כיום היא חברת צוות בפרויקט מחקר בתחום האינטרנט באוניברסיטה זו. מחקריה מתמקדים בפערים הנוצרים בחברה כתוצאה מהשימוש במידע המועבר דרך טכנולוגיות תקשורת שונות.
הרגיטאי פרסמה 44 מאמרים ו-19 פרקים בספרים, וערכה ארבעה ספרים.
מחקר על הפער הדיגיטלי.
הרגיטאי חוקרת בין השאר את השכבות השונות הקיימות בחברה מבחינת מאגר הידע של האנשים בהן. בניגוד למחקרים רבים הבודקים את הפער הדיגיטלי בהקשר של קיום או אי קיום של גישה לאינטרנט, מחקרה של הרגיטאי נועד לבחון את שאלת המיומנות הדיגיטלית - היכולת למצוא מידע ברשת ביעילות ומהירות רבה.
המחקר נעשה דרך תצפיות על אנשים בגילאי 18–81 ובהם התבקשו לענות על שאלות בנושאים הבאים בעזרת האינטרנט: אירועי תרבות מקומית, מוזיקה און ליין, אתרי השוואה בין מצעי פוליטיקאים, טופסי מיסים ממשלתיים, ואמנות ילדים.
ממצאי המחקר מעלים שונות גדולה בין הנבדקים בזמן שנדרש להם להשלמת המשימה. צעירים הצליחו יותר ממבוגרים, ואלו שטרם סיימו קולג' נמצאו בעלי התוצאות הטובות ביותר (רובם צעירים וחשופים לטכנולוגיות רוב חייהם), ומלבדם בעלי השכלה גבוהה הצליחו יותר ממשוללי השכלה גבוהה. ניסיון קודם עם הטכנולוגיה ולאורך יותר שנים תרם לתוצאות, אך בקרב אלו שמשתמשים בה, לא ניכר הבדל מבחינת זמן השימוש ליום.
על פי הרגיטאי, המחקר מלמד כי מי שכיום מיומן פחות, עם הזמן יכול להשתפר ולצבור ידע רב בטכנולוגיה החדשה, אך יש סיכוי רב כי אנשים שלא יסתדרו עם הטכנולוגיה בהתחלה, יירתעו ממנה ויפסיקו להשתמש בה ובכך הפער בינם לאנשים המיומנים ברשת, ילך ויגדל. בנוסף נטען כי מדינות, ממשלות, עיריות ובתי ספר, צריכים להנהיג מדיניות ברורה ויעדים מוגדרים על מנת לגשר על הפער הדיגיטלי בין האוכלוסיות השונות בחברה ובכך להקטין את פערי הידע: אין זה מספיק להעניק את הכלים הטכנולוגיים, אלא נדרשים גם הסברים והנחיות כיצד להשתמש בהם.
בינינו
בינינו הוא ארגון חרדי הפועל להסרטת שיעורי יהדות והנגשתם לציבור באינטרנט. באתר גם עשרות עלוני פרשת שבוע. השימוש באתר הוא ללא תשלום.
מאגר השיעורים.
במאגר ישנם שיעורים של כשמונה מאות רבנים משבעים מוסדות וארגונים. השיעורים הם בשפות עברית, אנגלית, יידיש, צרפתית, רוסית, פורטוגזית וספרדית.
האתר החל בשיעורים ב"מסכת אבות" והורחב בהמשך. מדי יום מצולמים לאתר מאות שיעורים בידי מתנדבים, בישראל ובעולם.
מתוך המאגר של הארגון הועלו לאתר כ-10,000 שיעורים בתצורת VOD.
באתר מפתוח של השיעורים לפי קטגוריות, כגון: תנ"ך, משנה, תלמוד בבלי, מוסר, חסידות, פרשת השבוע והלכה. כן קיים בו מנגנון חיפוש של מילים מתוך כותרות השיעורים, אינדקס לשיעורי פרשת השבוע לפי סדר הפרשיות וכן שיעורים על הדף היומי בעברית ובאנגלית.
במסגרת שיתוף פעולה עם חברת אל על, הועלו עשרות סרטים של הארגון לצפייה בטיסות טרנס-אטלנטיות שבהן מותקנת במטוס אפשרות לבחירת סרטים.
מאגר העלונים.
החל משנת 2012 מועלים לאתר עשרות עלוני פרשת שבוע כקובצי PDF אשר ניתנים לצפייה ולהורדה. העלונים ממופתחים באמצעות תגיות נושאים, לפי חתכים של פרשיות השבוע ומועדי ישראל, וכן לחיפוש לפי שם העלון ושנת הוצאתו.
