קטלין קובאץ' החלה את הקריירה הספורטיבית שלה בשנת 1987 במועדון "ספרטקוס בודפשט". מאוחר יותר התחרתה במועדון BSE. ב-1993 זכתה במדליות באליפות אירופה לנוער. בשנת 1995 עברה ל- BKV אלרה (Előre) ונכללה כבר בנבחרת הלאומית. היא הייתה חברה בנבחרת הונגריה כעתודה באליפות העולם 1995 בדויסבורג ובאולימפיאדת אטלנטה (1996). משנת 1997 התחרתה בצבעי :מועדון הספורט אויפשט" (UTE). קובאץ' השתתפה באליפות אירופה בארבעה סוגי מקצים וזכתה בפעמיים שתי מדליות כסף וכן במקום רביעי. בסיום העונה סיימה במקום השני בדירוג הקיאקיסטיות ההונגריות. בשנת 1998 זכתה בתואר העולמי הראשון שלו (רביעיות 200 מ'). היא זכתה בארבעה מקומות ראשונים באליפות המדינה. ב-1999 סגרה את השנה בראש דירוג הנשים ההונגריות. בשנת 2000, הייתה לה הזדמנות רצינית באולימפיאדת סידני (2000), וזכתה בשתי מדליות כסף הן בזוגות והן רביעיית הקיאקים.
מאביב 2001, עברה קובאץ' למועדון השיט של מ.ט.ק. בודפשט (MTK). והתחילה בסדרת הזכיות המדהימה שלה ובעשרות מדליות. משנת 2009 עברה קובאץ' למועדון השיט של בודפשט הונבד (Bp. Honvéd). פרנץ צ'יפש קיבל לידיו את ניהול האימון וההכשרה שלה.
בדצמבר 2013 היא הודיעה שמצפה לילדה. בתה, לוקה אנה שמידט, נולדה ב-6 ביוני 2014. לאחר מכן, כבר לא הצליחה לזכות באליפויות עולם או באליפיות אירופה. בשנת 2016 הודיעה על פרישה.
אליפות הונגריה.
מיקום וסוג מדליה
גל הטרור בישראל (2022)
גל הטרור ב־2022 הוא רצף פיגועי טרור שבוצעו באביב 2022 בידי פלסטינים וערבים ישראלים, במהלכם נרצחו תשעה עשר בני אדם ונפצעו מעל לשישים ושמונה. בעקבות האירועים צה"ל ומשטרת ישראל יזמו את מבצע "שובר גלים" לסיכול פיגועי הטרור.
הפיגועים.
גל הטרור כלל אירועים בהם ניסו מחבלים ערבים לרצוח יהודים.
אחדים מהפיגועים העיקריים הראשונים בלטו בכך שהמחבלים הזדהו עם ארגון הטרור דאעש. לאחר מכן, בלטה פעילותם של פלסטינים מאזור יהודה ושומרון אשר לא הזדהו עם דאעש.
עם הזמן, במערכת הביטחון הישראלית זיהו על רקע גל הטרור כי הייתה ירידה במניע הלאומני ולעומתה עלייה במניע הדתי שהוביל לפיגועים בישראל. החוט המקשר של גל הפיגועים היה השראה בדגש על הר הבית או מניעים אישיים, מבלי לייחס זאת לארגון טרור פלסטיני שעמד באופן ישיר מאחורי מעשי הרצח וניסיונות הרצח.
ארגון הטרור חמאס (עם בולטות למטה הארגון באזור הגדה המערבית) שאף להתסיס את השטח.
בעקבות אירועי הטרור.
היערכות מערכת הביטחון.
במהלך גל הטרור מערכת הביטחון הגבירה את הכוננות, ובייחוד סביב הרמדאן שעשוי להתאפיין במתיחות ביטחונית מוגברת. בתגובה להתפתחויות, צה"ל החליף את כינוייה של ההערכות המתוכננת לתקופה זו, מ"עומר התנופה" ל"שובר גלים". כדי למנוע כניסה של שוהים בלתי חוקיים דרך פרצות בגדר הביטחון, הציע צה"ל להגדיל את היתרי העבודה לפועלים פלסטינים בטענה שיש קשר בין רגיעה ביטחונית ומספר ההיתרים הזמינים. השב"כ התנגד להצעה זו, בטענה שצעד כזה עלול להוביל לפיגועים נוספים.
פעולות תגמול.
