אברהם יהושע השיל (מז'יבוז', השני)
רבי אברהם יהושע העשיל (ה'תרנ"ב - ד' בניסן ה'תש"ג) היה אדמו"ר חסידי במז'יבוז', השישי בשושלת אפטא-זינקוב.
ביוגרפיה.
נולד בגליציה בשנת ה'תרנ"ב לרבי ישראל שלום יוסף השיל ולבת שבע טריינא, בתו של רבי יעקב שמשון מחודורוב אב"ד בוהופולי. לאחר פטירת אביו בכ"ט באב ה'תרע"א, הוכתר לכהן כממלא מקומו עוד קודם נישואיו. באדר ה'תרע"ב נישא למרים בת דודו רבי יצחק מאיר השיל. בשנת ה'תרפ"ה נמלט רבי אברהם יהושע מפני הרוסים לטרנופול, בעמקי גליציה, לשם העביר את חצרו.
נרצח בשואה יחד עם אמו, אשתו, בתו - ברכה דינה וחסידיו בד' בניסן ה'תש"ג, לאחר ששטחי פולין הסובייטיים נכבשו על ידי גרמניה הנאצית. מקובל כי בעת הלקחם לבור המוות דיבר לפני חסידיו דברי נחמה על כך שהם זוכים להיות קרבן לכפר על עם ישראל ואל להם לחשוב מחשבת פיגול כדי לא לפסול הקרבן ואז שר את הניגון "אל תירא עבדי יעקב".עדות על כך מניצול מגיא ההריגה שניצל כיוון שהיה ילד קטין והתחבא בין המתים וסיפר את המעשה לאחיו רבי יצחק מאיר השיל.
אברהם יהושע השיל (מז'יבוז')
רבי אברהם יהושע השיל (ה'תקצ"ב - י"ט בתשרי ה'תרמ"א). היה אדמו"ר חסידי במז'יבוז', הרביעי בשושלת אפטא זינקוב.
ביוגרפיה.
נולד בשנת ה'תקצ"ב לרבי משולם זוסיא השיל, האדמו"ר השלישי מאפטא-ז'ינקוב, ולסימה בתו רבי ישראל (חתן רבי משה צבי מסאווראן). לאחר נישואיו בו' באדר ה'תר"ט ללאה רחל בתו של רבי שלום יוסף פרידמן האדמו"ר מסדיגורה התגורר בסדיגורה בסמיכות לחותנו עד לפטירתו בי"א באלול ה'תרי"א. לאחר פטירת חותנו החל לנהוג באדמו"רות בז'ינקוב עיר אבותיו. לאחר פטירת אביו בג' באלול ה'תרכ"ד מונה למלא את מקומו במז'יבוז' שבאוקראינה.
רבי אברהם יהושע נפטר בקאמינקא בי"ט בתשרי התרמ"א ובה נטמן, בנו רבי ישראל שלום יוסף מילא את מקומו באדמו"רות.
אברהם יהושע השיל (קופיטשניץ)
רבי אברהם יהושע השיל (ד' באייר תרמ"ח, 1888 - ט"ז בתמוז תשכ"ז, 1967) היה האדמו"ר השני של חסידות קופיטשניץ.
תולדותיו.
נולד בהוסיאטין לרבי יצחק מאיר השיל אבי חסידות קופיטשניץ, ולגיטל בתו של רבי מרדכי שרגא פרידמן, אבי חסידות הוסיאטין.
באלול תרס"ט נישא לשרה ברכה בת דודו רבי משה מרדכי השיל, האדמו"ר ממז'יבוז'-וורשה. לאחר נישואיו התגורר תקופה קצרה בוורשה, שם התוודע לאדמו"רי פולין. לאחר מכן חזר לקופיטשניץ. עם פרוץ מלחמת העולם הראשונה ברח עם אביו ומשפחתו לווינה, שם סייע במלאכת הארגון והסיוע להמוני הפליטים. לאחר פטירת אביו בשנת תרצ"ו מונה לממלא מקומו באדמו"רות. לאחר האנשלוס עזב את וינה ונסע לארצות הברית בה הקים בשנת תרצ"ט את חצרו. בהתחלה התגורר באיסט סייד בה הקים את בית מדרשו "בית אברהם", ובשנת תשכ"ה עבר לבורו פארק. התאלמן בשנת תשי"ד.
היה מראשי אגודת ישראל, ובעיקר התמקד בפעילות למען החינוך העצמאי. כמו כן עזר רבות בגיוס כספים ותרומות לרב יוסף שלמה כהנמן לייסודה של ישיבת פוניבז' בבני ברק. עם ביקורו הראשון בארץ ישראל לאחר השואה, הקים את מוסד "בית אברהם" בפתח תקווה לבנות יתומות פליטי השואה, ובהמשך למדו שם בנות מהעליות השונות.
נפטר בשנת תשכ"ז והובא לקבורה בבית הקברות העתיק בטבריה.
