אחד הפדאיון שהשתתף במארב הזה, סייר החוליה, מוחמד חסן פרוד, נורה בידי סיור של צה"ל בדרכו חזרה לרצועת עזה. למחרת מצאו אותו משקיפי או"ם וקצין צה"ל, מתחבא פצוע מתחת לשיח. הוא סיפר למשקיף או"ם דובר ערבית כי הוא תושב מחנה הפליטים נציראת, ולשעבר פלאח תושב הכפר נעליא, מדרום לאשקלון. הוא סיפר כי שלושה ימים קודם הוציא אותו סרן מצרי מהכלא בעזה, הוא צויד בנשק, ונאמר לו להראות לחברי החוליות את הדרך לנעליא. הם יצאו מעזה ב-26 באוגוסט, שתי קבוצות בנות ארבעה אנשים כל אחת.
28 באוגוסט.
ב-28 באוגוסט נהרגו ארבעה חיילי צה"ל ושניים נפצעו ליד גבול רצועת עזה, כאשר עלו רכביהם על מוקשים.
29 באוגוסט.
הלילה שבין 29 ו-30 באוגוסט היה שיא המסע של חוליות הפדאיון.
משפחה שהלכה מזרנוגה למעברת אל-קובייבה שבעיבורי רחובות, כ-40 קילומטרים מצפון לרצועת עזה, הותקפה ביריות. אבי המשפחה, נפצע קשה מאוד ונפטר לאחר שעות ספורות. אשתו סלימה נפצעה אנושות. עוד שלושה מבני המשפחה נפצעו בפיגוע.
באותו לילה רצחה חוליה אחרת ארבעה חקלאים: המסתננים הגיעו לפרדס עשת-לפיד שליד בית חנן, כ-50 ק"מ צפונית לרצועת עזה, ורצחו ביריות ובדקירות סכין שלושה פועלים, שעבדו בפרדס: , ו. הם המשיכו לפרדס ניימן הסמוך למושב בית עובד, ורצחו את . המסתננים המשיכו אל תורן האנטנה של "קול ישראל" שליד יבנה, שגובהו 114 מטר ומשקלו מעל 30 טון, ופוצצו את בסיסו, שתוקן רק כעבור כשנה.
ליד צומת ביל"ו עלה רכב צבאי על מארב וחייל אחד נפצע, קיבוץ ארז הופגז במרגמות, ומטוס קרב מצרי חדר לתחום האווירי מצפון לרצועת עזה והונס ממנו.
30 באוגוסט.
למחרת היום, ב-30 באוגוסט, עלה רכב צבאי על מוקש ושני חיילים נפצעו.
המסתננים תקפו ביריות ליד כפר מנחם רכב שהוביל עובדים להנחת קווי מים בחבל לכיש, ורצחו שלושה מנוסעיה: , ו.
חוליית פדאיון הניחה מארב ליד דיר א-דבאן, מצפון לבית גוברין, והרגה ארבעה אזרחים במכונית. אותה חוליה המשיכה לעבר גבול ירדן, ואנשיה תקפו בדרכם ביריות וברימונים מכונית צבאית בצומת פאלוג'ה ומכונית ליד זבדיאל, והטילו רימוני יד לבית במושב נחלה, שם נפצעה אשה.
תגובות ותוצאות.
מסע הפדאיון של אוגוסט 1955 נמשך עד הימים הראשונים של ספטמבר. במהלך המסע, הצליחו משמרות סיור ישראליים להרוג או לשבות רק מפגעים בודדים. רובם שבו לבסיסיהם אחרי שפעלו במשך לילה אחד או שניים בשטח ישראל. במהלך שבוע פעולתם, הרגו הפדאיון כ-15 ישראלים ופצעו יותר מ-12. על פי דוח הנספח הצבאי הירדני בקאהיר מ-5 בספטמבר 1955, התכנית המצרית הייתה לשלוח פדאיון נוספים אחרי 3 בספטמבר, אולם בעקבות התערבות אמריקאית אצל נאצר, התכנית נבלמה.
סדרת הפיגועים עוררה סערה בישראל, בייחוד אחרי הפיגוע ליד קוביבה. למחרת, 30 באוגוסט, הגיש הרמטכ"ל משה דיין את התפטרותו, בטענה כי קיים פער בין מדיניות הממשלה בראשותו של משה שרת, שנמנעה מפעולות תגובה גדולות, ובין השקפותיו שלו, לפיהן יש לבצע פעולת הרתעה גדול ממדים. בעקבות זאת, הודיע שר הביטחון דוד בן-גוריון לסגל שרי מפא"י כי עליהם לבחור בין הקו הניצי שלו לבין הקו של שרת. בינתיים נמסר על תקיפות פדאיון נוספות, ובעקבות זאת הסכים שרת לתמוך בפעולה הגדולה שהציע דיין. ב-31 באוגוסט יצא צה"ל למבצע אלקיים בחאן יונס, שבו נהרגו 72 חיילים מצריים לעומת הרוג ישראלי אחד, ונגרם נזק כבד למתקנים מצריים.
