הקבוצה כוללת בתוכה חמישה תאגידים העוסקים במתן הלוואות, ליווי פיננסי ומנטורינג. היא הוקמה ב-1990 בשם "האגודה הישראלית להלוואות ללא ריבית" (IFLA), על ידי פרופסור אליעזר דוד יפה ובניהולה של יונה כהן.
משנת 2017, תחת המנכ"ל שגיא בלשה והיו"ר אופיר עוזרי, החלה להתגבש קבוצת עוגן בתהליך הדרגתי, במסגרתו יסדה "עוגן-הקרן להלוואות ללא ריבית" שתי חברות בנות, את עוגן-הקרן להלוואות חברתיות (2018) ואת ספארק איי.אל (2019) ומיזגה לתוכה שני ארגונים, את "עוגן לבית" (2017) ואת "קרן שמש" (2019). ב-2021 הקימה עוגן-הקרן להלוואות חברתיות חברת בת בשם "עוגן- אג"ח חברתיות 1".
בכוונת הקבוצה להפוך בעתיד לבנק החברתי הראשון בישראל.
הלוואות.
קבוצת עוגן מספקת ארבעה סוגי הלוואות:
היסטוריה.
קבוצת עוגן נוסדה והתפתחה על בסיס האגודה הישראלית להלוואות ללא ריבית (IFLA), אשר הוקמה על ידי פרופסור אליעזר יפה בשנת 1990. העמותה נוסדה כדי לסייע לעולים החדשים שהגיעו לארץ עם גל העלייה הגדול בשנות התשעים, בעיקר מברית המועצות ומאתיופיה. במימון תורמים, בעיקר מארצות הברית.
לאחר ביקור במרכז קליטה החליט יפה להקים גוף שיתמוך בביסוס העולים החדשים בארץ. לדברי יפה: .
באמצעות מאמר שפרופסור יפה פרסם בעיתון ג'רוזלם פוסט גויסו תורמים ראשונים מארצות הברית ובריטניה. בשנת 1990 נרשמה העמותה בישראל והחלה לפעול מירושלים, שם נמצא מרכזה מיום הקמתה. זמן קצר לאחר הקמתה, החלה האגודה להעניק אשראי לציבורים שחווים אתגרים כלכליים בכל הארץ ולא רק לעולים חדשים.
מאז הקמת העמותה פרופסור יפה עמד בראשה כיו"ר ובהמשך כנשיא בהתנדבות.
לצידו עמדה עד שנת 2013 המנכ"לית יונה כהן. בשנת 2000 פרופסור אליעזר דוד יפה פרש לגמלאות מהאוניברסיטה העברית והעמיק את פעילותו באגודה להלוואות ללא ריבית. פרופ' יפה שימש כיו"ר האגודה עד שנת 2011, אז הפך לנשיאה עד יום מותו בשנת 2017. החליף אותו בתפקיד היו"ר אדוארד כהן, אשר שימש בתפקיד עד 2015. בשנת 2015 נבחר עו"ד אופיר עוזרי לתפקיד יו"ר. בשנים 2013–2016 שימש ג'ו רוזן כמנכ"ל האגודה.
במשך עשרות שנים העמותה גייסה כספים מתורמים ברחבי העולם ונתנה הלוואות לקבוצות אוכלוסייה שמתמודדות עם אתגרים כלכליים. נכון ל 2019, כ-65,000 משקי בית ועסקים זעירים וקטנים קיבלו הלוואות.
ב-1 בספטמבר 2016 מנכ"ל הקבוצה ג'ו רוזן יצא לגמלאות ולתפקיד נכנס שגיא בלשה. שגיא. עם היכנסו לתפקיד, נבחנו מודלים למינוף ההון העצמי, הוחלט להקים בנק חברתי ולהיכנס גם לפעילויות ליווי פיננסי שעד אז לא נכללה בפעילות הארגון.
חברו לעוגן שני ארגונים בעלי אידאולוגיה דומה, "אחים לבית" ו"קרן שמש" ויחד עם הקמת שתי חברות בנות, עוגן – הקרן להלוואות חברתיות וספארק איי.אל (ש 50% ממניותיה מוחזקות על ידי הסוכנות היהודית), הפכה עוגן בשנים אלו לקבוצה פיננסית חברתית.
בשנת 2018 האגודה הישראלית להלוואות ללא ריבית (IFLA) שינתה את שמה ל "עוגן- הקרן להלוואות ללא ריבית".
