אולימפיאדת ריו דה ז'ניירו (2016) הייתה המוצלחת ביותר בתולדות אוזבקיסטן, עם 13 מדליות, מהן 4 מדליות זהב, הישג דומה להישגי המשלחות האוזבקיות בשלוש האולימפיאדות הקודמות גם יחד. האיגרוף היה הענף הבולט ביותר. המתאגרפים התחרו בכל עשר קטגוריות המשקל לגברים, ובשבע מהן זכו במדליות. חסנבוי דוסמטוב, שאחובידין זוירוב ופזלידין גאיבנזארוב זכו במדליות זהב, שחראם גיאסוב ובקטמיר מליקוזייב זכו במדליות כסף, ומורוג'ון אחמדלייב ורוסטם טולגנוב זכו במדליות ארד. בנוסף, סיימו הורשיד טוז'יבייב ובחודיר ז'לולוב במקום החמישי. במדליית הזהב הרביעית לזכות האוזבקים זכה מרים המשקולות רוסלאן נורודינוב. איוואן אפרמוב סיים במקום החמישי ורוסטם ג'נגבייב במקום השישי. בהיאבקות זכו שלושה אוזבקים במדליות ארד: איחטיור נברוזוב, מגומד איברגימוב ואלמורט טסמורדוב. בקזוד עבדורחמונוב סיים במקום החמישי. הג'ודוקא רישוד סובירוב זכה במדליית ארד שלישית ברציפות, וגם דיורבק אורוזבוייב זכה במדליית ארד. עבדולו טנגרייב סיים במקום החמישי. ספורטאים אוזבקים נוספים שבלטו בריו דה ז'ניירו כללו את לוחם הטאקוונדו דמיטרי שוקין שסיים במקום החמישי, את חותר הקאנו גראסים קוצ'נב שסיים במקום השביעי במקצה ל-1000 מטר ובמקום השמיני במקצה הזוגות ל-1000 מטר, יחד עם סריק מירבקוב, ואת המתעמלת הוותיקה אוקסנה צ'וסוביטינה בת ה-41, שסיימה במקום השביעי בתרגיל הקפיצות.
משחקי החורף.
אולימפיאדת החורף הראשונה בה השתתפה אוזבקיסטן הייתה אולימפיאדת לילהאמר (1994). הייתה זו אולימפיאדת החורף היחידה עד כה בה זכה ספורטאי אוזבקי במדליה - לינה צ'ריאזובה זכתה במדליית זהב בסקי חופשי. פרט להישג זה, ההישג הגבוה היחיד הנוסף של המשלחת האוזבקית נרשם באולימפיאדת נאגנו (1998), אז דורגה המחליקה האומנותית טטיאנה מלינינה במקום השמיני.
מדליות.
לפי אולימפיאדה.
באולימפיאדות הקיץ:
width="20px"|
באולימפיאדות החורף:
לפי ענף.
בענפי הקיץ:
width="20px"|
בענפי החורף:
תזמורת נצרת למוזיקה ערבית
שאולה
שאולה או λ בעקרב הוא הכוכב השני בבהירותו בקבוצת עקרב, ואחד מהכוכבים הבהירים ביותר בשמי הלילה. למרות עובדה זו, זכה הכוכב לציון באייר נמוך (λ היא האות ה-11 באלפבית היווני), ככל הנראה בשל מיקומו הדרומי שמקשה על הצפייה בו מאירופה. פרוש שמו של הכוכב בערבית (الشولاء - אל-שַאוּלַא) הוא "המונף" - המתייחס לזנב העקרב, כיוון שהכוכב נמצא בקצה הזנב, בצמוד לכוכב לסאת' (υ בעקרב) המייצג את העוקץ.
מאפיינים.
שאולה הוא למעשה מערכת משולשת הנמצאת במרחק של כ-570 שנות אור ומורכבת משני כוכבי הסדרה הראשית כחולים וכוכב נוסף קטן הרבה יותר שטיבו אינו ידוע בוודאות. שני הכוכבים הגדולים מקיפים זה את זה במרחק של כ-5.7 יחידות אסטרונומיות (מעט יותר מהמרחק של צדק מהשמש) בזמן הקפה של כשלוש שנים (1,082 ימים). מסת הכוכב הגדול מבין השניים, שאולה Aa היא כ-11 מסות שמש, רדיוסו יותר מ-6 רדיוסי שמש והטמפרטורה שלו היא 25,000 קלווין, כך שהוא מוגדר כתת-ענק כחול מסוג ספקטרלי B1.5 IV. כוכב זה הוא משתנה β בקפאוס עם שינוי של כמאית דרגת בהירות במחזוריות של כ-4.68 שעות. הכוכב השני, שאולה B קטן יותר, מסתו כ-8 מסות שמש, רדיוסו כ-5.5 רדיוסי שמש והטמפרטורה שלו היא 21,000 קלווין כך שהוא מסוג ספקטרלי B2 V. רוב הקרינה של שני הכוכבים היא בתחום העל-סגול כך שלמרות שעוצמת ההארה שלהם היא פי 16,000 מהשמש, באור נראה הם קורנים רק פי 2,500 ממנה.