אברהם יהושע השיל טברסקי (צ'ודנוב)
רבי אברהם יהושע השיל טברסקי (מצ'ודנוב) (י' בטבת ה'תר"ך - י"ח בתמוז ה'תרע"ד) נינו של רבי אהרן טברסקי, האדמו"ר השלישי מצ'רנוביל. היה אדמו"ר בלויעב ובצ'ודנוב.
תולדותיו.
נולד בליטא בי' בטבת ה'תר"ך לרבי מרדכי טברסקי מלויעב וללאה בתו של רבי שמואל אשכנזי. נישא ליוכבד בתו של רבי יעקב שפירא מדלוטין (נכד רבי פנחס מקוריץ). מונה על ידי אביו עוד בחייו לאדמו"ר, בתחילה בצ'ודנוב שבפלך זיטומיר שם שימש כמגיד ואדמו"ר. בשנת תרס"ח כשנה לאחר פטירת אביו, עבר למאזיר שבבלארוס ופתח שם את חצרו ואלפים מחסידי צ'רנוביל הסתופפו בצילו.
פטירתו וקברו.
בשנת תרע"ד חלה ונסע לעיירת המרפא אוטבוצק שם נפטר בי"ח בתמוז תרע"ד, ונטמן בעיירה הסמוכה קורטשוב הסמוכה כשאוהל הוקם על קברו.
במשך שנים רבות לא נודע מקום קברו עד שבשנת תשע"ז אותר ושוקם הקבר על ידי חסידי טשרנוביל, ואף נערך מסע של האדמו"ר מטשרנוביל עם חסידים רבים לרגל חנוכת הציון.
במשך שנים רבות לא נודע מקום קברו עד שבשנת תשע"ז אותר ושוקם הקבר על ידי חסידי טשרנוביל בסיועו של הרב נפתלי צבי הלפרין רב הקהילה בירושלים, ואף נערך בחודש תמוז תשע"ז מסע של נכדו האדמו"ר מטשערנאביל עם חסידים רבים לרגל חנוכת הציון.
אברהם יעקב פרידמן (בויאן)
רבי אברהם יעקב פרידמן (כ"ד בניסן תרמ"ד, 19 באפריל 1884 - ב' באלול תש"ב, 15 באוגוסט 1942) היה האדמו"ר מבויאן בלמברג (לבוב). בנו של האדמו"ר הראשון מבויאן, רבי יצחק פרידמן.
ביוגרפיה.
נולד בסדיגורה למלכה בת רבי יוחנן טברסקי מרחמסטריווקא ולרבי יצחק, נכדו של רבי ישראל מרוז'ין. בשנת תרנ"ה נישא לחנה בתו של רבי מרדכי טברסקי מלויעב.
בזמן מלחמת העולם הראשונה נמלט יחד עם אביו ואחיו לווינה. לאחר פטירת אביו בשנת תרע"ז (1917), עבר מווינה ללבוב, מעריה המרכזיות של גליציה, שרבים מתושביה נמנו על חסידי בית רוז'ין. על קורותיו לא ידוע הרבה. בשנת תרצ"ג ביקר בארץ ישראל להזמנת חסיד שלו שחנך את ביתו בתל אביב. באותו ביקור הדליק את ההדלקה המסורתית בל"ג בעומר במירון.
רבי אברהם יעקב נרצח בחצר ביתו יחד עם אשתו ומשמשו בב' באלול תש"ב (1942), לא הניח אחריו צאצאים. דברי תורתו כונסו בספר נחלת יעקב, והם מכילים מאמרים רבים על דרך הרמז.
על שמו בית הכנסת נחלת יעקב של חסידות בויאן בביתר.
אהרן אריה לייב מפרמישלאן
רבי אהרן אריה לייב מפרמישלאן (ה'ת"ק - ב' אדר א' ה'תקע"ג, 1739-1812) היה אדמו"ר חסידי, תלמידם של המגיד מזלוטשוב ורבי אלימלך מליז'נסק, השני בשושלת פרמישלאן.
ביוגרפיה.
נולד בפרמישלאן בשנת ה'ת"ק (1739) לרבי מאיר (הגדול) מפרמישלאן. בצעירותו למד אצל רבי יחיאל מיכל מזלוטשוב ("המגיד מזלוטשוב"), ומאוחר יותר אצל רבי אלימלך מליז'נסק ("הנועם אלימלך"). לאחר פטירת אביו בכ"ב באב ה'תקמ"א (1780) מונה למלא את מקומו בפרמישלאן. בשנות כהונתו הרבה לנסוע לצדיקי דורו, ביניהם רבי לוי יצחק מברדיצ'ב ורבי מנחם מנדל מרימנוב.
נפטר בב' באדר א' ה'תקע"ג (1812). בנו, רבי מאיר מילא את מקומו.
משפחה.
נישא לרבנית יענטע. ילדיהם:
אהרן פרידמן (בויאן)
רבי אהרן פרידמן (תר"נ - י"ג בחשוון תש"ב) היה האדמו"ר מבויאן בצ'רנוביץ.
