כשדיאנה מודיעה לנוכחים כי הסינדרין אינם כנים בכוונותיהם חוזרים כל מי שהגיעו מהעתיד לזמנם שלהם ושומר הנצח מודיע כי "הכל כפי שהיה". דאטה מאוכזב שאיש לא טרח לבדוק האם אדמירל רייקר צודק בהערכתו כי קו הזמן שובש. כשאדמירל רייקר שב לעתיד המתוקן, לא ברור מה ימצא שם, אך נרמז שהוא ימצא את ה"אימזדי" שלו כשהיא חיה וממתינה לו.
"אימזדי II: משולש".
ב-1998 יצא לאור ספר ההמשך, אימזדי II: משולש (באנגלית: Imzadi II: Triangle). עלילת הספר מתמקדת במשיכה הרומנטית של וורף כלפי טרוי, בעניין המחודש כלפי טרוי מצד ויליאם רייקר ובטינה שחש תומאס רייקר לאחר שהחמיץ את ההזדמנות להיות בן זוגה של טרוי. הספר מציג דמויות חדשות ומספר קווי עלילה, מה שהביא חלק מהמבקרים להסיק כי לא מדובר בספר המשך, אלא בספר נפרד.
גרסאות נוספות.
שני הספרים, "אימזדי" ו"אימזדי II: משולש" יצאו לאור בשנת 2003 במהדורה מאוחדת שנקראה "אימזדי לנצח" (באנגלית: "Imzadi Forever").
גרסה מקוצרת של הספרים יצאה לאור גם כספר מוקלט. ג'ונתן פרייקס, שגילם את דמותו של ויליאם רייקר, הקריא את הספר הראשון, ורוברט או'ריילי שגילם את דמותו של הקלינגון גאורון הקריא את הספר השני.
משמעות המושג "אימזדי".
המילה "אימזדי" התפתחה מאז הוצגה לראשונה בפרק הפיילוט של "מסע בין כוכבים: הדור הבא", "מפגש בפארפוינט". המשמעות המקורית שהוצגה הייתה "אהוב". בהמשך מוסבר כי משמעות המילה בשפה הבטאזוידית הוא "הראשון". הכוונה איננה לשותף הראשון לקיום יחסי מין, אלא לראשון שנגע בך באופן עמוק, הן ברמה הרגשית והן ברמה הנפשית. המושג מייצג קשר נפשי עמוק בין האוהבים, עד כי הם מתמזגים זה אל תוך זה והופכים לאחד ברמה הרגשית, ברמה השכלית ובמטרות החיים המשותפות.
ביקורת.
"אימזדי" קיבל ציון 4/5 באתר גוגל ספרים.
האתר SFReader.com נתן למהדורה המאוחדת "אימזדי לנצח" ציון 7/10.
מבקר מהאתר TrekMovie.com שסקר בשנת 2010 את עבודתו המאוחרת יותר של דייוויד ציין ש"אימזדי" נותר הספר האהוב עליו ביותר מבין ספרי "מסע בין כוכבים".
מכללת רמת-גן
מכללת רמת גן היא מרכז לימודים בו מתקיימים לימודי תואר ראשון ושני מטעם האוניברסיטה הפתוחה, יחד עם לימודים חוץ-אקדמיים (לימודי תעודה) במגוון מקצועות והכשרות. למרות שמה, היא איננה מכללה אקדמית עצמאית. המכללה נוסדה על ידי עמיר גליל.
היסטוריה.
המכללה נוסדה בשנת 1990 בקמפוס שהיה של תיכון אורט ר"ג. המכללה הוקמה על ידי עמיר גליל כחלק ממיזם לאפשר לצעירים אשר לא עמדו בתנאי הסף של האוניברסיטאות לקבל השכלה אקדמאית. בראשיתה המכללה הציעה לתלמידה אך ורק לימודי ערב על מנת לאפשר לתלמידים לעבוד תוך כדי הלימודים. כיום במוסד ניתן ללמוד לתואר ראשון ושני של האוניברסיטה הפתוחה, בתנאיה, דהיינו בשכר לימוד דומה לזה הנהוג באוניברסיטאות, וללא דרישה לתנאים מקדימים כגון ציוני סף בבחינות הבגרות או ציון פסיכומטרי. בנוסף, מוצעים גם לימודים חוץ-אקדמיים (לימודי תעודה) במגוון מקצועות והכשרות, מטעם המכללה.