הכוכב הנוסף במערכת, שאולה Ab, הוא עמום בהרבה ומקיף את שאולה A בזמן הקפה של פחות משישה ימים ובמרחק ממוצע של כ-0.15 יחידות אסטרונומיות (כמחצית המרחק של כוכב חמה מהשמש). בשל הקרבה הרבה לשאולה A לא ניתן להבחין בו ישירות וקיומו מוסק מקיומה של קרינת X חריגה משאולה A. מסתו המשוערת של הכוכב היא כ-1.8 מסות שמש וטיבו אינו ברור. קיימות השערות שמדובר בכוכב נייטרונים, ננס לבן או כוכב צעיר בשלבי התהוות, שזו האפשרות הסבירה יותר בהתחשב בגילם הצעיר של שני הכוכבים הגדולים - כ-15 מיליון שנים בלבד.
במרחק זוויתי של 42 שניות קשת ובמרחק זוויתי של 95 שניות קשת משאולה A (פי 1300 ופי 3000 מהמרחק הזוויתי בין שאולה A ושאולה B) נמצאים שני כוכבים עמומים נוספים עם בהירויות מדרגה 15 ו-12. לא ידוע האם שני הכוכבים האלו קשורים למערכת של שאולה או שהם רק במקרה נמצאים באותו קו ראייה.
הכוכב υ (אופסילון) בעקרב (לסאת') המייצג את העוקץ של העקרב נמצא כחצי מעלה מדרום מערב לשאולה.
למבדא בעקרב
מבצע חירות מתמשכת
עודפים
פסטיבל
פסטיבל (בלועזית: Festival. לפי האקדמיה ללשון העברית: תְּחִגָּה) הוא חגיגת אירועים אמנותיים או בידוריים בהיקף גדול מהרגיל. אירועי ותכני הפסטיבל הם על פי רוב בעלי מכנה משותף, כמו נושא או צורה אומנותית. רבים מהפסטיבלים מתקיימים באופן סדיר פעם בשנה.
מקור המונח.
מקור המילה "פסטיבל" (Festival) בצרפתית ובאנגלית של ימי הביניים. המילה התפתחה מהמילה הלטינית festa, שפירושה סעודה, משתה, חגיגה.
הלשונאי והבלשן יצחק אבינרי הציע תחת המילה פסטיבל את המילים חגאום (חַגְאֹם; בריבוי: חַגְאֻמִּים) או חגום, הרומזות על המילים אום (מילה מקראית שפירושה לאום) ואמנות. אבינרי ניבא שהחידוש "תחיגה" של ועד הלשון לא יצלח הן מבחינה פונטית (הזכיר לו את המילה "דחיקה") הן מבחינה לשונית (נימק כי השמות במשקל זה, כמו תהילה או תפילה, נובעים מתוך בניין פיעל או התפעל: מהלל-מתהלל, מתחנן – ואילו השורש ח־ג־ג נוטה חג וחוגג ולא "מחגג" או "מתחגג"). אבינרי אף הציע להחיות את המילה הגנוזה בפיוטים חֶגֶג (במלעיל).
סוגי פסטיבלים.
ישנם פסטיבלים העוסקים בתחום רחב מאוד, אותו הם פורטים באמצעות תכנים שונים לנושאים וסוגות - לדוגמה פסטיבלי מוזיקה; וישנם אחרים, המקדישים עצמם לנושא מצומצם בתוך תחום רחב - כדוגמת "פסטיבל מוזיקת הרנסאנס של קופנהגן". לצד אלה ישנם אף "פסטיבלי-נישה": אלו הם אותם פסטיבלים המתמקדים ברעיון צר יחסית, או המעלים את קרנה או פועלה של אישיות ספציפית, למשל פסטיבל ריכרד וגנר. בשולי הפסטיבל יתקיימו, על פי רוב, הרצאות, פאנלים ומספר אירועי-משנה קטנים המיועדים לתמוך בנושא האירוע המרכזי - כתערוכות, או להשלים את אווירת החג, כדוכני מזון.
