בריאיון לחברת אפל מיוזיק הצהירה XCX כי "Baby" נמנית בין הרצועות הראשונות שהיא ומפיקיה החליטו להכניס לאלבום. צ'ארלי הכריזה באופן רשמי על הכללת השיר ב-"Crash" ב-4 בנובמבר 2021, כשהשמיעה קטע קצר ממנו בשידור חי בחשבון הטיקטוק שלה. ב-19 בדצמבר, בעקבות ביטול הופעתה ב-SNL ועליית המקרים המאומתים של וריאנט אומיקרון של נגיף הקורונה, פרסמה קטע נוסף של "Baby" כשהיא רוקדת לצליליו. ב-1 בפברואר 2022, לאחר הוצאת הסינגל "Beg for You", העלתה קטע נוסף מן השיר תחת הכיתוב "".
בסמוך לצאתו עלה השיר לרשת הזרמת המדיה ספוטיפיי, שם הצליח לצבור למעלה מ-10.3 מיליון השמעות.
וידאו קליפ.
הווידאו קליפ הרשמי של השיר פורסם ב-2 במרץ 2022, בו XCX רוקדת עם זוג רקדנים נוספים. הכוריאוגרף של הווידאו היה נתן קים. נכון למאי 2022 עומד מונה הצפיות של הקליפ על למעלה מ-1.9 מיליון צפיות.
אבריאל בר-לבב
אבריאל בר-לבב (נולד ב-1960) הוא חוקר בתחומי היסטוריה של עם ישראל ומחשבת ישראל, פרופסור חבר במחלקה להיסטוריה, פילוסופיה ומדעי היהדות באוניברסיטה הפתוחה.
ביוגרפיה.
בר-לבב נולד וגדל בחיפה ליהודית (ילידת חיפה גם היא) ושאול בר-לבב (יליד דרום אפריקה, איש מח"ל וצבא הקבע וממייסדי תחום ביטחון קשר והצפנה בצה"ל בסוף שנות ה-40 ובתחילת שנות ה-50). לבר-לבב שתי אחיות מבוגרות ממנו. למד בבית הספר הממלכתי זיכרון יוסף, ואחר כך בבית ספר תיכון עירוני ה' בחיפה. בשנים 1978–1981 שירת שירות סדיר בחיל השריון.
לאחר סיום שירותו הצבאי, למד לתואר ראשון, שני ושלישי באוניברסיטה העברית בירושלים. את עבודת המ"א, שעסקה במוות במחשבתו של המקובל רבי נפתלי הכהן כץ, כתב בהנחיית פרופ' זאב גריס. בשנת 1997 סיים תואר שלישי. את עבודת הדוקטור, שעסקה בתפיסת המוות בספר החיים מאת רבי שמעון פרנקפורט, כתב בהנחייתם של הפרופסורים זאב גריס, משה אידל ויוסף קפלן. במקביל ללימודיו עבד כעוזר הוראה באוניברסיטה העברית ובטכניון, וכמזכיר המערכת של כתבי העת "מחקרי ירושלים במחשבת ישראל' ו"מדעי היהדות".
לאחר סיום לימודיו, בשנים 1997–1998 נסע לארצות הברית, ושהה במרכז לחקר דתות העולם באוניברסיטת הרווארד.
עם חזרתו, לימד באוניברסיטת חיפה ובאוניברסיטת בן-גוריון בנגב.
מאז 2001 הוא מרצה באוניברסיטה הפתוחה. עמד בראש צוות הפיתוח של הקורסים: תהליכי חילון בתרבות היהודית, מבוא למחשבת ישראל (קורס המבוסס על הרצאות מוקלטות של פרופ' משה הלברטל) ומבוא לקבלה.
בשנים 2005–2008 היה ראש המחלקה להיסטוריה, פילוסופיה ומדעי היהדות.
מחקרו.
בר-לבב חוקר את התרבות היהודית בעיקר בימי הביניים ובעת החדשה המוקדמת. תחומי מחקרו העיקריים הם:
במחקריו על ספריות יהודיות הגדיר בר-לבב את המושג "תודעת הספרייה", שהיא האופן שבו ספריות נתפסות בזמן ובמקום מסוים, והבחין בין סוגים שונים של תודעת הספרייה. מושג זה שימש אותו לבחינת ההבדלים במעמד התרבותי של הספרייה בהקשרים היסטוריים שונים.
במחקריו בתולדות הספר העברי הגדיר בר-לבב את המושג "אינטימיות טקסטואלית", המתבטאת בתפיסה שהיחסים בין הלומד והטקסט הם יחסים הדדיים של תמיכה והגנה, וכן בנוכחות בולטת של הטקסטים בחיי הקוראים, בהנאה מהלימוד ובהבטים נוספים.