תולדותיו.
נולד בבויאן לחוה, בת רבי מרדכי שרגא פרידמן מהוסיאטין ולרבי מנחם נחום, האדמו"ר המרכזי של חסידות בויאן. בשנת תרס"ז נישא להניה בת רבי חיים הגר, האדמו"ר מאנטיניא . בפרוץ מלחמת העולם הראשונה נמלט יחד עם אביו וסבו לווינה. עבר יחד עם אביו לצ'רנוביץ ועמד לצדו בהנהגת החצר. לאחר פטירת אביו בשנת תרצ"ו, הוא לא הסכים להתמנות כאדמו״ר, אך החל לערוך שולחנות משותפים יחד עם אחיו הצעיר רבי מרדכי שרגא.
שכל את בתו היחידה פעסיא לאה בשנת תרצ"ז. נפטר במגפת טיפוס במהלך שנות השואה ונקבר בווערחיווקי.
חלק קטן מדבריו של רבי אהרן כונסו בספר בשם תולדות אהרן. נמצאים בכתובים עוד דברי תורה רבים ממנו, הממתינים לצאתם לאור. בחודש סיון תשע"ג יצא לאור במהדורה חדשה ומפוארת, הספר "תולדות אהרן" בו לוקטו ועובדו דברי תורתו. חלק ניכר מהספר הוא החלק הביוגרפי שלו.
על שמו נקרא בית הכנסת "תפארת אהרן" של חסידות בויאן, בשכונת התמר בביתר עילית.
אהרן פרידמן (סדיגורה)
רבי אהרן פרידמן (י"ב בתשרי תרל"ז - י"ט בתשרי תרע"ג) היה האדמו"ר השלישי בחסידות סדיגורה. מכונה ה"קדושת אהרן".
תולדותיו.
נולד בסדיגורה לרבי ישראל פרידמן ולאסתר בתו של רבי יצחק מבוהוש. נקרא על שם אבי סבתו, רבי אהרן פרלוב, ה"בית אהרן" מקרלין. נישא לשרה שיינדיל רויזה בת רבי שלום יוסף פרידמן, בנו של רבי מרדכי שרגא מהוסיאטין.
לאחר פטירת אביו בשנת תרס"ז הוכתר לממלא מקומו וכאדמו"ר השלישי לחסידות סאדיגורה. רוב חסידיו של אביו פנו אליו, אך לאחר 6 שנים, בגיל 36 הוא נפטר. נקבר בחלקת אדמו"רי רוז'ין בסאדיגורה.
בנו בכורו ויחידו של רבי אהרן פרידמן, רבי מרדכי שלום יוסף פרידמן הוכתר לממלא מקומו בחתונתו שנערכה בשנת האבל, על ידי דודו האדמו"ר רבי יצחק מבויאן.
בנוסף השאיר שתי בנות אסתר אשת ר' צבי וולף מביליץ ומרים אשת ר' סנדר וולף.
בשנת תרע"ד, שניים מחסידיו הוציאו את דברי תורתו בספר "קדושת אהרן", בהסכמת בנו רבי מרדכי שלום יוסף מסאדיגורה. ובשנת תשע"ד יצא לאור מחדש על ידי מכון כנסת מרדכי - סאדיגורה, עם הרבה הוספות ותיקונים.
איתמר רוזנבוים
רבי איתמר רוזנבוים (ה' בתמוז תרמ"ו, יולי 1886 - כ"ב בסיוון תשל"ג, יוני 1973) היה אדמו"ר מפורסם בחסידות נדבורנה. כיהן בצ'רנוביץ, בקרטשניף ובתל אביב.
תולדותיו.
נולד בעיר מיאלען ברומניה לרבי מאיר רוזנבוים האדמו"ר מקרעטשניף, בנו של רבי מרדכי מנדבורנה. אמו הייתה בתו של הרב יחיאל מיכל טירר, רבה של דורוחוי, מצאצאי ה"באר מים חיים". נישא למלכה בתו של רבי אשר ישעיה מקולבוסוף.
בגיל 15 החל לכהן באדמו"רות בצ'רנוביץ. עם פרוץ מלחמת העולם הראשונה עבר לעיר וינה ולאחר המלחמה חזר לקרעטשניף. לפני פרוץ מלחמת העולם השנייה חזר שוב לכהן בצ'רנוביץ כרב.
לאחר מלחמת העולם השנייה היגר לארצות הברית. בשנת תשכ"ט עלה לישראל והתיישב בתל אביב בשכונת יד אליהו שם ניהל את חצרו. נחשב בסוף ימיו לזקן אדמו"רי נדבורנה, ובלט בכך שהאריך ימים יחסית למשפחתו. נפטר בכ"ב בסיוון תשל"ג ונקבר בהר הזיתים.
צאצאיו.
בניו:
חתניו:
אלימלך בינדיגר