סיבוכי דלקת גרון חיידקית.
סיבוכי דלקת גרון חיידקית מתחלקים לסיבוכים מקומיים (מורסה מסביב לשקד, דלקת של מכסה הגרון), ולסיבוכים של כלל הגוף או סיבוכים מערכתיים, כגון קדחת השיגרון (Rheumatic Fever) שהיא סוג של דלקת מפרקים, ודלקת פקעיות הכליה (גלומרולונפריטיס) שהן מחלות אוטואימיוניות הנובעות מיצור נוגדנים כנגד החיידק המופעלים כנגד רקמות שונות בגוף.
למרות השכיחות הרבה מאוד של דלקת גרון חיידקית בקהילה, שכיחות סיבוכים אלו נמוכה כיום, מסיבות שלא כולן ברורות (כיוון שרק חלק מהאנשים עם דלקת גרון חיידקית מטופלים באנטיביוטיקה, לא ניתן לייחס את הירידה בשכיחות דלקת מפרקים ראומטית לטיפול האנטיביוטי לבדו, אלא קיימים כנראה עוד גורמים)
חיידקי "Streptococcus pyogenes" המפרישים רעלן יכולים לגרום לשנית. זו מחלה המופיעה בעיקר בילדים ומתבטאת בחום גבוה, דלקת גרון ופריחה עדינה מפושטת על הגוף.
אבחנה.
משטח גרון.
בדיקה זו נועדה לזהות את מגוון החיידקים שעלולים לגרום לדלקת גרון ובראשם חיידקי הסוג "Streptococcus". קיימים שני סוגי בדיקה, בשניהם נלקחת בעזרת מטוש דגימה משני השקדים ומהלוע האחורי:
סרולוגיה.
ניתן לבדוק בבדיקת דם האם חל שינוי בנוגדנים לחיידקי ה-"Streptococcus" (ASLO antibodies). בדלקת גרון חיידקית חלה עליה ברמת נוגדנים אלו. כאשר קיים חיידק בגרון שלא הוא הגורם לדלקת, לא תהיה עלייה דומה.
הבדיקה אינה עוזרת בניהול המחלה בשלב החריף שלה, ולכן מתבצעת במקרים נדירים של סיבוכים.
טיפול.
טיפול בתסמיני המחלה.
נוגדי כאבים כגון פרצטמול או איבופרופן, כדורי מציצה (למשל סטרפסילס או ריקולה) המכילים חומר מאלחש.
טיפול אנטיביוטי.
לאנטיביוטיקה אין כל ערך בטיפול דלקת גרון נגיפית. כאשר ישנו חשד גבוה לדלקת לוע חיידקית או כאשר מדובר בזיהום חיידקי מוכח, ישנה התוויה לטיפול אנטיביוטי. תרופת הבחירה הנה פניצילין V (רפאפן). אם קיימת רגישות לפניצילין נהוג לטפל באריתרומיצין. בישראל נהוג לטפל ברוקסיתרומיצין או אזיתרומיצין, על אף שאלו לא הוכחו כמונעים דלקת מפרקים ראומטית, הם קרובי משפחה של אריתרומיצין, עם מיעוט תופעות לואי. משך הטיפול המומלץ עשרה ימים.
מטרות הטיפול האנטיביוטי: דלקת הגרון החיידקית חולפת ברוב המקרים גם ללא טיפול אנטיביוטי, עם זאת קיימת התוויה לטפל בכל דלקת גרון סטרפטוקוקלית כדי למנוע סיבוכים כדוגמת קדחת השיגרון. טיפול אנטיביוטי לא הוכח כמונע דלקת פקעיות הכליה שלאחר זיהום סטרפטוקוקלי.
לדלקות גרון סטרפטוקוקליות עלולים להיות סיבוכים זיהומיים ולא זיהומיים. הסיבוכים הזיהומיים כוללים בעיקר היווצרות של אבצסים בחלל הלוע. מצב כזה דורש אשפוז או ביקור אצל רופא לניקוז האבצס.
כריתת השקדים.
כריתת השקדים מקובלת רק במקרים של דלקות גרון חוזרות ותכופות. הגישה כיום הנה שמרנית מבעבר - ולרוב מנסים להימנע מניתוח זה.
במקרים של כאבים עזים, טיפול בסטרואידים דרך הפה (כגון פרדניזון) יכול להפחית במהירות את הכאב, גם במקרים של דלקת גרון חיידקית. טיפול זה אינו מקובל בדרך כלל.
