דומבג'האז (בהונגרית: Dombegyház) הוא כפר בנפת מזקובאצ'האזה שבמחוז בקש בדרום מזרח הונגריה. עד לשואה הייתה בו קהילה יהודית.
כמו יישובים רבים באירופה גם מספר התושבים בדומבג'האז נמצא בירידה. כך, בשנת 1990 חיו בכפר 2,541 תושבים ובשנת 2021 רק 1,858 תושבים.
האזור מיושב כבר מהמאה ה-16 והוא מוזכר לראשונה בכתבים משנת 1522.
יהודי דומבג'האז.
יהודים חיו בדומבג'האז במאה ה-19 ובשנת 1944 נרצחו יהודים מהעיר בשואת יהודי הונגריה.
המשבר בגבול טורקיה–יוון (2020)
המשבר בגבול טורקיה–יוון החל ב-28 בפברואר 2020 כאשר ממשלת טורקיה הודיעה כי בתגובה למותם של 33 חיילים טורקים באידליב, היא פותחת באופן חד צדדי את גבולותיה ליוון כדי לאפשר לפליטים ומהגרים המחפשים מקלט במדינות האיחוד האירופי.
במקביל, עשרות אלפי מהגרים הגיעו לגבול יוון-טורקיה לאורך נהר אברוס. המהגרים הגיעו לגבול דרך אוטובוסים ומוניות. ממשלת טורקיה סיפקה להם תחמושת. מכונית משוריינת טורקית ניסתה לפרוץ את גדר הגבול ללא הצלחה. כוחות המשטרה היוונית, בסיוע האזרחים, הצליחו עם מטפים, תאורה, רמקולים וכן בתיקון הגדר כדי למנוע את הפלישה הפרועה. ראש ממשלת יוון קיריאקוס מיצוטאקיס סגר את הגבול עקב השתלטות מגפת הקורונה.
מהלך האירועים.
פברואר.
בתגובה למותם של עשרות החיילים הטורקים בתקיפת הכוחות הסוריים והרוסים באזור אידליב, הודיעה טורקיה כי היא פותחת באופן חד צדדי את גבולותיה לאירופה לפליטים ומהגרים, והורתה לכוחות הביטחון הממוקמים על הגבול עם יוון לעשות זאת ולא לחסום את מעברם. תוך שעות ספורות החלו להגיע קבוצות גדולות של מהגרים לגבול היבשתי בין יוון לטורקיה, כאשר טורקיה הכריזה רשמית על מעבר של 80,000 ולאחר מכן 200,000 מהגרים ליוון.
ממשלת יוון עצרה מיד את פעולות המהגרים, על מנת להבטיח מניעת כניסה בלתי מבוקרת של אנשים לשטח יוון.
בבוקר יום שבת, 29 בפברואר, אמר נשיא טורקיה רג'פ טאיפ ארדואן כי גבולות טורקיה עם אירופה פתוחים וציין: "לא נסגור את השערים לפליטים. כ-18,000 פליטים כבר עברו והיום המספר יעמוד על בין 25,000 ל-30,000 ולא נסגור את שערינו, כי האיחוד האירופי חייב לעמוד בהתחייבויותיו".
אלפי אנשים הצטופפו באזור העיירה היוונית קסטנייס הממוקמת על הגבול, שביקשו לעבור לצד היווני של הגבול, בעוד יחידות המשטרה ההלנית מגיעות מאזורים שונים ביוון כדי לחזק את כוח ההרתעה היווני. שר ההגנה האזרחית, מיכאיס כריסוהוידיס, במהלך ביקורו בעיירה על הגבול הצהיר: "אלפי אנשים אומללים מוערמים בגבולותינו. הם לא הגיעו לכאן בכוחות עצמם. הם מגורשים, נדחים ומשמשים את המדינה השכנה, טורקיה. אנחנו רוצים לשלוח מסר לכל כיוון שלא ניתן לאף אחד לעבור ללא מסמכי נסיעה חוקיים. ליוון יש גבולות, לאירופה יש גבולות".
מרץ.