בשני מקרים, יהודים שהגיעו לכפרים הפלסטינים זיתא וג'אלוד הציתו מכוניות, השליכו אבנים והשאירו אחריהם גרפיטי על קירות. בכפר זיתא אף הושלך למסגד חומר בעירה, שהצית שטיח בכניסה וכבה. המשטרה עצרה שלושה חשודים במעשה. בכפר ג'ינבה דיווחו הפלסטינים על מקרה אלימות נוסף ובמקומות נוספים דיווחו על פגיעה ברכוש. לאחר הפיגוע בחדרה, דרוזים השליכו אבנים לעבר מסגד במע'אר, סמוך לביתו של מנסור עבאס.
תגובות במערכת הפוליטית.
ראש הממשלה נפתלי בנט הודיע כי בכוונת מערכת הביטחון להקים חטיבת מג"ב ייעודית. בנוסף, קרא לאזרחי ישראל בעלי רישיון לנשק לשאת אותם עליהם.
בעקבות האירועים, הקבינט המדיני-ביטחוני התכנס והחליט כי תבוצע הריסת בתים מהירה של בתי מחבלים, ישללו היתרי עבודה מקרובי משפחה של מחבלים ותקודם בנייה מחדש של גדר ההפרדה.
ח"כ מנסור עבאס, יו"ר רע"ם, כתב בתגובה לאחד מהפיגועים: .
ביקורת על מדיניות הממשלה.
אזרחים וחברי כנסת העבירו ביקורת על התנהלות הממשלה בגל הפיגועים. לאחר הפיגוע בבאר שבע נערכו מספר אירועי מחאה ספונטניים ומאורגנים במחאה על המצב הביטחוני המעורער ותחושת חוסר הביטחון של האזרחים. עשרות מתושבי בית אל, בהנהגת הרב אריאל בראלי, רב הישוב, חסמו את אחת הכניסות לרמאללה בהפגנת מחאה.
תגובות במגזר הערבי בישראל.
על פי סקר של מרכז "אקורד" שנערך בשלהי מרץ 2022 בקרב ערביי ישראל, 98% הביעו התנגדות לפעילות אלימה נגד יהודים, אף שרק 56% מהיהודים סבורים שהציבור הערבי מתנגד לאלימות נגד יהודים. לצד זאת, לפי סקר של תנועת הביטחוניסטים שנערך במאי 2022 בקרב ערביי ישראל, 75% סבורים שאין ליהודים זכות קיום בארץ, ו-23% אמרו שיתמכו במדינות שיתקפו את מדינת ישראל במקרה של מלחמה קיומית.
ב-31 במרץ פרסמה עיריית אום אל-פחם פוסט בפייסבוק ובו הביעה תנחומים על מותם של שני המחבלים שביצעו את הפיגוע בחדרה. בעקבות הביקורת הציבורית ופניית מנכ"ל משרד הפנים נמחק הפוסט וראש העירייה הודיע כי הוא מתפטר מתפקידו, אולם חזר בו כעבור זמן קצר.
גורמי תקשורת ומחלקת הסייבר בפרקליטות המדינה דיווחו על תמיכה ברשתות החברתיות ובעיקר בטיקטוק של ערבים-ישראלים צעירים בפעולות הטרור.
במאי 2022 דווח על טרנד בקרב ערביי מזרח ירושלים והשטחים ללבוש חולצות עם הדפס של רובה M16. הפרשן צבי יחזקאלי הסביר כי הטרנד החל בעקבות הרג שלושה מבוקשים בשכם בסוף פברואר באותה שנה. עם זאת, בדיקה של צוות התכנית מהצד השני הראתה כי הטרנד התחיל כבר בינואר 2022, עוד בטרם החל גל הטרור, וכי חולצות עם הדפס של M16 הן מוצר פופולרי באתרי מכירות באינטרנט כעלי אקספרס ואמזון.
פארק הולנד (לונדון)
פארק הולנד (באנגלית: Holland Park) הוא אזור בקנזינגטון שבמערב לונדון אשר מכיל רחוב ופארק ציבורי באותו השם. אין לו גבולות רשמיים אבל הוא תחום בערך על ידי רחוב קנסינגטון בדרום, דרך הולנד ממערב, שדרת פארק הולנד מצפון ורחוב קנסינגטון צ'רץ' ממזרח. המחוזות הסמוכים הם נוטינג היל מצפון, ארלז קורט מדרום, ושפרדס בוש מצפון מערב.
האזור בנוי ברובו מרחובות עם שדרות עצים ומבתים טוריים גדולים בסגנון ויקטוריאני, ומכיל חנויות רבות, אטרקציות תיירותיות (כגון מוזיאון העיצוב), אתרי ספא יוקרתיים, מלונות ומסעדות, כמו גם שגרירויות של מספר מדינות.