ב-31 באוגוסט 1955 אמר קולונל גוהר, ראש המדור הישראלי במשרד המלחמה המצרי: "מלחמת פלסטין נכנסה היום לשלב חדש".
ב-1 בספטמבר 1955 הכריז דובר משרד החוץ בירושלים: "הסכים ש"ן בין מצרים וישראל רוקן באופן זה ממשמעותו... מצרים עלתה על דרך המוליכה לחיסול הביטחון, לקריאת תיגר מתמדת על צבא ההגנה לישראל ולהכנסת חרדה ללבבות תושבים שוחרי שלום ועמלים קשה בחבל ארץ רחב ידיים".
מצרים לא ניסתה להסתיר את אחריותה לפשיטות נגד ישראל, ואמצעי התקשורת הממלכתיים שלהם היללו את הפדאיון. כך למשל, ב-10 בספטמבר 1955 הופיע מאמר בעיתון אל-אהראם, בו ראיין הכתב הצבאי פדאי, שהתרברב: "נכנסנו לישראל תשע פעמים, הרגנו 24 יהודים... הגענו למבואות תל אביב... נשארנו בישראל 15 יום בלי שהצידה נגמרה". הפדאי סיפר שכאשר נתקלו בסיור ישראלי, "החיילים התחננו לפניהם בשם הנביא מוחמד להשאירם בחיים... אחד החיילים היהודים אפילו תפס את ידי ונישק אותה. אני נעניתי לתחינתם... ונמנעתי מלהרוג אותם בעצמי... אבל ביקשתי מחברי להרוג אותם במקומי והם עשו זאת מיד... ההוראות שקיבלנו אסרו עלינו לפגוע בנשים ובאזרחים".
המצרים ראו במסע הפדאיון באוגוסט 1955 "הצלחה כבירה", והדעה הרווחת בממשל בקאהיר, כפי שהושמעה בין היתר מפי שר המדינה אנואר סאדאת, הייתה שהם מצאו סוף סוף דרך להכות בישראל.
מסע הפדאיון עורר התלהבות ערבית גם מחוץ למצרים, שכן נראה היה כי סוף כל סוף מצליחה מדינה ערבית להשיב מכה לישראל. לפי הערכה אמריקאית מאוקטובר 1955, לפשיטות הפדאיון הייתה בירדן השפעה "מחשמלת". לדברי שגריר ארצות הברית בירדן, פשיטות הפדאיון בשלהי אוגוסט 1955 התקבלו בה כמבוא ל"סבב שני" וכהוכחה לכישורים הצבאיים של הערבים.
ראש מטה משקיפי או"ם, מייג'ור-ג'נרל א.ל.מ. ברנס, כתב לימים בזיכרונותיו, כי "זועזע עמוקות" ממעשי הזוועה של הפדאיון. הוא הגדיר אותם "פשעי מלחמה" והשווה אותם למעשים נאציים.
בעקבות פשיטות הפדאיון מרצועת עזה באוגוסט 1955, והתגובה הישראלית בחאן יונס, הכפילה מצרים את מאמציה לגייס פדאיון בסוריה, בלבנון ובירדן.
גל החום באירופה (2022)
גל החום באירופה 2022 הוא גל חום של מזג אוויר חם במיוחד בחלקים ממרכז, דרום ומערב אירופה בחודשים יוני ויולי 2022. המדינות הנפגעות כוללות את קרואטיה, צרפת, גרמניה, יוון, אירלנד, איטליה, פולין, פורטוגל, ספרד, שווייץ ובריטניה. החל מ-14 ביולי פרצו גם שריפות רבות ברחבי היבשת.
הטמפרטורה הגבוהה ביותר שנרשמה באירופה בגל החום הייתה 47.0 מעלות צלזיוס בפינהאו, פורטוגל, ב-14 ביולי.
לפי מדינה.
איטליה.
באיטליה, מספר השריפות היה פי שלושה מהממוצע ההיסטורי עד סוף יוני. הטמפרטורות ברומא הגיעו ל-40.8 מעלות צלזיוס ב-28 ביוני. קרחון בהר מרמולדה קרס ב-4 ביולי, והרג אחד-עשר בני אדם. ההתמוטטות יוחסה לטמפרטורות החמות בהר באופן חריג. ב-5 ביולי, הוכרז מצב חירום בחמישה אזורים צפוניים בתגובה לבצורת קשה בעמק פו, הבצורת החמורה ביותר מזה 70 שנה, ומאוחר יותר הוכרז מצב דומה גם בטוסקנה.
