בפברואר 1936 עלתה ממשלת החזית העממית לשלטון. הממשלה החדשה הוציאה באופן מיידי סדרת רפורמות סוציאליסטיות מרחיקות לכת שהובילו לתסיסה אזרחית והתנגדות חריפה, בעיקר מצדם של השמרנים אשר זעמו על כך שהממשלה החדשה ששחררה את כל האסירים הפוליטיים הקומוניסטים והאנרכיסטים. הממשלה גם הנהיגה רפורמות חקלאיות שהורידו מכוחה של האצולה ושל בעלי האדמות. צעדים אחרים כללו העברת מנהיגי צבא ימניים כמו פרנסיסקו פרנקו לתפקידים מחוץ לספרד עצמה אלא למושבותיה, הוצאתם מחוץ לחוק מפלגות ימין קיצוניות והענקת אוטונומיה פוליטית ומנהלית בקטלוניה וחבל הבסקים. כתוצאה מאמצעים אלו נוצר משבר כלכלי, רפורמות אלו הובילו רבים לחשוש מקריסת המדינה. עם עליית המחירים דרשו העובדים שכר גבוה יותר, דבר אשר הוביל לסדרת שביתות בספרד. כל הבעיות הללו שכנעו מנהיגי ימין ובהם גם סנחורנו שפעל מן הגלות, כי יש להפיל את ממשלת החזית העממית.
ב-10 במאי 1936 הודח מתפקיד הנשיא ניסטו אלקלה סאמורה ובמקומו מונה מנואל אסאניה מטעם החזית העממית. זמן קצר אחר כך החלו קצינים ימניים קיצוניים בצבא ספרד, בהם סנחורחו (שפעל מהגלות), אמיליו מולה, פרנסיסקו פרנקו וגונסאלו קוויפו דה לאנו, לתכנן להפיל את ממשלת החזית העממית. לאחר ניסיון הפיכה צבאית שבסופו סרבה הממשלה להיכנע לכוחות הימניים בצבא, החלה מלחמת האזרחים בספרד ב-17 ביולי 1936. סנחורחו הפך למפקד הראשי של כוחות הימין בצבא, אשר קיבלו על עצמם את הכינוי "הלאומנים". ב-20 ביולי 1936 נהרג סנחורחו כשמטוסו התרסק בדרך מפורטוגל לספרד. סנחורנו התעקש להעמיס חפצים אישיים רבים על המטוס, דבר שגרם לאי יציבות במשקל המטוס ובסופו של דבר להתרסקותו. כאשר גם הגנרל אמיליו מולה נהרג בתאונת מטוס בשנה שלאחר מכן, החלו להתפשט שמועות כי פרנסיסקו פרנקו היה אחראי למותם של שני מפקדים אלו. עם זאת, מעולם לא נמצאו ראיות המבססות האשמה זו ופרנקו הפך למפקד הכוחות הלאומניים ולאחר ניצחונם של אלו נותר בתפקיד הדיקטטור של ספרד עד יום מותו, כאשר לאחר מכן שבה המלוכה תחת חואן קרלוס הראשון, מלך ספרד והמדינה עברה תהליך דמוקרטיזציה.
יחסי הרשות הפלסטינית–צרפת
יחסי הרשות הפלסטינית–צרפת הם היחסים הדו-צדדיים והדיפלומטיים בין הרשות הפלסטינית לצרפת.
יחסים דיפלומטיים.
לאחר מלחמת ששת הימים נשיא צרפת שארל דה גול, החליט להתקרב לעולם הערבי וניתק את הברית שלו עם ישראל. ב-22 בנובמבר 1974 צרפת הצביעה בעד הכרה של אש"ף כמשקיף באו"ם. בשנת 1982 הביע פרנסואה מיטראן בפני הכנסת את פרויקט הקמת מדינה פלסטינית.
בהתאם להוראות החוק הבינלאומי, צרפת מקדמת את פתרון שתי המדינות בגבולות 1967 ובסיום הכיבוש הישראלי. היא חותרת לכך שירושלים תהפוך לבירת שתי המדינות, וגורסת כי התיישבות הישראלית ביהודה ושומרון "אינה חוקית".
מול הסכסוך הישראלי-פלסטיני, החברה הצרפתית מפולגת. בשנת 2018, על פי סקר ה-FIFG, 63% מאזרחי צרפת היו בעד שפקידים אירופיים ישקלו סנקציות נגד ישראל, כל עוד מצבו של העם הפלסטיני לא השתפר.
סיוע כלכלי.