ראש ממשלת יוון, קיריאקוס מיצוטאקיס, העניק ראיון לרשת האמריקנית CNN ולעיתונאי ריצ'רד קווסט. בהתייחסו למשבר היווני-טורקי, הוא אמר: "מה שאנחנו מתמודדים כרגע הוא לא בעצם בעיית ההגירה או הפליטים. זה ניסיון מודע של טורקיה להשתמש במהגרים ופליטים כמשכונים גאופוליטיים כדי לקדם את האינטרסים שלה. האנשים שמנסים לחצות ליוון לא מגיעים מסוריה, הם לא באים מאידליב. הם חיו בטורקיה תקופה ארוכה, רובם דוברים טורקית שוטפת. הם זוכים לתמיכה מלאה של הממשלה הטורקית, שכן היא מספקת להם את האמצעים להעביר אותם לגבול, ושל כמובן שיוון עושה את מה שלכל מדינה ריבונית יש את הזכות לעשות: להגן על גבולותיה מכל כניסה בלתי חוקית. זה מה שאנחנו עושים וזה מה שנמשיך לעשות".
באותו יום, באזור הים של לסבוס, אירעה תקרית בין סירה של משמר החופים היווני והטורקי, כאשר הטורקים ניסו להתנגש ביוונים. בהצהרותיו על התקרית, ציין שר הספינות של יוון, ג'יאניס פלקיוטקיס, כי הגברים והנשים של משמר החופים פועלים בהתאם לחוק הבינלאומי, תוך הדגשת נחישותה של יוון להגן ולשמור על גבולותיה הימיים.
שר הפנים הטורקי, סולימאן סוילו, הפציר בהצהרות בפליטים ובמהגרים ללכת ליוון דרך נהר אברוס, ואמר: "זו רק ההתחלה. במקומות מסוימים (באוברוס) מפלס הגשם ירד ל-40 עד 45 ס"מ. מה זה אומר? ברגל אפשר לעבור בקלות. למיצוטקיס אין את היכולת להחזיק אותם בגבול. תראה מה קורה אחר כך. זה לא רק מה שקרה עד כה, אלא גם מה שיקרה אחר כך".
בשעות הבוקר, אך גם בשבת אחר הצהריים, נורו באזור כדורי אש וכימיקלים משני הצדדים. לפי מידע וסרטונים ששודרו בתקשורת היוונית, רכב משוריין טורקי ניסה להרוס חלק מהגדר בקסטאניס ללא הצלחה.
תגובות בינלאומיות.
האיחוד האירופי.
נשיאת הנציבות האירופית, אורסולה פון דר ליין, נשיא המועצה האירופית, שארל מישל, ונשיא הפרלמנט האירופי, דייוויד ססולי, הגיעו לאזור אברוס ב-3 במרץ, ותמכו באופן מלא ביוון ובמאמציה לעצור ניסיונות כניסה בלתי חוקית משטח טורקיה.
אורסולה פון דר ליין, בהצהרה, הצהירה כי "הדאגות היווניות הן הדאגות שלנו, הגבולות היווניים הם גבולות אירופה. אנו מצהירים על הסולידריות האירופית שלנו עם יוון. אנו סומכים על ממשלת יוון ומהסיבה הנוספת שלמרות שיש לך פרויקט חשוב מאוד, אנו מברכים על העובדה שהם פועלים בהתאם לחוק האירופי".
ארצות הברית.
גורם במחלקת המדינה של ארצות הברית אמר: "ארצות הברית מכירה בזכותה של יוון לאכוף את חוקיה בגבולותיה. אנו קוראים לשני הצדדים לגלות איפוק לנוכת המצב המתפתח בגבול יוון–טורקיה".
גרמניה.
ממשלת גרמניה נמנעה מלגנות את פתיחת הגבול הטורקי, תוך התמקדות בתמיכה בהסכם ההגירה של האיחוד האירופי–טורקיה. בשיחה עם עיתונאים אמרה קנצלרית גרמניה אנגלה מרקל כי היא מבינה שאנקרה מצפה לתמיכה נוספת מאירופה כדי להתמודד עם משבר הפליטים, אך ציינה כי הנשיא הטורקי "לא צריך להשתמש בפליטים כדי להביע את מורת רוחנו".
סרהי שפטלה
סרהי אולכסנדרוביץ' שפטלה (באוקראינית: Сергій Олександрович Шаптала; נולד ב-5 בפברואר 1973) הוא ראש המטה הכללי של צבא אוקראינה מאז 28 ביולי 2021.
ביוגרפיה.
נולד בכפר קונסטנטינובקה שבמחוז משנה סמילה במחוז צ'רקאסי.
שפטלה משמש בתפקידי פיקוד בכירים בצבא אוקראינה מראשית העשור השני של המאה ה-21.
ב-2015 הוענק לו אות גיבור אוקראינה עם 'מסדר כוכב הזהב' על אומץ לבו בהגנה על שלמותה הטריטוריאלית של אוקראינה. ב-2016 נפתחה ברוסיה חקירה פלילית נגדו ונגד אישים נוספים בצבא אוקראינה, בגין "הפגזה ארטילרית ממוקדת של נשק כבד על תשתית אזרחית בדונבאס".