נשאות של חיידקי "Streptococcus".
נשאות של חיידקי "Streptococcus" אינה מהווה סיכון לדלקות גרון חוזרות או לסיבוכים כגון קדחת השיגרון או דלקת פקעיות הכליה. נשאים עלולים להדביק אנשים הנמצאים במגע צמוד. נשאות עלולה לגרום לאבחנה מוטעית במקרה של דלקת גרון נגיפית.
דלקות גרון חוזרות.
בחולים הסובלים מדלקות גרון חוזרות יש לנסות ולזהות את מחולל הדלקת. אם מדובר בחיידקי "Streptococcus" יש לתת טיפול אנטיביוטי ומספר שבועות לאחר סיום הטיפול לחזור על משטח הגרון ולוודא העלמות החיידק. במקרה של חזרת החיידק לאחר הטיפול ייתכנו מספר אפשרויות:
אם אין הצלחה תרופתית במניעת דלקות הגרון או שמדובר בזיהומים נגיפיים חוזרים - נהוג לשקול ניתוח לכריתת השקדים.
ראול ולנברג
ראול ולנברג (בשוודית: Raoul Wallenberg, ; 4 באוגוסט 1912 – 17 ביולי 1947 (משוער)) היה איש עסקים שפעל כדיפלומט שוודי בהונגריה בתקופת מלחמת העולם השנייה, ותוך שימוש במעמדו הדיפלומטי הביא להצלתם של עשרות אלפי יהודים הונגרים מהשמדה בידי גרמניה הנאצית ועוזריה במהלך השואה. בין היתר הנפיק וחילק אלפי דרכוני חסות שוודיים ליהודי בודפשט, הקים רשת של בתי מחסה בחסות הכתר השוודי כמקלט בטוח ליהודים, הפעיל לחצים שונים על בכירים נאצים והונגרים לעצירת משלוחי יהודים לאושוויץ, ואף התעמת עם אנשי אס אס ובלם בגופו גירוש של יהודים.
עם שחרור הונגריה הוא נעצר על ידי הסובייטים, ומאז נעלמו עקבותיו. ב-1957 טענו הסובייטים כי מת בכלא מהתקף לב.
סיפורו ומורשתו של ולנברג מצוינים ברחבי העולם, והוא מן האישים הבולטים והמוכרים ביותר שהוכתרו בתואר חסיד אומות העולם.
מותו של ולנברג הוכר באופן רשמי על ידי ממשלת שוודיה, 71 שנים לאחר מותו.
ראשית דרכו.
ראול ולנברג נולד ב-4 באוגוסט 1912 בלידינייה, סטוקהולם למשפחה שוודית מיוחסת של דיפלומטים, בנקאים ואנשי עסקים. משפחת ולנברג שלטה לאורך המאה ה-20 בחלק ניכר מהתעשייה השוודית ומחזיקה בעשור השני של המאה ה-21 בחברות אריקסון, סקאניה, סאאב, אלקטרולוקס, אסטרהזניקה ועוד.
אמו, מריה "מאי" סופיה וישינג, הייתה בעלת שורשים יהודיים חלקיים (אבי סבה היה יהודי), ואביו, ראול אוסקר ולנברג, היה קצין בחיל הים השוודי. אביו מת שלושה חודשים לפני לידת ראול (ב-4 במאי), ולכן את דמות האב בחייו מילא סבו מצד אביו, גוסטב ולנברג, שהיה דיפלומט, הומניסט ואיש העולם הגדול, וביקש לחנך את נכדו ברוח זו. כשש שנים לאחר מות ראול ולנברג האב, נישאה האם לפרדריק פון דרדל, ונולדו להם נינה פון דרדל (לאחר מכן, "") וגאי פון דרדל, אחותו ואחיו למחצה של ראול.
לאחר שירות חובה בצבא שוודיה, נסע ולנברג בשנת 1931 לארצות הברית לצורך לימודי אדריכלות באוניברסיטת מישיגן, שם למד גם רוסית. ב-1935 סיים את לימודיו בהצטיינות ושב לשוודיה. בעזרת סבו החל לעבוד בחברה לשיווק חומרי בניין, שפעלה בקייפטאון שבדרום אפריקה. לאחר שישה חודשים הועבר ביוזמת סבו לארץ ישראל, שם עבד בסניף של בנק הולנד בחיפה, בפינת רחוב הבנקים ושדרות המגינים. בתקופה זו הכיר מקרוב פליטים יהודים מגרמניה הנאצית ועמד על מצבם הקשה של היהודים שם.