בשנת 2020 נוסד תחת קרן שמש מיזם "מנט-אור" יחד עם מספר שותפים למתן מנטורינג למנכ"לי מלכ"רים. עוד נוסדה ב 2020 "עוגן למשפחה" לליווי משקי בית להתנהלות כלכלית טובה יותר וטיפול ביחידים ומשפחות בחובות. בשנת 2021 נוספה לקבוצה "עוגן- איגרות חוב חברתיות 1" שהיא חברת בת של עוגן- הקרן להלוואות חברתיות.
במהלך משבר הקורונה סיפקה הקרן אשראי וליווי פיננסי ומנטורינג לאלפי משקי בית, עסקים ועמותות שנקלעו למשבר, זאת באמצעות "עוגן לבית" ו-"קרן שמש" וכן "עוגן למשפחה" ו"מנט-אור", אשר נוסדו במהלך המשבר.
מקורות מימון.
עד שנת 2019 הגיעו כל מקורותיה של עוגן מתרומות בלבד. הסכום הראשוני שגויס ב 1990 עמד על עשרים אלף דולר. את הסכום הזה גייס אליעזר יפה מזוג תורמים מניו יורק שהחליטו, לרגל יום הנישואים הארבעים, להעניק לארבעה ישראלים העוסקים בצרכי ציבור, אשר אליעזר יפה היה אחד מהם.
החל מ 2020, החלה עוגן לגוון את מקורות ההון שלה. ב 2020 החלה לגייס פיקדונות אימפקט והחל מ 2021 גייסה עוגן קווי אשראי מבנקים והשיקה את איגרות החוב החברתיות הראשונות שלה.
החל משנת 2020, עת פתיחתה של עוגן – הקרן להלוואות חברתיות, החלה עוגן להעניק גם הלוואות לעסקים ולמלכ"רים בריבית נמוכה.
מבנה הארגון.
בקבוצה ישנם שמונה ארגונים הפועלים בשני תחומים, תחום האשראי החברתי ותחום הליווי והמנטורינג:
מייסד.
פרופסור אליעזר דוד יפה, שהיה עולה חדש מקליבלנד ארצות הברית, פרופסור לעבודה סוציאלית ומראשוני המורים בבית הספר לעבודה סוציאלית של האוניברסיטה העברית בירושלים, ייסד את האגודה הישראלית להלוואות ללא ריבית. העמותה נוסדה כדי לסייע לעולים החדשים שהגיעו לארץ בשנות השמונים והתשעים, בעיקר מאתיופיה ומברית המועצות, אך מספר שנים לאחר היווסדה החלה לשרת את כלל הציבור בישראל.
בספטמבר 2011, סיים אליעזר את תפקידו כיו"ר האגודה לאחר עשרים ואחת שנה והתמנה לנשיאה. יפה היה פעיל מוביל של האגודה עד פטירתו ב-2017.
מלון אכדיה
ספריית אוניברסיטת קיימברידג'
ספריית אוניברסיטת קיימברידג' (באנגלית: Cambridge University Library, בתוך האוניברסיטה נקראת UL) היא הספרייה האקדמית המרכזית והגדולה ביותר באוניברסיטת קיימברידג' ואחת משש ספריות ההפקדה של הממלכה המאוחדת. אל הספרייה מסונפות מנהלית למעלה משלושים ספריות מחלקתיות ופקולטתיות. בספריה מעל 9 מיליון כותרים, כולל מפות ודפי תווים. הספרייה נוסדה במאה ה-15 ועברה למעונה הנוכחי ממערב לנהר קאם ומרכז העיר קיימברידג' ב-1934.
היסטוריה.
הספרייה נוסדה בעשור השני של המאה ה-15 על מנת לאחסן את אוסף הספרים של האוניברסיטה, ששכן עד אז בתיבות. בסוף המאה ה-15 כלל האוסף למעלה מ-600 ספרים, אך פירוק המנזרים באנגליה בימי הנרי השמיני פגע בה קשות, כמו ברבות מהספריות הממלכה. מאמצי שיקום הספרייה יצאו לפועל ב-1574, בתמיכת הארכיבישוף מקנטרברי, ובסוף המאה ה-16 מנה אוספה למעלה מאלף ספרים.
ב-1632 יזם ג'ורג' וילרס, הדוכס הראשון מבקינגהם את אוסף הספרים בערבית ובשנת 1647 החל אוסף הספרים בעברית. ב-1664 ירשה הספרייה את אוספו העשיר של ריצ'רד הולדדוורת' שכללה 10,095 ספרים מודפסים, מהם כ-200 עותקי אינקונבולה; ו-186 כתבי יד, בהם כתב יד של ג'פרי צ'וסר וכתבי היד הנחשבים כמוקדמים ביותר בשפה הוולשית, מן המאה ה-9.