אירלנד.
ב-13 ביולי, Met Éireann פרסמה ייעוץ לגבי טמפרטורה גבוהה לאירלנד, כאשר הטמפרטורות צפויות להגיע לשיא ואולי יעלו על 30 מעלות צלזיוס ב-17 ביולי.
ארבעה בני אדם מתו באירלנד מאז 11 ביולי בתקריות הקשורות להתייבשות ומים.
בריטניה.
ב-17 ביוני הגיעו הטמפרטורות בלונדון ל-32.7 מעלות צלזיוס, מה שהיה ליום החם ביותר של גל החום הנוכחי בחודש יוני במדינה.
ב-15 ביולי, ה-UKHSA העלה את רמת ההתראה על גלי חום ל-4, מה שגרם למצב חירום לאומי. בנוסף פורסמה אזהרת חום קיצוני אדומה ראשונה אי פעם לאחר שהיו תחזיות ללמעלה מ-40 מעלות צלזיוס בחלקים מסוימים של הממלכה לקראת 17–18 ביולי. אזהרת החום הקיצונית הורחבה לקורנוול, מערב ויילס וחלקים מדרום סקוטלנד.
ב-18 ביולי, היום הראשון של האזהרה האדומה, הטמפרטורות הגיעו ל-38.1 מעלות צלזיוס בסנטון דאונהאם בסאפוק. ויילס שברה את השיא שלה לטמפרטורה הגבוהה ביותר שנרשמה אי פעם, עם 37.1 מעלות צלזיוס שנמדדו בהווארדן.
לפחות עשרה בני אדם מתו בתקריות הקשורות למים במדינה מאז שהחום החל להתגבר. מכבי האש של לונדון הכריזו על תקרית גדולה לאחר שכמה שריפות פרצו ברחבי הבירה כתוצאה מגל החום.
גרמניה.
בין 14 ל-20 ביוני נמדדו בגרמניה 1636 מקרי מוות עודפים, בשבוע שלאחר מכן נרשם זינוק של מקרי מוות עודפים ב-14%.
הולנד.
ב-18 ביולי, המכון המטאורולוגי המלכותי של הולנד פרסם אזהרת חום עבור המחוזות המרכזיים והדרומיים, עם טמפרטורות חזויות של 36 מעלות צלזיוס במחוזות המרכזיים, ו-38–39 מעלות צלזיוס בדרום. חום קיצוני הוא דבר נדיר בהולנד, היו רק תשעה ימים עם טמפרטורות מעל 35 מעלות צלזיוס מאז תחילת המדידה בתחנת מזג האוויר המרכזית ב-1901 (נכון ל-18 ביולי 2022). בשנת 2019, הולנד חוותה טמפרטורות גבוהות מ-40 מעלות צלזיוס לראשונה בהיסטוריה המתועדת.
נורווגיה.
ב-28 ביוני הגיע הטמפרטורות בטרומסה ל-29.7 מעלות צלזיוס, שיא לחודש יוני. במהמן הגיעו ל-30.8 מעלות צלזיוס, גבוה יותר מהשיא הקודם שלה ליוני בכמעט 10 מעלות. סולטדאל קבעה שיא לחודש יוני עם טמפרטורות שהגיעו ל-31.6 מעלות צלזיוס.
ביולי, המכון המטאורולוגי הנורווגי דיווח כי במספר אזורים עשויים להגיע הטמפרטורות ללמעלה מ-30 מעלות צלזיוס.
ספרד.
ב-11 ביוני נמדדו טמפרטורות גבוהות בדרום, עם 41 מעלות צלזיוס בסביליה. ב-12 ביוני נמדדו 43.2 מעלות צלזיוס באלמדן. ב-14 ביוני התפשט גל החום לדרום גליציה ולפנים הים הקנטברי. אפילו בלילות, לא ירדו המעלות מתחת ל-20 מעלות במחוזות רבים. ב-17 ביוני נשברו שיאי הטמפרטורות בקורדובה, סרגוסה וליידה.
בין 11 ל-20 ביוני 829 בני אדם מתו בספרד בעקבות גל החום.
ביולי חוותה אקסטרמדורה שריפות יער שהתפשטו לסלמנקה שבקסטיליה ולאון ושרפו יותר מ-9,900 דונם.
בין 11 ל-20 ביוני 829 בני אדם מתו מהחום בספרד.
ב-16 ביולי דווח כי לפחות 360 בני אדם מתו בין 10 ל-15 ביולי מהחום.
ב-18 ביולי דיווח מכון הבריאות קרלוס השלישי על 150 מקרי מוות נוספים הקשורים לחום ב-16 ביולי, מה שהביא את מספר ההרוגים הכולל ל-510.