סביבה (פסיכולוגיה)
סביבה היא מכלול הגורמים שאינם תורשתיים המשפיעים על התפתחות האדם, אישיותו וכישוריו. הסביבה מתייחסת לכל החוויות וההתנסויות של האדם. היא כוללת את כל הגירויים החיצוניים שהאדם יכול לקלוט במערכת החישה שלו, מרחבי החיים שלו (האקלים, הטופוגרפיה, ועוד), האנשים השונים שאיתם הוא בא במגע, מאפייני התרבות והחברה שבה הוא חי ועוד.
זהו תחום מחקרי בין תחומי המתקיים במספר דיסציפלינות מדעיות במקביל, כמו למשל: גאוגרפיה חברתית, גאוגרפיה עירונית, אדריכלות קוגניטיבית, עיצוב פנים, פסיכולוגיה סביבתית, פסיכולוגיה אישיותית.
קליטת ועיבוד של גירויים מהסביבה.
מערכת החישה של האדם מאפשרת לו לראות ולשמוע דברים שנמצאים בסביבה שלו, גם כאשר הם מרוחקים ממנו.
מבחינה ביולוגית קולטני החישה קולטים באופן מתמיד את אנרגיות הגירוי התואמות שלהם ומספקים מידע רב אודות הסביבה.
הקשב גורם לשפעול כללי המכוון לקליטת גירויים חושיים חדשים ומאפשר ברירה של חלקי הקלט הרלוונטיים מתוך שלל הגירויים המתחרים בסביבה.
תהליכי העיבוד מלמטה-למעלה ומלמעלה-למטה, מאפשרים לאדם להשקיע את משאבי הקשב שלו בצורה המיטבית עבור הנסיבות הנוכחיות, מתוך הישענות על ניסיון העבר.
הקליטה היא השלב הראשון בתהליך התפיסה. עם זאת, אין ביכולתו של האדם לעבד את הכמויות העצומות של המידע המגיע מהחושים באופן מתמיד, ולכן הוא חייב לייצר הכללות או סטריאוטיפים, כדי להוריד את עוצמת הגירויים הנקלטים על ידי החושים.
במסגרת תהליך קידוד המידע בזיכרון לטווח ארוך, הזיכרון החושי מאפשר די זמן לעיבוד המידע החושי הראשוני שנקלט. דבר זה מאפשר למערכת הקוגניטיבית לבחור אלו פרטים מתוכו יש להעביר לעיבודים נוספים, למערכות הזיכרון המתקדמות יותר, לתהליכי קבלת החלטות ולמנגנוני תכנון התגובה.
בשלב זה הקשב מאפשר להפעיל ריכוז או מאמץ מנטליים הנדרשים להתמקדות במטלה מסוימת בעקבות המידע שנקלט.
השפעת הניסיון עם הסביבה.
האדם נוטל חלק במה שמתרחש בסביבתו ועוסק בעצמים ובאישים שמסביב לו.
הניסיון שהאדם צובר במפגשים עם הסביבה משפיע על מערכת העצבים באופן שיכול לשנות את התפיסה, החשיבה וההתנהגות שלו. שינויים אלו מתאפשרים הודות לפלסטיות של מערכת העצבים.
למעשה, היכולת ליצור שינויים פיזיים במבנה של מערכת העצבים היא הבסיס של תהליכי הלמידה והזיכרון. למשל, חשיפה חוזרת ומתמשכת לגירוי מסוים מובילה להביטואציה. ההביטואציה היא אחד מצורות הביטוי ההתנהגותי של למידה לא הקשרית, כך שהפחתת עוצמת התגובה שמעורר הגירוי מעידה על למידתו.
משום שגמישות המוח תלויה בהתנסויות בחיים, סביבות שונות ופעילויות שונות משאירות את רישומן על המוח.
הסכמות הן אחד מהמנגנונים המאפשרים לאדם להתמודד מול היצף מידע של גירויים מהסביבה. הסכמות מספקות מסגרת התייחסות, המאפשרת לאדם לארגן ולעבד את המידע הרב המתקבל מהסביבה באופן יעיל על סמך ניסיון העבר. עם זאת, הסכמה מראה עמידות מפני נתונים הסותרים אותה ונוטה לעודד התנהגות שתוביל לאימות של נכונותה. כתוצאה מכך היא עלולה לגרום למצבים של נטאי מחשבתי או נבואות שמגשימות את עצמן.
הסכמה מתגבשת ומתייצבת ככל שההתנסויות, התפיסות והתנהגויות שגרמו להיווצרותה חוזרות ונשנות. בהתאם לכך, לכל אדם יש מערכת סכמות שונה, הנבנית על החוויות וההתנסויות הייחודיות לו מול הסביבה שבה הוא חי.
