השמאל תומך בעקרונות הסביבתנות ואף נוהג לשלב אותם עם עקרונות סוציאליסטים (כגון באידאולוגיה אקו-סוציאליזם) או עם עקרונות אחרים יותר רדיקליים של השמאל (כגון באידאולוגיה אקו-אנרכיזם). היא אידאולוגיה שדוגלת בשימור, שיקום או שיפור הסביבה הטבעית, בעזרת שינוי טכנולוגי, חוקי או מדיני על מנת לשנות את המאזן האקולוגי על פני כדור הארץ.
עוד בתחילת המאה ה-20, המשמעות של החשיבה הסביבתית הייתה בעיקר ההתמודדות עם בעיות בריאותיות מקומיות שנגרמו עקב התיעוש הכבד - לעובדים בתעשייה ולתושבי הערים, כמו גם הקמתן של שמורות טבע.
מאז היציאה של הספר אביב דומם שהוציאה רייצ'ל קרסון, הרעיון התחיל לצבור יותר תאוצה בציבור. הספר התמקד בהרס נהרות, כריתת יערות הגשם, הכחדת מינים, התחממות עולמית, הידלדלות שכבת האוזון ועוד.
בניסיון להתמודד מול הבעיות הללו, קמו ארגונים רבים בעולם, כמו הסוכנות להגנת הסביבה, כדור הארץ תחילה! ועוד.
ב-2019, האקטיביסטית השוודית גרטה טונברי, זכתה בשלל פרסים, ביניהם איש השנה של המגזין "טיים", על פעילותיה להתמודדות כנגד משבר האקלים.
לאומנות ואנטי-לאומנות.
במהלך תקופת המהפכה הצרפתית, הייתה מחלוקת רבה בפורום השמאלני האם לאומנות היא דבר טוב ובריא למדינה או לשטח מסוים. השמאל הרפובליקני תומך במדינת לאום מדינתית וטוען שהעם יותר מאוחד תחת מדינת לאום, בעוד שפורומים אחרים בשמאל כגון השמאל הליברלי, טוען שהדבר מביא לאי-צדק בחברה.
במשך ההיסטוריה היו וויכוחים רבים בשמאל על לאומנות והאם היא צודקת או לא. מרקס האמין כי לאומנות מרקסיסטית תוכל "לרסק" את העקרונות הקפיטליסטים של המדינה, מנגד (בפורומים של השמאל האנרכיסטי), טענו כי המדינה לא יכולה "לרסק" את הקפיטליזם באמצעות הלאומנות, מכוון שלאומנות ומדינתיות מעודדות קפיטליזם.
כיום קיימות מפלגות שמאל לאומניות, כגון All India Forward Bloc בהודו והקונגרס הלאומי האפריקני בדרום האפריקה.
במהלך המהפכה הצרפתית, מפלגות השמאל הצרפתי היו מאוד אנטי-קלריקליות, והתנגדו נחרצות להשפעתה של הכנסייה הקתולית ותמכו באתאיזם ובהפרדת הכנסייה והמדינה, והוביל למדיניות המכונה. קרל מרקס טען כי "הדת היא אנחתו של היצור המדוכא, הלב של עולם חסר לב, ונשמה של תנאים חסרי נשמה. היא האופיום של ההמונים". בברית המועצות, הבולשביקים בפיקודו של ולדימיר לנין אימצו במקור עיקרון אידאולוגי שטען כי כל הדתות יתנוונו בסופו של דבר והחליטו למגר את הנצרות המאורגנת ומוסדות דתיים אחרים. בשנת 1918, אנשים ב-10 כנסיות רוסיות אורתודוקסיות הוצאו להורג על ידי כיתת יורים, והילדים נשללו מכל חינוך דתי מחוץ לביתם.
כיום, השמאל ברובו תומך בחילוניות ובהפרדת הדת מהמדינה. השמאל בארצות הברית (המפלגה הדמוקרטית) תומכים בהפרדת הדת מהמדינה, והמפלגה הסוציאל-דמוקרטית של גרמניה ביחד עם די לינקה תומכות ברובן בעקרונות חילוניים.
היסטוריה.