בר-לבב עמד על רכיבים של כתיבה אישית בהקדמות של מדפיסים וראה בהם אחד היסודות של הכתיבה האוטוביוגרפית המודרנית. במאמר על ספרות הצוואות בר-לבב הוא הראשון שהשתמש במושג "אגודוקומנטים" בחקר מדעי היהדות.
במחקריו על בית הקברות בתרבות היהודית אפיין בר-לבב את תפקידיו התרבותיים של בית הקברות, וביניהם שער או פתח, מרכז תקשורת, מרכז זהות.
במחקריו על חילון בתרבות היהודית הבחין בר-לבב בין דתיות מונוליטית המתייחסת למצוות הדת בתור מכלול אחד, לבין דתיות מודולרית המאפשרת הסתכלות גמישה יותר על רכיבים שונים בחיים הדתיים.
חיים אישיים.
היה נשוי לד"ר ליאורה אליאס בר-לבב (חוקרת תלמוד) עד לפטירתה ממחלה בשנת 2006. לאחר מותה סייע בהוצאת ספריה "מכילתא דרשב"י פרשת נזיקין: נוסח, מונחים, מקורות ועריכה" ו"למצוא מתוכו את האור", וכתב לספר אחרית דבר. הספר הוא חליפת מכתבים על ההתמודדות עם המוות, בשנה האחרונה לחייה, בין אליאס בר-לבב לבין אילן לוטנברג שהיה מורה שלה לבודהיזם ולמדיטציה.
אב לבת. מתגורר בשכונת גבעת הוורדים בירושלים.
פרסומיו.
מבחר ממאמריו המדעיים.
בר-לבב כתב יותר מ-40 מאמרים, פרקים בספרים וערכים אנציקלופדיים. להלן מבחר מהם:
אופיר מינץ-מנור
אופיר מינץ-מנור (נולד ב-1973) הוא חוקר בתחומי מדעי היהדות ומדעי הרוח הדיגיטליים, שמתמחה בפיוט היהודי בשלהי העת העתיקה ובימי הביניים ובמחקר ספרותי-מחשובי. מכהן כפרופסור חבר במחלקה להיסטוריה, פילוסופיה ומדעי היהדות באוניברסיטה הפתוחה.
ביוגרפיה.
מינץ-מנור נולד בכפר סבא ללידיה ברנזבורג, שנולדה בבואנוס איירס, ארגנטינה, וליוסי מנור (לבית מינץ), שנולד בכפר סבא. מינץ-מנור למד בבית ספר יסודי ברנר בכפר סבא. לאחר מכן, עבר לגור בקיבוץ חצור, ולמד במוסד החינוכי צפית של השומר הצעיר בכפר מנחם (סיים את לימודיו בשנת 1991).
בשנים 1992–1993 שירת כקומונר של השומר הצעיר בקן כרמיאל במסגרת שנת שירות.
בשנים 1993–1996 שירת שירות חובה בצבא כמפתח הדרכה בבסיס חיל התחזוקה בצריפין.
לאחר סיום שירותו עבר לירושלים כדי ללמוד באוניברסיטה העברית. במקביל ללימודיו, היה חבר במשך כעשר שנים בקיבוץ עירוני בית ישראל בשכונת גילה בירושלים והיה ממקימי המכינה הקדם-צבאית בית ישראל, המכינה הקדם-צבאית הראשונה המשותפת לדתיים ולחילונים.
למד לתואר ראשון, שני ושלישי בחוג לספרות עברית באוניברסיטה העברית בירושלים. בשנת 2000 סיים תואר ראשון בהצטיינות ובשנת 2002 סיים תואר שני בהצטיינות. את העבודה המחקרית בסוף התואר, שעסקה בפיוטי אלעזר בירבי קליר לחנוכה, כתב בהדרכת פרופ' שולמית אליצור. בשנת 2022 יצאה עבודה זו לאור, כפרסום במכון בן צבי. בשנת 2007 סיים תואר שלישי. את עבודת הדוקטור שעסקה בלשונו הציורית של הפיוט בתקופה הקדם-קלאסית, כתב גם כן בהדרכת פרופ' שולמית אליצור.
עם סיום לימודיו נסע לארצות הברית, ושהה כחוקר אורח במחלקה למדע הדתות באוניברסיטת בראון ובמכון כץ ללימודים מתקדמים במדעי היהדות אוניברסיטת פנסילבניה.
