הנרי פיץ' רובינסון נולד בעיירה לדלאו () במחוז שרופשייר () שבמערב מרכזה של אנגליה. הוא היה הבוגר מבין ארבעה אחים להוריו, ג'ון ואליזה רובינסון. בצעירותו למד רישום וציור, ובשנת 1851 החל לצלם. חמש שנים מאוחר יותר, לאחר שפגש בצלם והרופא יו ולש דיאמונד (), החליט רובינסון להקדיש עצמו למדיום הצילום. באותה שנה (1856), פתח סטודיו לצילום מסחרי בעיירה למינגטון () והקים, יחד עם הצלם ריילנדר את "אגודת הצילום של ברמינהם" ("Birmingham Photographic Society").
בשנת 1864, בגיל 34, אולץ רובינסון לוותר על עבודתו בסטודיו שלו, בשל בעיית בריאות שנגרמה מהכימיקלים שקשורים בצילום. לאחר מכן, החל להתנסות בשיטת ההדפסה המזוהה איתו עד היום, "הדפס המשולב" (Combination Printing). בשנת 1868 פתח סטודיו נוסף בטאנברידג' וולס () - עיר במערב קנט - בשותפות עם נלסון קינג שריל (Nelson King Cherrill), וב-1870 התמנה לסגן המנהל של "אגודת הצילום המלכותית" ("Royal Photographic Society"), שם פעל נחרצות למען הכרה ממסדית בצילום כמדיום אמנותי רציני.
ב-1875 שותפותו עם שריל הופסקה, אך רובינסון המשיך בעסקיו עד לפרישתו בשנת 1888. ב-1891 התפטר מ"אגודת הצילום המלכותית" בגלל סכסוכים פנימיים ועבר ל"אחוות הטבעת" -"Linked Ring society", בה הוא היה פעיל עד 1900, כשקיבל תואר כבוד מאגודת הצילום המלכותית.
רובינסון נפטר בשנת 1901 בטאנברידג' וולס.
על עבודתו.
רובינסון הוא אחד מהצלמים הבולטים של תקופתו. הוא נודע בזכות נסיונותיו ליצור קומפוזיציות אמנותיות בצילום אשר מבוססות על עקרונות של ציור אקדמי. שיטת ההדפסה שלו (שהייתה גורם מקדים לפוטומונטז') נרשמה לזכותו, למרות שהצלם אוסקר גוסטב ריילנדר (Oscar Gustave Rejlander) היה הראשון לבסס טכניקה זו של הצילום כבר בשנת 1857 - כשנה לפני רובינסון.
רובינסון כאמור, היה פיקטוריאליסט והושפע מתנועת הפרה-רפאליטים ומהתפיסות האסתטיות של ג'ון ראסקין. בתקופה הפרה-רפאליטית שלו הוא האמין שניתן, דרך הצילום, להשיג רגעים של משמעות על-זמנית - זאת גם דרך שימוש בתיאור רקע ימי-ביניימי (בדומה לרעיונותיו של ראסקין). בכך הוא למעשה הקדים את ג'וליה מרגרט קמרון והסימבוליסטיים. לפי מכתביו, רובינסון, הושפע גם מהצייר האנגלי הרומנטי ויליאם טרנר ומהצייר הפרה-רפאליטי אדוארד ברן-ג'ונס.
על תצלומיו.
תצלומו המפורסם ביותר, "נמוגה לאיטה" ("Fading Away") משנת 1858 נתפס כפופולרי ומורבידי כאחד. נושא התצלום - נערה גוססת בחברת משפחתה - גרם לרוח תזזית בדעת הקהל של המאה התשע-עשרה. היסטוריון האמנות באומונט ניוהול () כתב על כך:
התצלום הורכב מחמישה נגטיבים שונים, אך הצליח ליצור אשליה כאילו נלקח בחשיפה אחת של לוח הצילום, זאת למרות הדחיסות הלא-טבעית של החלל שבין הנערה והקיר. כמו כן, יחד עם נושא התצלום, הסגנון הציורי של הפיקטוריאליזם היה כאן גורם משמעותי מבחינה אמנותית. הסימבוליזם פה מחוזק על ידי סידור הפירות במרכז והנוכחות הציורית הדרמטית של צורת ה-V של העננים - צורה אשר נראית כמצביעה או מוליכה אל הנערה הגוססת.
