בשנת 1906 הוא סיים 4–5 באליפות המדינה הראשונה, ובאליפות המדינה השנייה בשנת 1907 הוא כבר היה במקום השני ולכן קיבל את התואר "אמן". באותה תקופה הוא היה אחד מאמני השחמט הצעירים בעולם. באליפות הפדרלית הראשונה בשנת 1911, השיג מקום 3–5, בשנת 1912 היה שביעי, בשנת 1913 מקום ששי. מלחמת העולם הראשונה פרצה בשנת 1914, בה נפצע קשה מוקדם יחסית, משנת 1915 נאלץ להישאר מחוץ למשחק השחמט זמן רב והקריירה שלו נגדעה למעשה. לאחר שחזר מווינה בשנת 1927, הופיע שוב בחיי השחמט בטורניר ה-B-main בקצ'קמט לאחר 11 שנים, ואחר כך בשנת 1928 לקח חלק באליפות המדינה והגיע למקום 7–8. בשנת 1931 היה ה-12 מבין 15 השחקנים, בשנת 1932 היה 10–11 מתוך 18 משתתפים. הוא השתתף בפעם האחרונה בשנת 1933 באליפות בינלאומית (שהייתה גם אליפות הונגריה) וסיים במקום ה-14. בשנת 1936, בתחרות הבית של אגודת השחמט של בודה, השיג את המקום השני עד רביעי.
כמחבר חידות שחמט.
ידוע על קצת יותר מ-30 חידות (פאזלים) שלו. הפאזל הראשון שלו הופיע ב"פשטי הירלאפ" כשהיה בגיל 16. הוא זכה במספר פרסים, אך הצליח עוד יותר בפתרון חידות השחמט. כחבר האמין ביותר בצוות ההונגרי, הוא השיג 100% תוצאות מספר פעמים בתחרויות הפאזלים השחמטיים הבינלאומיות שאורגנו בקביעות בשנות ה-30. בשנת 1936 זכה בתואר העולמי כחבר נבחרת הונגריה בתחרות הקבוצתית לפתרון חידות.
כמארגן (עסקן) שחמט.
לפני מלחמת העולם הראשונה עבד סקיי בגיור ולאחר מכן עם זולטאן סאוואי בבודפשט. סקיי הפך לאחד ממנהלי אגודת השחמט בבודה, ולאחר מותו של סאוואי בשנת 1930 הוא הפך למזכיר הכללי של איגוד השחמט ההונגרי. אחרי הקמת מחוזות השחמט שהוא דגל בהם, בשנת 1932, נבחר למזכיר הכללי הראשי הארצי של איגוד השחמט ההונגרי. באספה הכללית בשנת 1935 נבחר לסגן נשיא, ואחר כך בשנת 1938 שוב כמזכ"ל, אך נאלץ להתפטר בשנת 1939 מסיבות פוליטיות (מילה עדינה ל"בשל יהדותו"). בשנת 1936 הוקמה "האגודה הלאומית ההונגרית לחידות שחמט" וסקיי נבחר לסגן נשיא האגודה. מאוחר יותר שינתה האגודה את שמה ל"אגודת חידות השחמט ההונגרית" ובחרה בו כסגן נשיא לשנת 1942.
משחקיו הבלתי נשכחים.
ינה סקיי-ינה שלזינגר, גמביט המלך, גמביט מוּציאו (ECO C37), גיור (עיר) 1903
ינה סקיי - ריכרד ריטי, הגנה צרפתית, גרסת רובינשטיין (ECO C10), טימישוארה, 1912.
סטטוס מנטלי
זכויות האדם ברשות הפלסטינית
זכויות האדם ברשות הפלסטינית מעוגנות בחקיקה ובהסכמים, אך ישנם ארגוני זכויות אדם מדווחים על מקרים רבים של הפרות של זכויות אדם. למשל עינויים ורצח ללא משפט של להט"בים ומשתפי פעולה עם ישראל, הגבלות על חופש הביטוי, חופש העיתונות וזכויות בסיסיות אחרות.
חירויות וזכויות פרט.
חופש הביטוי.
הרשות הפלסטינית טוענת כי היא מבטיחה לשמור על חופש הביטוי לאוכלוסייה הפלסטינית, והחוקים במדינה אכן מאשרים זאת. אף על פי כן, הזכות להפגין בפני מתנגדי משטר הרשות הפלסטינית או מדיניות הרשות הפלסטינית נעשתה יותר ויותר כפופה להגבלות שמטילה המשטרה הפלסטינית, והיא מהווה מקור לדאגה למספר רב של ארגוני זכויות האדם.