ב-1936 חזר ולנברג מחיפה לשוודיה, ובעזרת קשרים משפחתיים התקבל לעבודה ב"חברה האירופאית לסחר", שהייתה בבעלות קולומן לאואר, יהודי שוודי אמיד ממוצא הונגרי. החברה עסקה בסחר בינלאומי של מוצרי מזון בין שוודיה למדינות אירופה השונות. בתפקידו נשלח מדי פעם לנסיעות עסקיות במדינות אירופה שתחת שליטת גרמניה הנאצית, אליהן היה מנוע מעבידו היהודי מלהיכנס, ובין היתר נחשף ליחס המשפיל של הנאצים כלפי היהודים. מתוקף תפקידו למד היטב את רזי מנגנון הבירוקרטיה הנאצי, ורכש ניסיון במשא ומתן עם אנשיו. ולנברג התגלה כאיש עסקים ברוך כישרונות, ובתוך שנים אחדות הפך לשותף בחברה.
בזמן מלחמת העולם השנייה הייתה שוודיה מדינה נייטרלית, מוקפת במדינות שהיו תחת כיבוש נאצי. לאחר האנשלוס וכישלון ועידת אוויאן הגבילה שוודיה כניסת יהודים לתחומה, ובמיוחד יהודים שדרכונם הוחתם באות J. בין השנים 1942–1943 חל מפנה ביחסה של שוודיה לפליטים יהודים. עד אז קיבלה פליטים יהודים רק מנורווגיה השכנה, אך לאחר מכן קלטה כל יהודי שיכול היה לקשור עצמו לאזרחי המדינה בקשר משפחתי או אחר. ככל שנודע יותר בשוודיה על השואה והשמדת יהודי אירופה, כך נפתחו יותר שעריה לפליטים יהודים. ולנברג המשיך לפעול בתקופה זו כאיש עסקים שנע בחופשיות בין מדינות אירופה השונות. נסיעותיו כללו גם ביקורים אחדים בהונגריה.
פעילותו בהונגריה.
רקע.
בשנותיה הראשונות של המלחמה הייתה הונגריה בעלת ברית של גרמניה הנאצית. מצב יהודי הונגריה, אף שסבלו מאנטישמיות קשה, היה עדיין טוב יותר ממצב היהודים במדינות שהיו תחת שלטון גרמני ישיר. עם התעוררות הנהגת יהדות הונגריה למתרחש ברחבי אירופה, הוקמה "ועדת העזרה וההצלה" שנועדה להוציא יהודים מהונגריה ולהציל נפשות ככל שניתן. עם התקדמות המלחמה התערערה הברית בין הונגריה לגרמניה, וב-19 במרץ 1944 החל כיבוש הונגריה על ידי הנאצים. התפתחות זו העמידה את 700,000 יהודי הונגריה בסכנה מוחשית ומיידית, שכן בתוך שבועות אחדים החל ריכוזם של היהודים ושילוחם לעבר אושוויץ. במקביל, החלו להיוודע בעולם פרטים על גורלם של יהודי אירופה וממדי ההשמדה.
הנציגות הדיפלומטית של שוודיה הנייטרלית בבודפשט עסקה נמרצות בהנפקת תעודות מעבר לצורכי הגירה לשוודיה, שלמשך תקופת מה העניקו למחזיקים בהן חסינות מסוימת מן ההתנכלויות והשילוחים. על פעילות זו ניצח הדיפלומט הצעיר פר אנגר, שהוכר לימים כחסיד אומות העולם. אולם יכולתו של אנגר הייתה מוגבלת, ומאות אחדות של אשרות שהנפיק היו טיפה בים אל מול המוני היהודים ששולחו או שיועדו להישלח להשמדה. הנציגות פנתה בדרישה דחופה למשרד החוץ השוודי להגדלת מצבת כוח האדם בנציגות לטיפול בהנפקת התעודות ליהודים. הקריאה נפלה על אוזניים קשובות בסטוקהולם, וממשלת שוודיה אף פנתה בדרישה לממשלת הונגריה לעשות ככל יכולתה לבלימת משלוחי היהודים, דרישה שהצליחה לעצור לתקופת מה את הגירושים.