לדוגמה:
מדור נוסף הוא "שו"ת עם הגר"י סילמן" המאפשר שליחת שאלה המופנית אל הרב יהודה סילמן. התשובה נשלחת לשואל ובהסכמתו מפורסמת באתר במדור השו"ת.
פעילות הארגון היא לזכרו של איש העסקים שרגא פייבל קנול אשר מימן את הארגון מיום היווסדו.
JAVA ONE
קרב פשנדל
קרב פשנדל (באנגלית: Battle of Passchendaele), נקרא לעיתים גם קרב איפר השלישי (Third Battle of Ypres) בבריטניה, קרב פלנדריה השלישי בגרמניה (Dritte Flandernschlacht) או הקרב השני על פלנדריה בצרפת (Troisième Bataille des Flandres), היה אחד מהקרבות המרכזיים בחזית המערבית במלחמת העולם הראשונה שנערך בין ה-31 ביולי 1917 ועד ל-6 בנובמבר 1917. הקרב התרחש באזור רכס ההרים והכפר פשנדל, הנמצאים ליד העיר איפר במערב פלנדריה, בלגיה בין מדינות ההסכמה (בהובלת בריטניה) לבין גרמניה ממדינות המרכז.
בתום ארבעה חודשי לחימה עזים, הצליחו מדינות ההסכמה להתקדם כעשרה קילומטרים בלבד לתוך קווי הגרמנים, וזאת במחיר של למעלה מחצי מיליון פצועים, שבויים או הרוגים לשני הצדדים. בשל כך נחשב קרב פשנדל לאחד הקרבות הנוראיים ביותר במלחמת העולם הראשונה, שמסמלים את מלחמת החפירות שאפיינה את החזית המערבית.
רקע.
למיקומה האסטרטגי של איפר בין גרמניה לצפון צרפת נודעה משמעות רבה בעת המלחמה. הגרמנים, שפעלו לפי תוכנית שליפן וניסו לפרוץ לצרפת מצפונה, כבשו בסערה את פלנדריה והגיעו לסביבות איפר. הם התבססו בגבעות שמצפון, ממזרח ומדרום לעיר, וכיתרו את "מבלט איפר" - שטח בצורת חצי סהר ובמרכזו איפר. השטח הוחזק בידי מדינות ההסכמה, ובלט מזרחה לתוך השטח שהוחזק בידי הגרמנים. הבריטים, שהתערבו במלחמה עקב הפרת הגרמנים את הנייטרליות של בלגיה, יחד עם הצרפתים ולוחמים ממדינות ההסכמה האחרות, ניסו להדוף את הגרמנים מזרחה, אך קרב רדף קרב ללא תוצאות משמעותיות מלבד אבדות רבות לשני הצדדים. במהלך שנות המלחמה הפכה איפר לסמל חשוב בעיני העם הבלגי, בהיותה אחת הערים הבלגיות המעטות שלא נכבשו על ידי הגרמנים.
הקרב הראשון.
בקרב איפר הראשון ניסו הגרמנים, לאחר שכבר כבשו כ-95% משטחה של בלגיה, להשלים את המלאכה בגזרת מערב פלנדריה, שבמרכזה העיר איפר, ולהגיע לנמל קאלה בצפון מזרח צרפת. הקרב החל למעשה בכניסתה של פלוגה גרמנית קטנה לעיר, ב-3 באוקטובר 1914. הבריטים פרצו אל העיר ב-14 באוקטובר, והגרמנים נסוגו מיד לעבר הגבעות. הבריטים לא הסתפקו בסילוק הגרמנים מהעיר ופתחו תוך מספר ימים במתקפה כללית על הפלוגות שכיתרו את העיר. מטרת הקרבות נבעה, ככל הנראה, משאיפתם של הבריטים להגן על נמלי התעלה האנגלית ועל קווי ההספקה שלהם. איפר הייתה המכשול העיקרי האחרון בפני הגרמנים בדרכם אל בולון ואל קאלה היושבות לחוף התעלה. הצרפתים שאפו למנוע מהגרמנים לאגף את צבאות ההסכמה מצפון, איגוף שנחשד כמטרתם של הגרמנים בעקבות המפלות בקרב על האן ובקרב הראשון על המארן. ההתנגדות העיקשת של חיל המשלוח הבריטי, כוחות צרפתיים ושרידי הצבא הבלגי הנסוג בפיקודו של המלך הבלגי אלברט הראשון, הביאה ליצירתה של מובלעת סביב איפר, שהפכה לזירה של סדרת מערכות בשנים הבאות. הקרבות החלו ב-19 באוקטובר 1914 ונמשכו עד 22 בנובמבר באותה שנה. מדינות ההסכמה איבדו בקרבות בין 180,000 ל-215,000 לוחמים, שנהרגו, נפצעו או נעדרו. לגרמנים נמנו כ-20,000 הרוגים, 84,000 פצועים ו-31,000 נעדרים.