ב-1710 נכללה הספרייה בין תשע ספריות הפקדת חובה, שצוינו בחוק זכויות היוצרים הראשון. ב-1715 תרם ג'ורג' הראשון, מלך בריטניה לספריה את אוסף הספרייה המלכותית של בישוף קתדרלת אילי, שמנתה 30,000 ספרים ו-1,790 כתבי יד. בין השנים 1867–1886 כיהן כספרן הראשי של קיימברידג' הנרי ברדשו , שקידם אותה מבחינה מקצועית, אקדמית ומחקרית. בפרט אחראי בדרשו לקידום האוסף העברי, לאחר שגייס את החוקר היהודי שלמה שילר-סינשי לערוך קטלוג מקיף של האוסף. ממשיכיו פרנסיס ג'נקינסון (Francis Jenkinson, ספרן ראשי בשנים 1889 - 1923) ואלווין פאבר סקולפילד (Alwyn Faber Scholfield, 1923 - 1949) המשיכו במגמה להפיכת הספרייה למרכז מידע אקדמי ומחקרי מוביל, תיעוד מקיף ושיטתי של הקטלוג. כן פעלו לכינוס ומחקר של מאות אלפי פריטי אוסף מהגניזה הקהירית, יחד עם שלמה זלמן שכטר וצ'ארלס טיילור. ב-1933 רכשה הספרייה עותק של תנ"ך גוטנברג. באותה עת, ובסיוע קרן רוקפלר הועברה הספרייה לבניין חדש בצידו המערבי של נהר קאם. ב-1972 הוקמה הרחבה נוספת לבניין. ב-2010 נוסדה Cambridge Digital Library כמאגר דיגיטציה של אוספי הספרייה ומנגנוני גישה וחיפוש מידע.
מאיר אוסטרליץ
הרב מאיר אוסטרליץ (בהונגרית: Austerlitz Mayer; אייזנשטאדט, 1832 – פרשוב, 28 בנובמבר 1913) היה רב הונגרי, רבה של אפרייש (פרשוב), אז בתחומי הונגריה.
ביוגרפיה.
מאיר אוסטרליץ נולד באייזנשטאדט (אז עיר בתחומי ממלכת הונגריה בשם קישמרטון), שם היה אביו וילמוש אוסטרליץ, נשיא מועצת הרבנים ומילא תפקיד מוביל במלאכת השיקום של הקהילה היהודית. תחילה רכש מאיר את ידיעותיו בתחומי הדת מאביו ומגיל 13 למד בישיבה המפורסמת במיקולוב (Nikolsburg). אחר כך היה תלמידו של משה פרלס בעיר בוניהאד, אחר כך תלמיד בעיר שארבוגארד של הרב אבלס (Abbeles), לאחר מכן של הרב אברהם שמואל בנימין סופר בברטיסלאבה וכן היה תלמידו של הרב עזריאל הילדסהיימר בעיר הולדתו אייזנשטאדט. הוא נסע מאייזנשטאדט לפראג, שם הפך לתלמידו של שלמה יהודה לייב רפפורט, השתתף בהרצאות של קאמפף ושל וסלי במהלך לימודיו באוניברסיטה ובשנת 1857 קיבל את הדוקטור לפילוסופיה בגיסן. את תעודת הסמיכה לרבנות קיבל משלושה רבנים: מהילדסהיימר באייזנשטאדט, מרפופורט בפראג ומהרב אריה לייב ליפשיץ מהעיר אבאויסאנטו. בשנת 1858 נשא לאישה את בתו של הרב יחזקאל משה פישמן ממישקולץ ועבד כעוזר רב לצד חותנו במשך שנתיים.
בשנת 1860 הוא נקרא לתפקיד הרב על ידי קהילות פרשוב, מושון ואבון, אך אוסטרליץ נענה להזמנת קהילת פרשוב ופעל שם 53 שנים עד מותו בשנת 1913. בהנהגתו התפתחה הקהילה לקהילת מודל עם מוסדותיה התרבותיים והפילנתרופיים ובית הספר המצוין. אוסטרליץ זכה לתהילה לאומית בזכות הידע התלמודי הרב שלו, סגנון העברית הקלאסי שלו ופעילותו הספרותית.
ג'סטין גסטון
ג'סטין מייקל גסטון (באנגלית: Justin Michael Gaston; נולד ב-12 באוגוסט 1988) הוא זמר, כותב שירים, דוגמן ושחקן אמריקאי, שהתמודד בעונה השישית של "Nashville Star". הוא סיים במקום העשירי מתוך 12 מתמודדים. כמו כן, גילם את דמותו של בן רוג'רס ב"ימי חיינו" (2014).
הוא הופיע על שער המגזין של "Têtu" בשנת 2013, והשתתף בעשרות סרטים ותוכניות טלוויזיה במהלך הקריירה שלו.
קריירה.