השפעת הסביבה מול גורמים פנימיים.
כאמור, להתנסות עם הסביבה יכולה להיות השפעה על ההתנהגות והחשיבה של האדם.
עם זאת, קיימים הבדלים בין אישיים ביחס שבין האדם לסביבה. הבדלים אלו הם בעלי אופי דו כיווני - הם באים לידי ביטוי הן באופן שבו סביבות שונות יוצרות הבדלים בין אנשים, והן באופן שבו אנשים שונים תופסים סביבה מסוימת ומגיבים אליה. אנשים שונים יכולים לתפוס את אותה הסביבה באופן שונה, והם יכולים להגיב בצורה שונה גם כאשר אין הבדלים בין התפיסות שלהם.
בשנים הראשונות לחיים, השפעתה של הסביבה על האדם חזקה במיוחד. למשל, סביבה דלה שאין ביכולתה לספק את הגירויים הנדרשים לילדים, עלולה לגרום לעיכוב התפתחותי. סכנה זו קיימת גם בקרב ילדים בריאים ונורמליים מכל בחינה אחרת.
אך בעוד שלסביבה שבה נמצא הפעוט בגיל הינקות יש השפעה רבה על ההתפתחות העתידית שלו במישורים רבים, גם למאפיינים האישיים של כל פעוט ישנה השפעה על האופן שבו הוא מגיב לסביבה. לדוגמה, אחד הגורמים אשר משפיעים על האופן שבו כל פעוט מגיב להוריו הוא המזג שלו.
בנוסף, האופן שבו תרבות מסוימת מעצבת או מנצלת כישורים חשיבתיים עשוי להשפיע על ארגונם של כישורים אלה במוח. לדוגמה: מנגנון הקריאה יהיה שונה אצל אנשים שגדלו בתרבויות שפתחו כתב אלפביתי (המבוסס על התאמה צלילית) בהשוואה לאנשים שגדלו בתרבויות שפתחו כתב לוגוגרמי חזותי (כמו ביפן).
תורשה מול סביבה.
לגדילה יש חוקיות אשר תלויה במטען גנטי ובתנאי סביבה, שיוצרים יחסי גומלין מורכבים בין תורשה, סביבה והתפתחות האדם. כתוצאה מכך, הסביבה בה האדם נמצא יכולה להשתנות מרגע לרגע וממצב למצב, אך לכל מקום הוא מגיע מהסביבה הקודמת בה שהה אשר בה הוא התעצב בהתאם לפוטנציאל העיצוב הפנוטיפי שלו.
אחד הגורמים להבדלים בין אישיים באינטראקציה שבין האדם לסביבה הוא התורשה. זאת משום שישנם הבדלים במבנה הגנטי של אנשים שונים. התורשתיות היא השונות הנצפית, הפנוטיפית, בין פרטים הנגרמת מהבדלים גנטיים. עם זאת, בעוד שהמפה הגנטית שלנו היא התשתית לייחודיות, המפה ההיסטורית משלימה אותה.
אומנם רצף ה-DNA של אדם מסוים אינו ניתן לשינוי על ידי הסביבה, אך בעוד שהמכלול הגנטי של האדם (הקרוי "גֵנוֹטִיפּ") הוא קבוע, האופן שהוא בא לידי ביטוי ("פֵנוֹטִיפּ") יכול להיות מושפע מהסביבה.
כלומר, המימוש הפנוטיפי של הגנוטיפ הוא בעל גמישות שיכולה להשתנות בהתאם לסביבה.
גמישות פנוטיפית היא תופעה ביולוגית נפוצה בה הגנוטיפ של תכונה מסוימת מבטא פנוטיפים שונים תחת תנאים סביבתיים שונים.
כמו כן, לגדילה ולהתפתחות התקינה דרושה קביעות מינימלית של תנאי סביבה. באופן דומה, התפתחות של תאי העצב במוח האדם מושפעת הן מהתורשה והן מהסביבה.
סביבה חברתית.
סביבתו של האדם מורכבת לא במעט מאנשים אחרים.
בהתאם לכך, קיימים יחסים הדדיים בין האדם לסביבה החברתית שלו, כך שבדומה לסביבות אחרות הוא יכול להיות מושפע ממנה ולהשפיע עליה בהתאם לנסיבות. למשל, אווירה קבוצתית מושפעת מתהליכים וקשרים בין-אישיים הנוצרים במסגרת של קבוצה חברתית.
התהליכים בהם האדם מנסה להבין את זולתו ולגבש רושם מדויק על אנשים אחרים מכונים תפיסה חברתית.
השפעת הסביבה החברתית על האדם.