פסטיבל בהיקף קטן יכול להתרחש כולו על במה אחת, שעליה עולים הרכבים מוזיקליים רבים בזה אחר זה במשך שעות אחדות (למשל פסטיבל שירי ילדים). פסטיבל כזה ייועד על פי רוב לקהל מקומי או קטן. פסטיבל גדול, שמושך קהל רחב יותר ועשוי אף למשוך אורחים מארצות אחרות, יכול להתרחש במהלך ימים אחדים (כאלה הם למשל פסטיבלי רוק) ואפילו במשך חודש (למשל פסטיבל ישראל), ויכול להתרחש על במה אחת, במות אחדות או אף במקומות רבים ברחבי אותה עיר.
פסטיבלים יכולים להיות מאורגנים על ידי רשות מקומית או על ידי יזם פרטי. אולם כמעט כל הפסטיבלים הם בעלי מטרה של קידום ערך כלשהו/צורת אמנות מסוימת בציבור הרחב החי בסביבה שבה נערך אותו פסטיבל.
פסטיבל שמשולב בשוק או אירועי מכירה של מוצרים ייחודיים נקרא יריד (לדוגמה יריד החלב של ויסקונסין). קרנבל הוא פסטיבל תחפושות וריקודים בהשתתפות הקהל, לרוב בליווי תהלוכה בעלת אלמנטים קרקסיים. זהו פסטיבל שמקורו דתי בימי הביניים. רוב הפסטיבלים הנערכים בעידן המודרני, מכילים אירועי אמנות כסרטי קולנוע, הצגות, או מופעי מוזיקה, ריקוד ולוליינות, לעיתים בשילוב של מספר צורות אמנות (כמו בפסטיבל ישראל) ולעיתים תוך ייחוד של צורת אמנות אחת (כפסטיבלי תיאטרון).
ואנגרי מאטאי
ואנגרי מאטיי
ואנגרי מא'אטיי
אקרובטיקה
שלומית
קוסטוברוס
קוסטובאר
קוסטובארוס
Λ בעקרב
אדוארד ב. לואיס
אדוארד ב. לואיס (באנגלית: Edward B. Lewis; 20 במאי 1918 - 21 ביולי 2004) היה גנטיקאי אמריקאי, זוכה פרס נובל לפיזיולוגיה ולרפואה לשנת 1995.
ביוגרפיה.
לואיס נולד וגדל בפנסילבניה, בתיכון קרא על מחקרם של הגנטיקאים תומאס האנט מורגן ואלפרד סטרוטוונט בנוגע לדרוזופילה (זבוב הפירות), אחד מאורגניזמי המודל העיקריים בגנטיקה, והחל להתנסות בגידול וריבוי של הזבובים בעצמו. כמוזיקאי מוכשר זכה לואיס למלגת לימודים באוניברסיטת באקנל המקומית אך לאחר שנה עזב לטובת לימודי ביוסטטיסטיקה באוניברסיטת מינסוטה, אותם סיים תוך שנתיים ב-1939. במהלך לימודיו המשיך להתנסות במחקרים גנטים על זנים חדשים של תסיסנית המחקר ("Drosophila melanogaster"). לאחר סיום התואר הראשון עבר לואיס למכון הטכנולוגי של קליפורניה בו סיים ב-1942 את לימודי הדוקטורט תחת הנחייתו של סטרוטוונט. בשנים אלו פיתח את מבחן הקומפלמנטציה (cis-trans test).
בסיום לימודיו גויס לואיס לחיל האוויר האמריקני, הוא למד קורס במטאורולוגיה ונשלח כחזאי לזירת האוקיינוס השקט. בסיום המלחמה חזר לעבוד בקאלטק, ב-1956 מונה לפרופסור לביולוגיה במכון וב-1966 למחזיק הקתדרה על שם תומאס האנט מורגן. במשך שנים מחקריו לא זכו לתשומת לב רבה ושיטותיו הפכו למיושנות עם התפתחות הביולוגיה המולקולרית, אך לאחר שמדענים בקאלטק, בהם דייוויד הוגנס, הסתייעו בידע של לואיס לצורך שיבוט של גנים הומיאוטיים ומיפוי הגנום של הדרוזופילה, הם גילו אזור הומולוגיה, כפי שלואיס חזה במחקריו במשך שנים רבות.
ב-1989 זכה לואיס בפרס וולף לרפואה "על הוכחת קיומה וחקירתה של הבקרה הגנטית של התפתחות חלקי הגוף באמצעות גנים הומיאוטיים", ב-1990 במדליה הלאומית למדעים, ב-1991 בפרס לסקר למחקר רפואי וב-1995 זכה בפרס נובל לפיזיולוגיה ולרפואה יחד עם כריסטיאנה ניסליין-פולהרד ואריק וישאוס על בקרה גנטית של שלבים מוקדמים בהתפתחות עוברית.