סוכנות הפיתוח הצרפתית עובדת בשטחים הפלסטינים ומממנת פרויקטים במגזרי המים ותברואה. על פי הדיפלומטיה הצרפתית, פרויקטים אלה אפשרו ל-800,000 אנשים לקבל גישה למי שתייה או ליהנות משיפור באיכות מי השתייה. היא תומכת גם בפרויקטים של המגזר הפרטי באזור התעשייה של בית לחם, בהתאם להתחייבויות שבוצעו בשנת 2008. פלסטין היא כיום הנהנית העיקרית מסיוע תקציבי צרפתי.
שיתוף פעולה תרבותי ואקדמי.
המכון הצרפתי בעזה הוא המרכז הזר היחיד ברצועת עזה ומסייע לאוכלוסייתה באמצעות הכשרה מקצועית. בשנת 2016 נפתח ברמאללה בית ספר תיכון צרפתי.
פרדי קרטר
פרדי קרטר (באנגלית: Freddy Carter; נולד ב-27 בינואר 1993) הוא שחקן תיאטרון, קולנוע וטלוויזיה אנגלי.
ביוגרפיה.
קרטר נולד בפלימות', דבון. אחיו הגדול הוא השחקן טום אוסטין. הם למדו בבית הספר בקווינס קולג' בטאונטון. לאחר מכן המשיך קרטר ללמוד משחק בבית הספר לדרמה באוניברסיטת אוקספורד, שם סיים את לימודיו בשנת 2015.
קריירה.
לאחר סיום הלימודים, הופיע קרטר בתיאטרון רוז קינגסטון בהפקה של המחזה "מלחמת השושנים" בבימויו של טרבור נאן. קרטר ערך את הופעת הבכורה שלו על המסך כחייל בסרט "וונדר וומן" בשנת 2017. באותה שנה, קרטר קיבל את תפקידו הראשי הגדול הראשון "פיטר "פין" הות'ורן" בסדרת הטלוויזיה בהפקת נטפליקס "זואי ורייבן". הוא גילם תפקיד זה גם בספיישלים של חג המולד וחג האהבה. הוא שיחק בהפקה הבימתית של "אגנס קולדר" בבימוי הרלי גרנוויל-בארקר, בתיאטרון המלכותי בבאת'. בשנת 2018 שיחק בסרט האימה "המנזר".
בשנת 2019 כתב קרטר וביים את סרטו הקצר הראשון, "מספר 89". בשנת 2019 הוא כיכב במיני סדרה "15 ימים" בתפקיד טום, לצד ברוס הרבלין-ארל, ששיחק עימו בסדרה "זואי ורייבן". ותפקיד חוזר בתפקיד ג'ייסון ריפר בסדרת הטלוויזיה האמריקאית "Pennyworth". באוקטובר 2019 פורסם כי קרטר יככב בתפקיד קאז ברקר בסדרת הטלוויזיה "צל ועצם".
הבדלי מגדר בהשפעת הקורונה
מגפת הקורונה גבתה את חייהם של מיליוני בני אדם, ופגעה בפרנסתם של מיליארדים. ועם זאת, היא השפיעה על נשים וגברים באופן שונה, דבר שמתבטא בהבדלים בהיקפי התחלואה בין המגדרים ובהשפעות חברתיות וכלכליות מגוונות. הבדלים אלו באים לידי ביטוי בכך שאחוזי התמותה בקרב גברים גבוהים יותר. בעוד שהיקף הפגיעה הכלכלית בנשים רחב יותר.
בעולם.
בריאות.
הבדלים מגדריים בשיעורי התמותה.
מחקרים שנעשו על מגפות אחרות מראים כי נגיפי SARS, שפעת, אבולה ו-HIV משפיעים באופן שונה על גברים ונשים מבחינת הידבקות ותמותה. אף על פי שנתוני הקורונה מראים מספר שווה של נדבקים בין גברים ונשים, נראה שיש הבדלים בין המינים בשיעורי התמותה ובפגיעות למחלה. מחקרים שבדקו הבדלים בתחלואה בין המינים ב־26 מדינות הראו כי שיעור התמותה הכללי בקרב גברים גבוה יותר מזה של הנשים. מומחים אף מזהים כי השתייכות למין הגברי מהווה גורם סיכון בדומה לגיל מבוגר ומחלות רקע. בניתוח שנעשה במכון הבריאות הגבוה ברומא בתחילת 2020, עולה כי כ-8% מהחולים הגברים נפטרו, כשהיקף התמותה בקרב נשים היה קטן בהרבה - ועמד על כ-5%. על פי המרכז הסיני לבקרת ומניעת מחלות, שיעור התמותה בקרב גברים עמד על כ-2.8%, לעומת 1.7% תמותה בקרב נשים.