הקרב השני.
קרב איפר השני היה למעשה סדרה של ארבעה קרבות, שהתנהלו בצפון המבלט: קרב רכס חראפנסטאפל (Gravenstafel) שהתחולל ב-22 וב-23 באפריל 1915, קרב סנט ז'וליין (St. Julien) שהחל ב-24 באפריל ונמשך עד 4 במאי 1915, קרב רכס פרזנברג (Frezenberg) שהחל ב-8 במאי עד 13 במאי 1915, וקרב רכס בלווארדה (Bellewaarde) שהתחולל ב-24 וב-25 במאי 1915. גם בקרב זה נשא חיל המשלוח הבריטי, שכלל גם דיוויזיה הודית ודיוויזיה קנדית, בעיקר הנטל. בקרבות אלו נהרגו, נפצעו או נשבו כ-70,000 לוחמי מדינות ההסכמה, וכ-35,000 גרמנים. תוצאות הקרבות צמצמו את מבלט איפר וקרבו את קו הכיתור של הגרמנים לעיר גופה.
בקרב איפר השני הופעל בהצלחה, לראשונה בהיסטוריה, נשק כימי כנשק להשמדה המונית. ב-22 באפריל 1915 הפציצו הגרמנים את כוחות ההסכמה שחנו ליד איפר בגז כלור, וקטלו כ-6,000 חיילים צרפתים וצפון אפריקנים. רבים יותר התעוורו כתוצאה מהמתקפה. גם הלהביור הופיע לראשונה בקרבות איפר, ביולי 1915.
פעולות קטנות התרחשו במזרח העיר איפר בשנת 1916, חלקן היו יוזמות גרמניות להסיח את בעלות הברית מההכנות למתקפה בוורדן ומאוחר יותר ניסיונות להסיט את המשאבים של בעלות הברית מהקרב על הסום. פעולות אחרות החלו על ידי הבריטים להשבת שטחים או לפינוי הגרמנים מהעמדות המשקיפות על עמדותיהם. בינואר 1917 החזיקה הארמייה השנייה (הגנרל הרברט פלומר) עם הקורפוסים אנזא"ק ה-2, ה-9, ה-10 וה-8 את החזית המערבית בפלנדריה מלוונטי לבוזינגה, עם אחת עשרה דיוויזיות ועוד שתיים בעתודה. במהלך הפעולות האלו היו לארמייה השנייה 20,000 נפגעים. בחודש מאי החלו להגיע תגבורות לפלנדריה מדרום; מטה הקורפוס ה-2 ו-17 דיוויזיות הגיעו בסוף החודש.
בינואר 1916 החל פלומר לתכנן מתקפה נגד רכס מסין, ליל ויער חותולסט. הגנרל הנרי רולינסון נצטווה גם הוא לתכנן מתקפה על מבלט איפר ב-4 בפברואר; התכנון נמשך אך קרב ורדן וקרב הסום תפסו את שארית השנה. בנובמבר 1916 נפגשו דאגלס הייג, המפקד הצרפתי ז'וזף ז'ופר ושאר בעלות הברית בשאנטילי. המפקדים הסכימו על אסטרטגיה של התקפות סימולטניות בכל החזיתות; המערבית, המזרחית והאיטלקית. ישיבה בלונדון של האדמירליות והמטכ"ל דחקה בביצוע מבצע פלנדריה בשנת 1917 וז'ופר השיב ב-8 בדצמבר, והסכים למערכה בפלנדריה לאחר מתקפת האביב. התוכנית לשנה של מתקפות התשה בחזית המערבית, כשהמאמץ העיקרי שנעשה בקיץ על ידי BEF, נפסק על ידי המפקד הצרפתי החדש רוברט ניבל לטובת החזרה ל אסטרטגיה של קרב מכריע.
האסטרטגיה של בעלות הברית.