ביוני 2012, סמית' הייתה אחת מ-18 הכדורגלניות שנבחרו לייצג את בריטניה בטורניר הכדורגל של אולימפיאדת לונדון. נבחרת בריטניה הוקמה במיוחד לצורך המשחקים האולימפיים, והיא כללה 16 שחקניות מאנגליה ושתיים מסקוטלנד. בשלב הבתים של הטורניר, ניצחה הנבחרת בכל משחקיה והעפילה לרבע הגמר מהמקום הראשון בבית. ברבע הגמר היא הפסידה 2-0 לקנדה והודחה מהטורניר.
הלכות נזיקין
אבילות
מוליכות-על בטמפרטורות גבוהות
מוליכי-על בטמפרטורות גבוהות הם חומרים המקיימים את אותם המאפיינים של מוליכות-על שהם התנגדות חשמלית אפסית ודיאמגנטיות מושלמת (התנגדות לחדירת שדה מגנטי חיצוני), תכונה המתקיימת בברזל ובמגוון חומרים קרמיים מבוססי נחושת אחרים. בשונה ממוליכות-על שטווח הטמפרטורות שלה משתרע בין האפס המוחלט (273.15- מעלות צלזיוס) עד טמפרטורה של 30 קלווין (243.15- מעלות צלזיוס), מוליכות-על בטמפרטורות גבוהות מוגדרת החל מ-30 קלווין.
היסטוריה.
הם גילו את המוליך על הראשון, חומר מבוסס לנתן המכונה LaBaCuO, שמגיע למצב של הולכת על ב-35 מעלות קלווין שהיא מעל לערך התאורטי העליון שהיה מקובל באותה התקופה לטמפרטורה קריטית של מוליכי על, שהוא 30 מעלות קלווין.
הדבר עורר תסיסה והתרגשות רבה בקרב הקהילה המדעית, שהתחילה לעבוד בקדחתנות על מנת למצוא מוליכי על בטמפרטורות גבוהות יותר.
חשיבות התגלית.
מכיוון שבהולכה חשמלית כמות גדולה של אנרגיה הופכת לאנרגיית חום (ולכן היא מתבזבזת), הפוטנציאל הכלכלי של בניית מתקנים חשמליים שעשויים מחוטים אלו, שיוכלו לספק יתרונות אנרגטיים וסביבתיים בשל יכולתם להגביר באופן משמעותי את יעילות העברת החשמל ברכיבים אלקטרוניים או באחסון חשמל-עודף בשעות בהן הצריכה נמוכה לשימוש מאוחר יותר, הוא עצום.
אולם, עקב האנרגיה הרבה שנצרכת כדי להביא את החומרים האלו למצב של על- מוליכות (על ידי קירור מאוד יקר)- השימוש בטכנולוגיה הזאת לא כדאי מבחינה כלכלית.
עם זאת, לאחר גילויו של YBCO שהוא החומר הראשון שהתגלה שעבר את ה-77 קלווין, משום שטמפרטורה זו הנה מעל לטמפרטורת הרתיחה של החנקן ולכן ניתן להגיע אליה על ידי קירור בעזרת חנקן נוזלי שהוא יחסית זול ופשוט לשימוש וייצור, אפשר לומר שנכנס בסיס תאורטי לבניית אי-אלו שימושים מעשיים בשוק.
מאז התגלו על-מוליכים נוספים בטמפרטורות גבוהות, אך טרם נמצא הסבר תאורטי המקובל בקהילה המדעית למנגנון היוצר את על-המוליכות בטמפרטורות אלו.
קושי בהסבר התופעה.
אחרי גילוי העל-מוליכים בטמפרטורה גבוהה ב-1986, חשבו להסביר את תופעת העל מוליכות בטמפרטורות גבוהות על ידי תיאורית על מוליכים בטמפרטורות נמוכות. התאוריה מתארת את הגורם המתווך באינטראקציה בין האלקטרונים הוא התנודות בסריג היונים החיוביים של המתכת. אלקטרון אחד מעוות את הסריג כשהוא עובר דרכו, וכעבור כמה מיקרו-שניות משפיע העיוות על בן זוגו של האלקטרון, כשהוא מגיע למקום. תנודות הסריג נקראות פונונים – הן מתנהגות בדיוק כמו חלקיקים, ובליעתן על ידי האלקטרונים ופליטתן שוב מחוללות אינטראקציית משיכה חלשה.
הפיזיקאים מתארים את הדגם המקובל הזה בשם תאוריית BCS, לפי שמות המדענים שפיתחו את המתמטיקה שלה ב-1957.