היסטוריה.
הרובע היה כפרי עד המאה ה-19, והאזור המכונה כיום פארק הולנד היה בעבר אחוזה בשם בית הולנד. בעשורים הבאים באותה מאה מכרו בעלי האחוזה את השטחים המרוחקים של האחוזה לבניית בתי מגורים, והשכונה שהתפתחה קיבלה את שמה מהבית. האזור כולל גם כמה אזורים קטנים שמעולם לא היו חלק מהשטח של בית הולנד, בעיקר אחוזת פילימור ואזור כיכר קמפדן היל.
בשנותיה המאוחרות של המאה ה-19 קבעו את מושבם בשכונה מספר אמנים ידועים (ביניהם פרדריק לייטון, ג'ורג' פרדריק ווטס וולנטיין קמרון פרינספ) ואספני אומנות. קבוצה זו נקראה "חוג פארק הולנד" .
הפארק.
שטח הפארק הוא כ-22 הקטאר, מחציתו הצפונית היא חורש פראי למחצה, החלק מרכזי הוא שטחי גן רשמיים, והחלק הדרומי משמש לספורט.
מבית הולנד נשארו רק כמה חורבות, לאחר שנהרס ב-1940 בבליץ על לונדון במהלך מלחמת העולם השנייה. ב-1952 מועצת מחוז לונדון רכשה את החורבה ואת הגנים שמסביב מבעלו הפרטי האחרון, הרוזן השישי מאילצ'סטר כיום שרידי הבית מהווים תפאורה לתיאטרון הפתוח פארק הולנד, שהוא ביתה של אופרת פארק הולנד. מדרום לפארק נמצא מוזיאון העיצוב.
בפארק יש בית קפה, מסעדה המחוברת לאורנז'רי, מערכת שחמט ענקית, מגרש קריקט, מגרש טניס, שני גנים יפאנים - גן קיוטו, שהוקם ב-1991, וגן הנצחת פוקושימה, שהוקם ב-2012, אכסניית נוער וגן שעשועים. ניתן לראות בגן סנאיים וטווסים. ב-2010 ייחד הפארק מדור לחזירים שתפקידם היה לנקות את הפארק מסרפדים ומעשבים נוספים, כדי ליצור אזור אחו נוסף לפרחי בר ובעלי חיים. לאחר מכן נעשה שימוש בבקר למטרה דומה.
המרכז האקולוגי של פארק הולנד (2013), המופעל על ידי שירות האקולוגיה של הרובע, מציע תוכניות חינוך סביבתי הכוללות טיולים בטבע, שיחות, תוכניות לבתי ספר ותוכניות פעילות לילדים.
חור (אל)
כתובת בנבעל
כתובת בנבעל היא כתובת פיניקית המוקקדשת לעשתרת על גוש שיש ששימש בסיס למצבה מצרית, שנמצאה ליד הפירמידה של יונס במֹף בשנת 1900.
הכתובת חרותה על חזית בסיס המצבה, שגודלו 55 על 64 על 32 ס"מ. הכיתוב פגום ומתוארך למאות ה-2–1 לפנה"ס. היא הוזכרה לראשונה בשנת 1900 על ידי מלכיור דה ווגואה, לאחר שגסטון מספרו, החופר של מֹף, שלח לו עותק של המצבה.
הכתובת כוללת את השם בנבעל, שהחוקרים מקשרים בינו לבין השם Banobali או Bariobali, עבד מקדש פיניקי שתואר על ידי קיקרו ב-"In Verrem" . שארל קלרמון-גנו הציע לשחזר את השם כבַּנוֹבַּעַל.
המצבה מוצגת כעת במוזיאון המצרי, תחת הזיהוי CG 9402 (JE 33264+34081).
הכתובת.
הכתובת ידוע בסימונים KAI 48 או RÉS 1. הכתובת פגומה מאוד, ולכן ישנן הצעות שונות לפענוחה.
ב-RÉS הכתובת פורסמה כך:
מאוחר יותר, ב-KAI הכתובת פורסמה כך:
קרהמלקוב קרא את הכתובת כך:
לפי קריאה זאת, הכתובת מוקדשת ל"עשתרת (של) שומרון".
גם הכתובת המצבה עצמה מזכירה את פעלעשתרת: p:a:r a:N37 T:r:T A1 כלומר "פערעשתרת", מאחר שבמצרית עתיקה לא היה הבדל בין העיצורים ל' ור'. המצבה במצרית מזכירה גם את אמו, ששמה אינו ברור אך ללא ספק שמי.
פיצוץ תחנת הרכבת בירושלים
גוסטבו מש