ב-2008 מונה כמרצה בכיר במחלקה להיסטוריה, פילוסופיה ומדעי היהדות באוניברסיטה הפתוחה ובשנת 2016 מונה לדרגת פרופ' חבר.
בשנים 2017–2018 שהה במעמד של פרופ' אורח באוניברסיטת המבורג בגרמניה.
באוקטובר 2019 מונה מינץ-מנור לדקאן הלימודים האקדמיים של האוניברסיטה הפתוחה. כדקאן וכחבר הנהלת האוניברסיטה מוביל מינץ-מנור את תהליך ההתחדשות של מודל ההוראה של האוניברסיטה הפתוחה לאור לקחי מגפת הקורונה, מקדם ביזור של המבנה הריכוזי של האוניברסיטה תוך האצלת סמכויות למחלקות האקדמיות, ומטמיע תרבות ניהולית-אקדמית מבוססת מידע וכלים מחשוביים.
מחקרו.
מינץ-מנור מתמחה בשירה ובפרוזה העברית של שלהי העת העתיקה ושל ימי הביניים. בראשית דרכו המחקרית הוא עסק רבות בפילולוגיה ובההדרת פיוטים על בסיס כתבי יד מהגניזה הקהירית, כמו גם במחקר ספרותי שלהם. מאוחר יותר הקדיש מינץ-מנור כעשור לחקר הזיקות שבין השירה יהודית בשלהי העת העתיקה לבין השירה הנוצרית והשירה השומרונית; מחקרים אלו שילבו בין מחקר ספרותי לבין מחקר היסטורי-תרבותי כמו גם מחקר במדעי הדתות. בשנים האחרונות עוסק מינץ-מנור רבות בקידום תחום מדעי הרוח הדיגיטליים בישראל תוך דגש על מחקר ספרותי-מחשובי שמוסיף כלים דיגיטליים לארגז הכלים המחקרי, ומרחיב את האפשרויות הפרשניות של המחקר.
משפחתו.
נשוי ללימור, ד"ר להיסטוריה ואחות השתלות מח עצם בבית חולים הדסה. אב לשניים.
מתגורר בשכונת רחביה בירושלים.
Let's Have a Kiki
Let's Have a Kiki הוא סינגל של הלהקה האמריקאית, סיזור סיסטרז . השיר, שיצא ב-11 בספומבר 2012, מופיע כסינגל השלישי והאחרון מתוך אלבום האולפן הרביעי של הלהקה, "Magic Hour". השיר נכתב על ידי ג'ייק שירס, Babydaddy ואנה מטרוניק, והופק על ידי סיזור סיסטרז.
נכון ליוני 2022, השיר הושמע למעלה מ-27 מיליון פעמים בספוטיפיי.
וידאו קליפ.
הווידאו קליפ של השיר, שבוים על ידי ורן מואן, יצא בערוץ היוטיוב של הלהקה ב-27 ביולי 2012. נכון ליוני 2022, הווידאו קליפ נצפה למעלה מ-19 מיליון פעמים.
ב-26 בנובמבר 2019, בילבורד מיקם את הווידאו קליפ במקום ה-79 ברשימת 100 סרטוני המוזיקה הטובים ביותר של שנות ה-2010.
קידום.
Scissor Sisters ביצעו את השיר ב-"The Wendy Williams Show" , ב-"Sunrise" , וב-"Strictly Come Dancing" .
גרסאות כיסוי.
"Let's Have a Kiki" היווה השראה לכמה פרודיות וידאו ויראליות מקהילת הדראג קווין. ליידי באני וביאנקה דל ריו, שרי ויין , וויליאם בלי (בשיתוף פעולה עם ריאה ליטרה ) הוציאו גרסאות כיסוי משלהן לשיר.
בנובמבר 2012 הוצגה גרסת כיסוי של השיר, בשילוב עם השיר "Turkey Lurkey Time" של ברט בכרך והאל דייוויד, בסדרת הטלוויזיה האמריקאית, "Glee", בביצוע של שרה ג'סיקה פארקר, כריס קולפר ולאה מישל.
Better (שיר של מייגן טריינור)
Better (בעברית: טוב יותר) הוא סינגל שהוקלט על ידי הזמרת-יוצרת האמריקאית מייגן טריינור, בהשתתפות הראפר האמריקאי יו גוטי, מתוך אלבום האולפן השני שלה, "Thank You" (2016). הוא יצא לאור ב-29 באוגוסט 2016, על ידי חברת התקליטים אפיק רקורדס, כסינגל השלישי מתוך האלבום.
השיר הגיע למקום ה-35 במצעד 40 השירים למבוגרים.
רקע וכתיבה.