עד מהרה הבינו כי תאוריית BCS כפשוטה אינה מסוגלת להסביר את התנהגות החומרים החדשים הללו. ראשית, התנודות התרמיות שמקורן בטמפרטורות הגבוהות היו צריכות להטביע כל כוח משיכה שמחוללים הפונונים. שנית, החלפת האיזוטופים המרכיבים את העל-מוליך מטיפוס BCS משנה את מאפייני הפונונים (מפני שאטומים כבדים יותר אמורים להתנודד לאט יותר), ולכן משנה את הטמפרטורה הקריטית במידה שאפשר לחשבה במדויק, ואילו מידות השינוי בעל-מוליכים בטמפרטורה גבוהה הן אחרות. יתר על כן, יש עוד פרטים אופייניים שקשה להסבירם באמצעות BCS.
לאחר בדיקות של חומרים שונים וניתוח הגרפים המתארים אותם, התגלה כי ישנה קפיצה חדה באנרגיות של זוגות אלקטרונים, והחל חיפוש אחר רמזים לכוחות הגורמים להיווצרות הזוגות.
חוקרים רבים ייחסו את הקפיצה לסוג מסוים של מצב משותף לאלקטרונים, הקרוי תהודה מגנטית. קבוצת ניסוי אחת טענה כי הפונונים הם הגורמים לקפיצה – תוצאה שאילו אומתה, הייתה הופכת על פיה את הדעה המקובלת בדבר על-מוליכים מן הסוג המקובל.
אך, תוצאות שקיבלו נסיינים באוניברסיטת מקמסטר ובמעבדה הלאומית ברוקהייבן מפריכות כנראה גם את התהודה המגנטית וגם את הפונונים כדבק המבוקש.
כיום, חוקרים רבים מנסים למצוא את ההסבר לתופעה.
למרות התאוריות שהועלו, לא נמצאה עד היום תאוריה מקיפה שמסבירה את התופעה.
השאלה נותרה אחת מהשאלות הלא פתורות העיקריות של פיזיקת המצב המעובה.
המנגנון שגורם לאלקטרונים בחומרים האלו לנוע בתבנית של זוגות בטמפר' הגבוהות האלו לא ידוע.
אחת מהסיבות לכך היא שהחומרים, המגלים תכונות על מוליכות בטמפרטורה גבוהה, הם גבישים מורכבים. חלקם עשויים מקריסטלים רב שכבתיים, שהופכים את המודל התאורטי למסובך מאוד.
למרות הקושי במתן הסבר לתופעה, חוקרים עובדים על שיפור האיכות והכמות של המוליכים, בין על ידי שיפור איכות החומרים הקיימים כיום ובין על ידי סינתזה של חומרים חדשים.
מטרת המחקרים האלו היא מציאת שיטות להוזלת העלויות, ויעילות צורת הייצור של החומרים –על מנת שיוכלו לייצרם במהירות כדי לשלבם בתעשייה בצורה טובה יותר.
משרד החוץ של יפן
משרד החוץ (ביפנית: 外務省, תעתיק: גאימוּ-שוֹ) הוא משרד בממשלת יפן האחראי על יחסי החוץ של המדינה. תחת חוקת יפן מ-1947 מחזיקה הממשלה בסמכות העליונה לניהול יחסי החוץ של המדינה, תחת פיקוח הדיאט. ראש הממשלה נדרש לדווח לדיאט אודות היחסים הבינלאומיים תקופתית, כשגם לבית הנבחרים וגם לבית היועצים יש ועדות בנושא יחסי החוץ. כל הסכם עם מדינה אחרת חייב באישור הדיאט. בתור ראש המדינה, ממלא קיסר יפן תפקיד טקסי בקבלת נציגים זרים ובאישרור ההסכמים שקיבלו את אישור הדיאט.
לאחר מלחמת העולם השנייה לא היו יחסי החוץ של יפן בסמכותו הבלעדית של משרד החוץ. בשל חשיבות הפן הכלכלי ביחסים, פעל המשרד בשיתוף פעולה עם משרד האוצר בנושאי מכס, כלכלה בינלאומית וכו'; עם משרד המסחר הבינלאומי והתעשייה בנושאי יבוא ויצוא; עם משרד החקלאות, היערנות והדיג בנושא זכויות דיג ויבוא של חקלאות זרה.