פעילים טוענים כי ישנה התערבות שמתגברת עם השנים, כנגד סופרים, שמבקרים את הממשלה הפלסטינית. על פי מנכ"ל ארגון זכויות האדם האמריקאי, דייוויד קיז, ב-2013, אנאס עוואווד שהיה פעיל פלסטיני בן 26 נשפט שלא בפניו על ידי בית משפט פלסטיני בשכם, והורשע על בסיס סעיף בחוק הירדני שאוסר על גידוף המלך, וזאת לאחר שהצעיר פרסם תמונה של מנהיג הרשות הפסלטינית, אבו מאזן בועט בכדורגל, ותחתיה הכיתוב: "חלוץ חדש לריאל מדריד". בנוסף לכך, טען קיז כי ב-2012 נעצר בלוגר פלסטני בשם ג'מאל אבו ריחן, על כך שפתח קמפיין בפייסבוק בשם "העם רוצה סוף לשחיתות".
באפריל 2012 נעצר מרצה באחת מהאוניברסיטאות, איסמת עבדול-חאלק על כך שגם הוא ביקר את עבאס בפייסבוק. לאחר מכן, אנשי מנגנוני הביטחון הפלסטיניים עצרו את טארק חמיס, שעבד בסוכנות ידיעות פלסטינית והעביר ביקורת על היחס של הרזשויות הפלסטיניות כלפי עבדול-חאלק ועל כך שביקר את "התכווצות" העיתונאים ברשות הפסלסטינית. דייוויד קיז טען כי היו אנשי תקשורת רבים אחרים שנעצרו בעקבות פרסום ביקורת על אנשי הרשות הפלסטינית בחשבון הפייסבוק שלהם.
בפברואר 2016 פרסם נציב זכויות אדם האירו-ים תיכוני דו"ח המתעד את הפרות חופש הביטוי ברשות הפלסטינית (כולל רצועת עזה). על פי הדו"ח היו כ-1,274 מעצרים שרירותיים וכ-1,089 זימונים של אנשים, שנאלצו להופיע בפני המשטרה הפלסטנית, מרבית האנשים שנעצרו או תוחקרו, היו אנשים המזוהים עם ארגון האופוזיציה העיקרי לאש"ף (ששולט ברשות הפלסטינית מאז 1994), ארגון החמאס או עם אנשים שהתנגדו למדיניות הרשות הפלסטינית. בשנה שלפני פרסום הדו"ח, נעצרו ברצועת עזה כ-117 אנשים ונשלחו כ-98 מעצרים לאנשים להופיע בפני החמאס, ששולט ברצועת עזה. כמו עמיתיהם ברשות הפלסטינית, כוחות הביטחון של החמאס עצרו ותחקרו בעיקר מתנגדים פוליטיים. אותו נציב טען כי מספר הפרות זכויות האדם שבוצעו על ידי הרשויות ברשות הפלסטינית גדול משמעותית על ידי הפרות הזכויות שבוצעו ברצועה על ידי החאמס. עם זאת, הנציב טוען כי שני הארגונים, הן אש"ף והן חמאס אשמים בצנזורה ובדיכוי. הנציב קרא לחמאס ולרשויות הרשות הפסלטינית להחליט החלטה ברורה שבזכותה ישמר חופש הביטוי, ויאסר כל סוג של מעצר פוגעני.
באוגוסט 2016 פרסם ארגון Human Rights Watch דו"ח על חופש הביטוי בשטחים הפלסטיניים, הארגון הציג מקרה בו פלסטיני בן 22, בשם מג'ד חווג'אה נעצר על ידי אנשי מטה המודיעין של כוחות הביטחון הפלסטינים. חאווג'ה הואשם בכך שצייר את המילה אינתיפאדה על חומה, ותכנן להבריח אנשים לירדן. במהלך חקירתו עבר חוואג'ה עינויים פיזיים. בנוסף לכך, הוא פרסם ביוטיוב מספר שירים על השחיתות ברשות הפלסטינית, מעשה שנחשב עבירה פלילית. לבסוף, השירים הוסרו מיוטיוב.
חופש העיתונות.
החל מ-2006, כ-16 עיתונאים פלסטינים נהרגו או נפצעו על ידי אנשי כוחות הביטחון הפלסטיניים או על ידי קבוצות חמושות אחרות.
