלו תעודה המציינת את השלב הלימודי שלהם (מדריך שלב 1 ו-2). בסיום השנה השלישית, על התלמידים להציג את עבודתם עם מתאמנים ולהגיש שתי עבודות גמר כדי להשלים את כל הדרישות לקבלת ההסמכה כפי שנקבע על ידי הוועד האקדמי המפקח של שיטת גרינברג. מדריכים מוסמכים (בעלי דיפלומה) יכולים להצטרף לאיגוד הבינלאומי של מדריכי שיטת גרינברג (IAGMPׂ) ולהשתתף בקורסי המשך מתקדמים למדריכים מוסמכים.
מנחי קבוצות הם מדריכים מוסמכים אשר למדו בתוכנית למנחים. אחרי שהשלימו לימודיהם הם מורשים לפתח וללמד פעילויות בנושאים שונים המעניינים אותם תוך שימוש בקונספט ובעקרונות של השיטה. יש עליהם פיקוח ורישיונם מחודש כל שנה על ידי אבי גרינברג וועדה שעוקבת אחרי התקדמותם. הם עצמאיים בארגון וניהול פעילויותיהם.
המורים המלמדים את המקצוע הם מנחים מורשים שרכשו ניסיון בלימוד קבוצות. הם עוברים תוכנית הכשרה למורים, המעניקה להם רישיון לפתיחת בית ספר להכשרת מדריכים מוסמכים ומעקב אחרי התפתחותם המקצועית. הוועדה להמשך ההתפתחות המקצועית והאישית של השיטה, שבראשה אבי גרינברג, מפקחת על עבודתם ומחדשת את רישיונם. ישנם מספר בתי ספר באירופה שמנוהלים בצורה עצמאית על ידי המורים.
אתיקה.
באתר האינטרנט הרשמי של שיטת גרינברג ובפרסומים נוספים מופיעה ההצהרה הבאה:
" שיטת גרינברג היא מתודולוגיה של תשומת לב המלמדת דרך הרחבת ומיקוד תשומת הלב לגוף. היא אינה מתיימרת לרפא, להיות רפואה אלטרנטיבית, או מסז' טיפולי, או להיחשב בין המקצועות הטיפוליים. היא אינה מיועדת לאנשים הסובלים ממצבים הנחשבים מסכני חיים, ולא לאנשים במצבים או בעלי מחלות חמורות הדורשים טיפול רפואי או פסיכיאטרי. יותר מכך, היא אינה מיועדת להיות תחליף לשום סוג של טיפול נדרש. לשיטה אין בסיס אידאולוגי או מיסטי והיא אינה דורשת סגנון חיים מסוים".
כללי האתיקה וההתנהלות המקצועית של שיטת גרינברג - הקוד האתי מתווה את העקרונות, היישום והערכים הנדרשים מכל הסטודנטים והמדריכים המוסמכים החברים ב-IAGMP. הוא מפרט בנוגע לאספקטים מקצועיים, אופן ההתנהלות בתהליך אישי, הסטנדרטים של סביבת עבודה מקצועית ותפקיד המדריך.
IAGMP.
האיגוד המקצועי הבינלאומי של מדריכי שיטת גרינברג הוא ארגון אוטונומי שיוסד בידי מדריכים מוסמכים שחיפשו מסגרת שתבטיח את איכות עבודתם. החברות בו ניתנת רק למדריכים מוסמכים.
מטרת האיגוד היא להבטיח את הרמה המקצועית, השירות והאתיקה שניתנים על ידי חבריה. מוסכם על חברי האיגוד לקיים את הקוד האתי וההתנהלות המקצועית של שיטת גרינברג, ולהמשיך להתפתח במסגרת דיסציפלינה מקצועית ואישית באופן שוטף. חברי האיגוד עוברים פגישת סופרויז'ן אחת לשנה ומשתתפים בקורסים מתקדמים למדריכים מוסמכים.
ביקורת.
מבקרי השיטה טוענים כי האיגוד של מדריכי השיטה, אותו ייסד אבי גרינברג, מנוהל באופן ריכוזי, ועל הגבול הדק שבין שיטה לבין כת. גרינברג שולל טענה זו, וטוען כי הארגון מקפיד על סטנדרטים מקצועיים, תוך שמירה על בחירה חופשית של המדריכים והזכיינים של השיטה.
פרנקו וספקטור
פרנקו וספקטור סדרת דרמה טלוויזיונית ישראלית העוסקת במשרד עורכי דין ששודרה בשנים 2003–2004 על ידי זכיינית ערוץ 2, קשת.
הפקה ושידור.
הסדרה הייתה ניסיון ליצור גרסה ישראלית לסדרה האמריקאית "הפרקליטים". בכתיבת התסריט השתתפו עורכי דין, כדי לספק לה אמינות.
"פרנקו וספקטור" צולמה בקיץ 2003, ועלתה לשידור ב-6 בנובמבר 2003. הסדרה זכתה למדרוג (רייטינג) ממוצע של כ-9%.
הסדרה הייתה מעומדת לפרס האקדמיה הישראלית לטלוויזיה בקטגוריית "סדרת הדרמה הטובה".
עלילה.