אף על פי שמבחינה חוקתית שמורה זכות ההחלטה בנושאים מכריעים לראש הממשלה, לשר החוץ יש השפעה רבה והוא משמש יועץ לראש הממשלה בנושאי תכנון וישום מדיניות. לשר החוץ יש שני סגנים, כשאחד אחראי למשרד והשני משמש מתווך בין המשרד לדיאט. ניהול מדיניות החוץ מתחלק על פי רוב בין הלשכות הגאוגרפיות, העוסקות ביחסים עם מדינה ספציפית, לבין הלשכות הפונקציונליות, העוסקות ביחסים עם מספר מדינות.
החל מנובמבר 2021, קאשו היישי הוא שר החוץ של יפן.
משרד האוצר (יפן)
משרד האוצר (ביפנית: 財務省, תעתיק: זאימוּ-שוֹ) הוא משרד בממשלת יפן האחראי על קביעת המדיניות הכלכלית של יפן. מקורו של המשרד הוא באוֹקוּרה-שוֹ (大蔵省), ששימש אוצר המדינה בתקופת הייאן (המאה ה-6). כשנוסדה המערכת השלטונית המודרנית לאחר רסטורציית מייג'י, נוסד גם משרד האוצר בתור הגוף האחראי על כספי הציבור ועל נושאים מוניטריים.
בעבר החזיק משרד האוצר בהשפעה רבה בתוך הממשלה, אך לאחר מספר שערוריות פיננסיות בשנות ה-90 החל לאבד אותה בהדרגה, בעיקר לאחר הקמת הסוכנות לשירותים פיננסיים. בנוסף, חוקק הדיאט של יפן את חוק בנק יפן ב-1998, שבמסגרתו עברה השליטה על המדיניות המוניטרית של המדינה לידי בנק יפן, דבר שהפחית עוד יותר מסמכויותיו של משרד האוצר. אף על פי כן, מקיים משרד האוצר היפני מדיניות סחר בינלאומי פעילה, ותורם לחיזוק דמויה של יפן כמעצמה כלכלית.
העומד בראש המשרד הוא שר האוצר, חבר בדיאט של יפן שנבחר על ידי ראש הממשלה. נכון ל-17 באוגוסט 2015 ממלא טארו אסו תפקיד זה.
פרופסיה
הסוכנות לשירותים פיננסיים
הסוכנות לשירותים פיננסיים (ביפנית: 金融庁, תעתיק: קינְיוּ-צ'וֹ) הוא ארגון הפועל תחת ממשלת יפן, ותפקידו הוא פיקוח על הבנקאות, על הבורסה לניירות ערך ועל תחום הביטוח במדינה במטרה לשמור על יציבות המערכת הכלכלית. הסוכנות נוסדה ב-2000, ובראשה עומד מנהל שפועל תחת שר האוצר. תחת סמכות הסוכנות נמצאות הוועדה למעקב אחר הסחר בניירות ערך ולשכת רואי החשבון של יפן.
משרדי הסוכנות נמצאים בטוקיו.
פארק לומפיני
פארק לומפיני (בתאית: สวนลุมพินี) הוא פארק השוכן במרכז בנגקוק, בירת תאילנד. שטחו של הפארק 576 דונמים.
הפארק מהווה ריאה ירוקה במרכז העיר, ומשמש לפנאי ונופש. בפארק אגם מלאכותי בו מתקני שיט בסירות, ומסלולי הליכה שאורכם כ-2.5 ק"מ המשמשים להליכה ולריצה. רכיבה על אופניים במסלולי הפארק מותרת רק בשעות הבוקר והצהריים המוקדמות, וזאת על מנת לאפשר להשתמש במסלולים כמסלולי הליכה בשעות הערב.
הפארק משמש כאתר להתעמלות טאי צ'י בשעות הבוקר המוקדמות.
בחודשי החורף נערכים בפארק קונצרטים של מוזיקה קלאסית המבוצעים על ידי התזמורת הסימפונית של בנגקוק.
היסטוריה.
הפארק הוקם בשנות ה-20 של המאה ה-20 בהוראת מלך תאילנד ראמה השישי על שטחים שהיו בבעלות בית המלוכה. האתר נקרא על שם לומביני - מקום הולדתו של בודהא בנפאל. בעת הקמת הפארק היה הפארק מחוץ לתחומי העיר בנגקוק. כיום הפארק ממוקם בלב אזור העסקים הראשי של בנגקוק, בשכונת לומפיני, צפונית לדרך ראמה הרביעי, בין דרך ראטצ'אדאמרי, ודרך ויתאיו.
פארק המלכה סיריקיט