תצלום מפורסם נוסף שלו (המורכב על-פי אותה שיטת הדפסה) נקרא "העלמה משאלוט" () משנת 1861, ומתאר גם הוא גיבורה גוססת. התצלום הוא אילוסטרציה לקטע משיר בעל אותו שם מאת אלפרד טניסון, ולמעשה מעלה טענה שצילום יכול לפרש שירה, או במילים אחרות, לתאר סיטואציות מדומיינות. גם תצלום זה ספג ביקורות. נטען שנושאו (והקשרו הפרה-רפאליטי) חרג מהגבולות ה"הולמים" של הצילום.
כך, לאחר שתי עבודות מעוררות מחלוקת, רובינסון ביקש לדבוק בתמות מוכרות יותר בסגנון "חיי זמננו" או "חיי היומיום", ז'אנר אנגלי שכיח לתקופה. למרות זאת הוא לא הפסיק להתעקש ולנסות ליצור צילום שיתקבל כאמנות. במשך חמישים השנים הבאות יצר רובינסון תצלומים שחיקו את ז'אנר הציור הבריטי (British genre painting) המתאר את חיי הכפר..
כתיבתו.
רובינסון כתב במהלך חייו תשעה ספרים ומעל מאה וחמישים מאמריםספרו, "Pictorial Effect in Photography" משנת 1869, נקרא רבות והפך לטקסט חשוב על צילום במהלך המאה התשע-עשרה. בספר זה, רובינסון כותב על משנתו האסתטית בהתאם לגישה הפיקטוריאליסטית שלו. הספר מיועד בעיקר לצלמים מסחריים ובו קיים עידוד ליצירת דימויים נעימים דרך עקרונות של קומפוזיציה ושל תאורה מתחום האמנות הפלאסטית. רובינסון בין היתר, מבקש ללמד את הקורא ולספר על המיומנויות ההיכרחיות ועל הדרישות החשובות, לפי ראות עניו, שלהן צלם "טוב" צריך לשים לב על-מנת להיות מוכשר באמנותו. לדוגמה, על צלם "טוב" להימנע מנושאים שכיחים ומוכרים מדי. כך, אחת מהדרישות כלפי הצלם היא שירכוש את:
ספרים מוכרים נוספים שכתב הם:
"Picture Making by Photography" משנת 1884, "Photography as a Business" משנת 1890, "The Elements of a Pictorial Photograph" משנת 1896.
ז'אומה ברטומאו קסאני
ז'אומה ברטומאו קסאני (בקטלאנית: Jaume Bartumeu Cassany; נולד ב-10 בנובמבר 1954) הוא פוליטיקאי ועורך דין אנדורי ששמש כראש ממשלת אנדורה בשנים 2009–2011.
בין השנים 2005–2009 כיהן כראש האופוזיציה האנדורית. בבחירות לממשל האנדורי ב-26 באפריל 2009 זכתה מפלגתו ברוב הקולות האנדורים והפך לראש הממשלה. הושבע לתפקיד ב-5 ביוני 2009 והוחלף ב-11 במאי 2011 על ידי אנטוני מרטי.
תפקידים נוספים:
משחק מאוזן
בתחום המשחקים השיתופיים ישנו נושא העוסק במשחקים בצורה קואליציונית. משחק בצורה קואליציונית יכול להיות (או לא להיות) משחק מאוזן.
המשחק formula_1 יקרא משחק מאוזן אם לכל אוסף קואליציות מאוזן formula_2 ולכל וקטור מקדמים מאזנים של האוסף מתקיים: formula_3
משחק מאוזן הוא משחק אשר עונה על תנאי בונדרבה שפלי, לכן נוכל לתת ניסוח שקול למשפט זה – "הליבה של משחק איננה ריקה אם ורק אם המשחק הוא משחק מאוזן".
מושגים.
משחק בצורה קואליציונית formula_1 מוגדר על ידי קבוצת שחקנים formula_5 ופונקציה קואליציונית formula_6. פונקציה זו "נותנת" רווח כלשהו לכל תת-קבוצה (קואליציה) של השחקנים. כך לדוגמה, אם שחקנים 1,2,3 יתאגדו לקואליציה, הרווח המשותף שלהם במשחק יהיה formula_7. בהמשך גם יצטרכו להחליט איך לחלק את הרווח ביניהם.
הסימון המקובל לקואליציה הוא formula_8. (formula_9).
וקטור החילה.
לכל קואליציה formula_8, נגדיר וקטור formula_11, (formula_12) באופן הבא: formula_13.