מדענים אשר בחנו את הפלזמה של 331 חולי קורונה מצאו כי במקרים הקשים ביותר, נשים היו בעלות רמת נוגדנים גבוהה יותר מגברים. מידע זה מראה שגברים ונשים עשויים להיות בעלי תגובות שונות באופן מהותי לנגיף, לחיסונים ולטיפול.
התמותה הגבוהה בקרב גברים עשויה להיות מוסברת בחלקה על ידי סיבות ביולוגיות הקשורות לשכיחות הגבוהה של מחלות בקרב גברים כדוגמת מחלות קרדיווסקולריות, יתר לחץ דם, סוכרת ומחלות ריאה כרוניות, ובחלקה על ידי סיבות התנהגותיות כגון שימוש תכוף יותר בסיגריות ובאלכוהול. לדוגמה, לגברים נטייה רבה יותר לעישון קבוע בהשוואה לנשים, דבר שיכול להשפיע על התחלואה בקרב גברים. לעומת זאת, גנים וכרומוזומי מין נקביים הכוללים אסטרוגן, פרוגסטרון ואנדרוגנים תורמים למערכת החיסון ויכולים להיות סיבה מרכזית לתחלואה הנמוכה של נשים.
השלכות בריאותיות ייחודיות על נשים.
בעקבות הקורונה הוסטו משאבים מתחומי בריאות האישה לטיפול במגפה. משאבים אלו כוללים בין היתר אספקת שירותי בריאות מינית ורבייה, שירותי בריאות האם ושירותים ייעודיים לטיפול בנשים נפגעות אלימות. שירותים אלו חיוניים לבריאות, לזכויות ולרווחה של נשים ונערות. פגיעה בשירותים אלו עלולה לגרום להגברת שיעורי התמותה והתחלואה האימהית, הגברת שיעורי הריונות בגיל ההתבגרות, הגדלה בשיעורי ההידבקות ב- HIV ומחלות מין נוספות. לדוגמה, באמריקה הלטינית ובקריביים מעריכים כי בעקבות הקורונה, 18 מיליון נשים נוספות יאבדו גישה קבועה לאמצעים מודרניים למניעת הריון.
בנוסף, נשים מהוות 70% מכוח העבודה בתחום הבריאות בין אם בצוותים הרפואיים עצמם ובין אם בתחומי האחזקה, וכתוצאה ישירה מכך, ברבות מהמדינות, אחוזי הנדבקות העובדות בתחום הרפואה גבוהים בעשרות מונים מאחוזי הנדבקים הגברים.
היבטים כלכליים.
עדויות על השפעת הקורונה מצביעות על השלכות חמורות יותר על מצבן וחוסנן הכלכלי של נשים בהשוואה לגברים. נשים רגישות יותר למצבים כלכליים קשים- לרוב הן מרוויחות פחות מגברים, מחזיקות בתפקידים המאופיינים ביציבות תעסוקתית נמוכה ורוב משקי הבית החד הוריים הן של נשים. בשל נחיתות כלכלית זו, הפגיעה בכלכלה העולמית בעקבות התפרצות מגפת הקורונה משפיעה באופן הרסני במיוחד על נשים.
נשים הן האחראיות העיקריות לאחזקת הבית, גידול הילדים והדאגה לקשישים המשתייכים למשפחה. עבודת הטיפול בילדים וקשישים גדלה לאור סגירת בתי הספר והצפת שירותי הבריאות. על פי אונסק"ו, 1.52 מיליארד תלמידים (87% מהתלמידים בעולם) ומעל 60 מיליון מורים עברו למתכונת של הוראה מהבית. ככל שמוסדות המטפלים בילדים נסגרים, הטיפול בילדים עובר בעיקר לאחריות הנשים, לא רק בגלל המבנה הקיים של כוח העבודה, אלא גם בגלל נורמות חברתיות המצפות מנשים להיות המטפלות העיקריות במשפחה. מציאות זו מקשה על נשים לעבוד מרחוק כשילדיהן בבית ולכן הן חשופות יותר לפיטורים בהשוואה לגברים. במדינות רבות, סבב הפיטורים הראשון היה חריף במיוחד במקצועות בהם נשים תופסות נתח משמעותי כדוגמת תחומי הקמעונאות, האירוח והתיירות.
חינוך.