בפוליטיקה, המונח "שמאל" נולד במהפכה הצרפתית, שם הקבוצות הפוליטיות אשר התנגדו לזכות הווטו המלכותית (המונטניארדים באספת המעמדות של 1789) ישבו בדרך כלל משמאל לכיסא הנשיא בפרלמנט בעוד אלו בעד זכות הווטו המלכותית ישבה מימינה. ההרגל הזה התחיל באחוזות הצרפתיות של 1789. לאורך המאה ה-19, הקו העיקרי המפריד בין ימין לשמאל היה בין תומכי הרפובליקה הצרפתית לאלו שתמכו במלוכה ובשימור מצבה של צרפת אז. מרד ימי יוני במהלך הרפובליקה הצרפתית השנייה היה ניסיון של השמאל לבסס את עצמו מחדש לאחר מהפכות 1848 בצרפת, אך רק חלק קטן מהאוכלוסייה תמכו במרד.
באמצע המאה ה-19, הלאומיות, הסוציאליזם, הדמוקרטיה והאנטי-קלריקליזם הפכו למאפיינים מרכזיים של השמאל הצרפתי. לאחר ההפיכה של נפוליאון השלישי ב-הפיכת 2 בדצמבר 1851 והקמת האימפריה השנייה לאחר מכן, החל המרקסיזם להתחרות ברפובליקניזם הרדיקלי ובסוציאליזם האוטופי ככוח בתוך הפוליטיקה השמאלנית. המניפסט הקומוניסטי רב ההשפעה מאת קרל מרקס ופרידריך אנגלס, שפורסם בתוך גל המהפכות של 1848 ברחבי אירופה, טען כי כל ההיסטוריה האנושית מסתכמת במאבק מעמדי. הם חזו שמהפכה פרולטרית תפיל בסופו של דבר את הקפיטליזם הבורגני ותיצור חברה קומוניסטית חסרת אזרחות, כסף ומעמד. בתקופה זו צורפה המילה "wing" גם לשמאל וגם לימין.
הסתדרות הפועלים הבינלאומית, שנקרא לפעמים האינטרנציונל הראשון, ריכז אנשים ממדינות רבות ושונות, עם דעות רבות ושונות לגבי איך להגיע לחברה חסרת מעמדות ומדינה. בעקבות פיצול בין תומכי מרקס ומיכאיל באקונין, אנרכיסטים הקימו את איגוד העובדים הבינלאומי (IWA–AIT). האינטרנציונל השני (1888–1916) התפלג במהלך מלחמת העולם הראשונה. אלו שהתנגדו למלחמה, ביניהם ולדימיר לנין ורוזה לוקסמבורג, ראו את עצמם כשמאלנים יותר.
בארצות הברית, שמאלנים סוציאל-ליברלים, פרוגרסיבים ואיגודים מקצועיים הושפעו מיצירותיו של תומאס פיין, אשר הסביר כי שוויון חברתי אפשרי על ידי חלוקתם של משאבים מחדש. לאחר עידן השיקום שלאחר מלחמת האזרחים האמריקנית, הביטוי "השמאל" שימש לתיאור אלו שתמכו באיגודים מקצועיים, בתנועת זכויות האזרח ובתנועה נגד המלחמה. בעת האחרונה, "שמאל" ו-"ימין" שימשו כמילים נרדפות למפלגות הדמוקרטיות והרפובליקניות, או כמילים נרדפות לליברליזם ושמרנות, בהתאמה.
מכיוון שהימין היה פופוליסטי, הן בגוש המערבי והן בגוש המזרחי כל מה שנראה כאמנות אוונגרד נקרא שמאלני ברחבי אירופה, ולכן החשיבו את הגרניקה של פיקאסו כ"שמאלנית" באירופה. וגינו את האופרה של המלחין הרוסי שוסטקוביץ' (הליידי מקבת' ממחוז מצנסק) בפראבדה באופן הבא: "כאן יש לנו בלבול 'שמאלני' במקום מוזיקה טבעית, אנושית".
בורקאי
בורקאי (בטאגאלוג: Boracay) הוא אי נופש במערב ויסאיאס שבפיליפינים. האי ממוקם כ-0.8 קילומטרים מהחוף הצפון מערבי של האי פאנאי. האי משתרע על פני 10.32 קמ"ר. נכון ל-2015 מנתה אוכלוסיית האי 32,267 תושבים.
בורקאי נודעת במיוחד בשל היותה יעד חופשה פופולרי וכמו גם בשל החופים הלבנים שנמצאים בו. בורקאי נחשב לאחד מיעדי התיירות הבולטים והמפותחים ביותר בפיליפינים. במטרה לשקם את האי בשנת 2018 הוא נסגר לתיירים ל-6 חודשים.
Make It Right
Make It Right הוא שיר של להקת הבנים הדרום קוריאנית BTS, שיצא, על ידי חברת התקליטים ביג היט אנטרטיינמנט, ב-12 באפריל 2019, כחלק מהמיני-אלבום השישי של הלהקה, "Map of the Soul: Persona". נכון לינואר 2022, השיר הושמע למעלה מ-210 מיליון פעמים בספוטיפיי.