עבדאללה עיסא, המו"ל הפלסטיני ועורך המגזין המקוון "דוניה אל ווטאן" עוכב ביולי 2006 על ידי אנשי הרשות הפלסטינית לאחר שפרסם סקופ על גניבה של כ-400,000 דולרים על ידי שר החוץ הפלסטיני, מחמוד א-זהאר בעת ביקורו בכווית. עיסא האשים את א-זהאר בהתערבות בחופש העיתונות בשטחים הפסלטיניים ואף הביע אכזבה מכישלונו של ארגון החמאס לטפל בשחיתות כפי שהבטיחו במצע הבחירות שלהם. משרדי העיתון המקוון התוקפו על ידי רעולי פנים והיו איומים כנגד חייהם של עיסא ואנשי הצוות של העיתון.
בספטמבר 2001, פלג צבאי של תנועת פת"ח הפלסטינית בשם "תנזים" חטף צלם פלסטיני שצילם סרט המציג אזרחים פלסטינים ומשטרה ברמאללה שכביכול חגגו ב-11 בספטמבר 2001 (אז אירעו פיגועי 11 בספטמבר בו הותקפו מספר יעדים חשובים בארצות הברית). אותו פלג איים על הצלם כי אם יחליט להקרין את הסרט, הם יהרגו אותו.
בספטמבר 2006 הוכה עיתונאי קשות וכל הציוד הממחושב במשרדי הסוכנות הידעות הפלסטינית הרשמית, וואפא. כתובות גרפיטי רוססו על קירות והאשימו את הסוכנות בחוסר אובייקטיביות. בכירי פת"ח אמרו כי שר החוץ של הרשות, מחמוד א-זהאר, האשים את הסוכנות "בניהול נגדו מסע הסתה שמנוע ממניעים פולייטים".
חופש דת.
אתרים קדושים רבים לדת הנוצרית וליהדות נותרו באזורים הנשלטים על ידי הרשות הפלסטינית במסגרת הסכמי אוסלו. על פי ההסכמים, ישראל והפלסטינים התחייבו לכבד ולהגן על זכויותיהם הדתיות של יהודים, נוצרים, מוסלמים ושומרונים והבטיחו להגן על האתרים הקדושים, לאפשר את חופש הפולחן ולאפשר גישה חופשית לאותם אתרים קדושים.
מנהיג נוצרי ברשות הפלסטינית טען כי יש דיווחים על התעללות ורדיפות באזורים המנוהלים על ידי הרשות הפלסטינית, הוא הזכיר פרעות אנטי-נוצריות ברמאללה וכפרי הסביבה וכן בערים ברצועת עזה. בנוסף לטענות של המנהיג הנוצרי, היו דיווחים על הפרות זכויות אדם של נוצרים באזורים המנוהלים על ידי הרשות הפלסטינית.
באפריל 2006 ביקשו ארגונים מוסלמים, בהם המופתי של קלקיליה ואנשי העירייה משר הפנים של הרשות הפלסטינית לסגור את משרדי ימק"א, ארגון נוצרי שפועל בעיר מאז 2000 וזאת לאחר שאותם גורמים טענו כי הארגון מבצע פעילות מיסיונרית. מנכ"ל יקמ"א הכחיש את הטענות ואף אמר כי הארגוון מעסיק מוסלמים רבים ושימק"א לקח חלק במימון מועדון כדורגל מוסלמי. שלושה ימים לפני העתירות הרשמיות לסגירת הארגון, אימאמים רבים דיברו על הנושא לקראת תפילות יום שישי. בשלב מסוים, נזרקו בקבוקי תבערה על משרד התנועה. בספטמבר 2006 נפרץ ונשרף מבנה הארגון על ידי תוקפיפ זוהו כאנשי חמאס והג'יהאד האסלאמי הפלסטיני שהיו מוכרים היטב לכוחות הביטחון המקומיים.
במהלך שנת 2007 הותקפו מטרות מערביות ונוצריות ביהודה ושומרון וברצועת עזה. חברי כנופיות ותאי טרור מקומיים פוצצו והשמידו מוסדות המקושרים לתרבות מערבית כמו בתי ספר אמריקאים, ספריות של כנסיות ועשרות בתי קפה אינטרנט.
בשנת 2010 בלוגר ואליד חוסיין נעצר בעקבות הפצת דעות אנטי-אסלאמיות באינטרנט. הוא שוחחר לאחר מספר חודשים בלחץ בינלאומי וללא הגשת כתב אישום. בשנת 2013 הוא עבר לצרפת.
הזכות לחינוך.