כלומר, וקטור החילה של הקואליציה formula_8 הוא וקטור שהקואורדינאטה ה formula_15'ית שלו היא 1 אם שחקן formula_15 נמצא בקואליציה, ו 0 אחרת.
אוסף קואליציות מאוזן.
נתבונן באוסף קואליציות formula_2, המכיל formula_18 קואליציות:formula_19. נרצה לקבוע האם אוסף formula_2 הוא אוסף מאוזן או לא.
הסבר 1.
אם קיים וקטור formula_21 (באורך formula_18) כך שיתקיים: formula_23(הכוונה ב formula_24 היא הרכיב ה formula_15 בווקטור formula_26).
נאמר שהאוסף הוא אוסף מאוזן והווקטור formula_26 הוא וקטור מקדמים מאזנים.
סכום זה הוא למעשה סכום של וקטורים, כאשר כל וקטור הוא כפל של הקבוע formula_28 בווקטור החילה המתאים לקואליציה formula_29. אם סכום הווקטורים (חיבור "רכיב-רכיב") מסתכם לווקטור formula_30 נאמר שהאוסף הוא אוסף מאוזן והווקטור formula_26 הוא וקטור מקדמים מאזנים.
הסבר 2.
לכל קואליציה formula_32 נסמן את וקטור החילה שלה ב-formula_33.
נתבונן במטריצה formula_34 (מספר העמודות הוא formula_35 - כמספר השחקנים).
אם קיים וקטור formula_21 (באורך formula_18) כך ש
formula_38 (מכפלת מטריצות) אזי נאמר שהווקטור formula_39 הוא וקטור מקדמים מאזנים וגם נאמר על אוסף הקואליציות formula_2 שהוא אוסף מאוזן.
נשים לב שמשני ההסברים נובע בקלות שכל חלוקה של formula_41 מהווה אוסף מאוזן עם וקטור מקדמים מאזנים formula_30.
ניתן לראות במושג האוסף המאוזן הכללה של מושג החלוקה. נניח שהשחקנים יכולים לחלק את זמנם בין הקואליציות השונות: כל שחקן יכול לקבוע איזה חלק מזמנו יקדיש לכל קואליציה שאליה הוא שייך. למשל החלוקה formula_43 מתאימה למצב שבו כל השחקנים מקדישים את מלוא זמנם לקואליציה formula_41. ב"אוסף מאוזן" כל שחקן מקדיש מזמנו לכל קואליציה בה הוא נמצא את המקדם של קואליציה זו, ומשמעות העובדה שהסכום הנ"ל הוא 1 לכל שחקן היא שאף שחקן לא יעבוד "שעות נוספות" או "יתבטל".
הערות.
בהתאמה, נאמר שהאוסף הוא אוסף מאוזן "חלש" .
לדוגמה - האוסף
formula_48
הוא מאוזן מינימלי, בעוד שהאוסף
formula_49
מאוזן אך אינו מאוזן מינימלי.&lt;br&gt;
במשפט בונדרבה-שפלי דורשים כי שהמשוואה
formula_50
(ראו כיסוי מאוזן) תתקיים לכל אוסף מאוזן. &lt;br&gt;
מסתבר שדי לדרוש שמשוואה זו תתקיים רק עבור אוספים מאוזנים מינימליים. משפט זה נקרא משפט בונדרבה-שפלי החזק.
פובליציזם
שרגא ברוש
שרגא ברוש (נולד ב-26 בספטמבר 1953) הוא תעשיין ישראלי, בשנים 2005-2012 ובנוסף בין השנים 2020-2015 הוא כיהן כנשיא התאחדות התעשיינים בישראל וכיושב ראש נשיאות הארגונים העסקיים ויו"ר המרכז הישראלי להעצמת האזרח.
ביוגרפיה.
ברוש נולד וגדל ברמת גן. אביו יעקב היה מנהל שיווק בחברת "קריסטל" לייצור תנורים ומכונות כביסה, שאותה רכש והפך לחברת "י. ברוש ובניו". למד טכנאות אלקטרוניקה בבית ספר אורט ועבד במפעל המשפחתי. לאחר גיוסו לצה"ל שובץ בחיל הקשר וסיים קורס קצינים ב-1973. במלחמת יום הכיפורים שירת ברפידים ובמהלך המלחמה מונה לסגן קצין קשר חטיבתי. בשירות המילואים התקדם עד לדרגת סגן-אלוף ומפקד גדוד קשר.
קריירה מקצועית.