גרסת רימיקס של השיר, בשיתוף הזמר-יוצר האמריקאי, לאוב, יצא ב-18 באוקטובר 2019. נכון לינואר 2022, השיר הושמע למעלה מ-198 מיליון פעמים בספוטיפיי.
ביקורת.
הניו יורק טיימס אמר כי לשיר "יש חלק ממחוות הנשמה הרכות והחתומות של אד שירן, אם כי מוצג על ידי BTS באופן מורכב". ג'אהה קים, מהעיתון שיקגו טריביון, אמרה כי השיר "מעורר תקווה ואופטימי".
שרה מנקר
שרה מנקר היא יזמית ומנכ"לית חברת Gro Intelligence. היא נבחרה לאחת מהמנהיגים הצעירים הגלובליים של הפורום הכלכלי העולמי בשנת 2014.
ביוגרפיה.
מנקר נולדה וגדלה באתיופיה. היא למדה כלכלה ולימודי אפריקה במאונט הוליוק קולג'. היא עברה לבית הספר לכלכלה של לונדון לצורך לימודי התואר השני שלה, ובסופו של דבר קיבלה תואר שני במנהל עסקים מאוניברסיטת קולומביה.
מנקר היא סגנית הנשיא לשעבר בתאגיד מורגן סטנלי. במהלך תקופתה במורגן סטנלי, מנקר החלה להתעניין בהשקעות בקרקע חקלאית. היא עזבה את עבודתה בוול סטריט כדי להשתמש בכישוריה בניתוח נתונים לטובת הקהילה.
היא החלה לדאוג ממשבר המזון העולמי, והחלה לחקור כיצד אפריקה יכולה להפחית את הדרישות ההולכות וגדלות של העולם למזון. היא העריכה שעד שנת 2030 המחסור במזון עשוי להיות משמעותי כמו המשבר הכלכלי או התרסקות בועת הדוט-קום. מנקר צופה שהעולם עלול להתמודד עם גירעון של 214 טריליון קלוריות. בשנת 2014 הקימה מנקר את Gro Intelligence, פלטפורמה מבוססת נתונים המחברת בין שוקי המזון ברחבי העולם. Gro Intelligence משתמשת בבינה מלאכותית כדי ליצור תחזיות לגבי מגמות במחירי המזון. היא השתמשה ב-Gro Intelligence כדי לחקור את ההשפעה של אסונות טבע, כולל בצורת, על אספקת המזון. הדוחות מודיעים לחברות מה והיכן למכור מוצרים, וכן תומכים בקובעי מדיניות ובחברות ביטוח.
חיים משה יהושע שניאורסון-טברסקי
הרב חיים משה יהושע שניאורסון-טברסקי (ה'תר"ל 1870 רוסיה – י"א באלול ה'תשי"ט 14 בספטמבר 1959 ניו יורק, ארצות הברית) אדמו"ר מטומשפול וקוידינוב דרך אמו. ממייסדי טהרת המשפחה בארצות הברית פעל רבות בשיתוף עם מחנה ישראל (חב"ד) למען טהרת המשפחה והקים מאות מקוואות ברחבי ארצות הברית.
ביוגרפיה.
נולד בערך בשנת ה'תר"ל לאביו האדמו"ר מרדכי דב טברסקי, ונתחנך לחסידות ולימוד התורה על ידי סביו חתנו של האדמו"ר האמצעי הרב יעקב ישראל טברסקי מטשרקאס. אביו לקחו להתברך מפי קרוביו האדמורי"ם רבי דוד טברסקי האדמו"ר מטולנא ורבי יוחנן טברסקי האדמו"ר מרחמטריבסקא. בגיל צעיר נסמך לרבנות על ידי הגאון הרב דוד פרידמן הידוע בשם רבי דוד'ל קרלינר ועל ידי הגאון הרב מנחם נחום ירושלמסקי.
הגירתו לארצות הברית.
מפני המהפכה הקומוניסטית ועליית שלטון הבולשביקים ברוסיה בשנת ה'תרפ"ד היגר לארצות הברית, והקים שם את בית מדרשו בו התקבצו שרידי מלחמת העולם הראשונה ולאחר מכן שרידי מלחמת העולם השנייה חסידי צ'רנוביל טומשפול וקוידנוב. הוא נפגש פגישת ידידות עם קרוב משפחתו האדמו"ר הריי"צ בעת ביקורו בארצות הברית.