ב-2017 הצטרף למטכ"ל האוקראיני ושירת בכמה תפקידים עד בחירתו ביולי 2021 לתפקיד ראש המטה הכללי, התפקיד השני בחשיבותו למפקד הכוחות המזוינים של אוקראינה.
ולרי זלוז'ני
ולרי פדורוביץ' זלוז'ני (באוקראינית: Валерій Федорович Залужний; נולד ב-8 ביולי 1973) הוא המפקד העליון של הכוחות המזוינים של אוקראינה מאז 27 ביולי 2021 וחבר המועצה לביטחון לאומי והגנה של אוקראינה.
לפני תפקידו הנוכחי שירת במגוון רחב של תפקידי פיקוד בכירים בצבא אוקראינה.
בשנת 2022 נכלל ברשימת טיים 100.
רוסלן חומצ'ק
רוסלן בוריסוביץ' חומצ'ק (באוקראינית: Русла́н Бори́сович Хомча́к; נולד ב-5 ביוני 1967) הוא איש צבא אוקראיני המשמש כסגן ראשון למזכיר המועצה לביטחון לאומי והגנה של אוקראינה.
עד למינויו לתפקידו הנוכחי היה חומצ'ק המפקד העליון של הכוחות המזוינים של אוקראינה. הוא כיהן כרמטכ"ל צבא אוקראינה מאז 21 במאי 2019, וב-28 במרץ 2020, בעקבות צו של הנשיא ולדימיר זלנסקי שפיצל את תפקיד הרמטכ"ל ויצר תפקיד-על של מפקד הכוחות המזוינים, מונה חומצ'ק לתפקיד מפקד הכוחות המזוינים והעביר את תפקיד ראש המטה הכללי לסרהי קורניצ'וק.
ב-27 ביולי 2021 התמנה חומצ'ק לסגן המזכיר הראשון של המועצה לביטחון לאומי ולהגנה של אוקראינה ותחתיו מונה ולרי זלוז'ני למפקד העליון של הכוחות המזוינים של אוקראינה.
סרהי קורניצ'וק
סרהי פטרוביץ' קורניצ'וק (באוקראינית: Портрет КОРНІЙЧУК Сергій Петрович.jpg; נולד ב-12 בספטמבר 1965) הוא איש צבא אוקראיני, לשעבר ראש המטה הכללי של צבא אוקראינה.
כיהן כראש המטה הכללי של צבא אוקראינה מאז פיצול התפקיד מתפקיד מפקד הכוחות המזוינים של אוקראינה ב-28 במרץ 2020 ועד 28 ביולי 2021. החליף אותו בתפקידו זה, סרהי שפטלה.
ולודימיר זלנסקי
בית הנערה (הוד השרון)
בית הנערה הוא שמו של מתחם בהוד השרון שהוקם בשנות ה-40 כדי לשמש מוסד חינוכי. השטח בו הוקם המוסד נרכש על ידי עיריית תל אביב-יפו לאחר שבעלי האדמות, שרכשו את המקום בשנות ה-20 והפעילו במקום חווה חקלאית, פשטו את הרגל. הפעילות החינוכית במקום נמשכה עד 2003 ומאז קיימת מחלוקת בין עיריית תל אביב ועיריית הוד השרון בנוגע לאופי הבנייה במקום.
חוות נורמן שיפר.
הבעלים הראשונים של האדמות עליהן נבנה "בית הנערה" היה נורמן (נחום) שיפר (Schiffer) שהיה פעיל ציוני מויניפג שבקנדה. ב-1923, כשהוא בתפקיד סגן נשיא קק"ל בויניפג, היה שיפר שותף להתארגנות של ארגונים ציונים בקנדה שמטרתה הייתה חיזוק ההתיישבות היהודית בארץ ישראל.
ב-1927 עלה ארצה עם אשתו ושבעת ילדיהם יחד עם שותפו יעקב הלפרין ובסיועו של יהושע חנקין רכש כ-1,000 דונם מאדמות כפר אבו כישכ על שפת נחל הירקון. מטרתו של שיפר הייתה לטעת באדמותיו פרדס אולם תוכניותיו התעכבו לאחר שאשתו חלתה ב-1929 דבר שאילץ אותו לחזור לקנדה שם נפטרה ב-1930. לאחר פטירתה חזר ארצה להמשך פיתוח אדמותיו ואף ניסה לגייס משקיעים נוספים מקנדה לרכישת אדמות נוספות.