בתקופה שבין ינואר ונובמבר 2010, גל התאבדויות התרחש במפעלי החברה, שבמהלכו ניסו להתאבד שמונה עשר עובדים, ונהרגו בסך הכל ארבעה עשר עובדים. גל ההתאבדויות משך תשומת לב בינלאומית, וגרר בחינה לעומק של תנאי ההעסקה במפעלי החברה ביוזמת החברות עבורן פוקסקון מייצרת, כגון אפל, דל ו-HP, וזאת לאור החשש של אלו האחרונות מההשלכות התקשורתיות האפשריות של האירוע ביחס אליהן. אף ששמה של פוקסקון נקשר פעמים רבות דווקא לשמה של חברת אפל, פוקסקון למעשה מספקת רכיבים אלקטרוניים עבור חברות רבות ושונות בתעשיית האלקטרוניקה, לרבות דל, HP, מוטורולה, נינטנדו, סוני ונוקיה.
ההתאבדויות הביאו גם לחיבורו של דו"ח ביקורת נוקב ביחס לפרקטיקות העבודה בפוקסקון על ידי 20 אוניברסיטאות מאזור סין רבתי, אשר תיארו את מפעלי החברה כמחנה עבודה. אמנם, יש מומחים שטוענים כי היחס לעובדים במפעלי פוקסקון הוא טוב לעומת מקומות עבודה אחרים בסביבתה, אך דוחות עדכניים לגבי תנאי ההעסקה במפעלים מעידים על פרקטיקות עבודה בעייתיות, כגון, יחס מפלה של עובדים טאיוונים לעמיתיהם הסינים, שעות עבודה מרובות, והיעדר יחסי עבודה הולמים ככלל.
התומכים בחברה, נוהגים לציין כי שיעור ההתאבדויות בפוקסקון הוא למעשה נמוך בהרבה משיעור ההתאבדויות באוכלוסיית סין הכללית שהוא מהגבוהים בעולם, ובנוסף שייתכן וההתאבדויות נבעו משינויים כלכליים חיצוניים לעבודה במפעלי החברה. שיעור ההתאבדויות בסין עומד בקירוב על 22.23 התאבדויות עבור 100,000 איש, בעוד שבשנת 2010, השנה החמורה ביותר מבחינת היקף ההתאבדויות של עובדי פוקסקון, התאבדו כאמור 14 איש מתוך סך הכל 450,000 עובדים במפעלי החברה בשנג'ן (יחס של 3.11 התאבדויות עבור 100,000 איש).
לעומת נתונים אלה, בשנת 2010 אירע במפעלי החברה בשנג'ן מקרה מוות נוסף שלא בגין התאבדות, והוא מותו של יאן לי, עובד בן 28, אשר נפטר מקוצר נשימה לאחר שנאלץ לעבוד במשמרת של 34 שעות ברציפות.
רפורמה
רפורמה (באנגלית: Reform, בלטינית:Reformo) היא תהליך שינוי שיטתי והדרגתי של סדר חברתי (בעיקר דתי, פוליטי-מנהלי וכלכלי) ישן. נהוג להבחין בין רפורמה למהפכה: מהפכה משמעותה שינוי יסודי, מיידי ורדיקלי, ואילו רפורמה מביאה לשינוי איטי יותר והדרגתי. רפורמה יכולה לבוא בעקבות חילופי שלטון במהפכה. מקורה של המילה "רפורמה" במילה האנגלית Reform, שמשמעותה תצורה או עיצוב מחדש (שינוי צורה) של דבר מה (Re-formation).
רפורמה אגררית.
רפורמה אגררית היא חלוקה מחדש של האדמות בין האזרחים. רפורמה כזו באה הרבה פעמים אחרי החלפת השלטון בידי בני המעמדות הנמוכים. במסגרת רפורמה כזו, עשויה להיות הלאמת אדמות או חלוקת אדמות אצולה ואדמות כנסייה לאנשים פשוטים. עשויה להיות גם חלוקה של אדמות למשפחות אנשי הצבא הכובש.
הרפורמציה הפרוטסטנטית.
בתחום הדת, התנועה הרפורמית הגדולה ביותר הייתה הרפורמציה הפרוטסטנטית. התנועה, שפעלה באירופה במאה ה-16, קראה לשינוי ערכי ומוסדי בכנסייה הקתולית, במסגרת הדת הנוצרית. בתחילת דרכה הנהיג את התנועה הנזיר האוגוסטיני הגרמני מרטין לותר. תנועת הרפורמציה הפרוטסטנטית קמה בתגובה לשחיתות בממסד הקתולי, ולמה שנתפס על ידי כחוסר גמישות הגותית. התנועה הביאה לפיצול בעולם הנוצרי וליצירתם של זרמים ומוסדות עיקריים, ביניהם הנצרות הפרוטסטנטית ותת-זרמים נוספים.
יהדות.
בראשית המאה ה-19 פנו חלק מהמשכילים בגרמניה לערוך תיקונים בנוהגי הדת המקובלים, שהוגבלו בתחילה למישור האסתטי. ב-1818 נעשה בהמבורג לראשונה שינוי עקרוני, והושמטו חלק מהתפילות לחידוש עבודת הקורבנות ולקיבוץ גלויות. כעבור דור, בשנות ה-40, התגבשה מגמה זו בהנהגת אברהם גייגר ועמיתיו, שזנחו את הראייה המסורתית של חוקי הדת כנגזרים מהתורה שניתנה בסיני והחליפו אותה בתפישה של יהדות מתפתחת היסטורית בהשראה אלוהית תמידית. על בסיס זה הם הצדיקו שינויים נרחבים, שאמנם לא יושמו ברובם בקהילות הגרמניות השמרניות יחסית אלא על ידי ממשיכיהם בארצות הברית. בנוסף לרפורמים פעלו הקונסרבטיבים המוקדמים, שהטיפו לכך שחוקי ההלכה הושפעו תמיד מהעולם החיצון וקראו לגמישות רבה יותר בפסיקתה; ראייתם את המשנה כפרי יצירה אנושית במידה רבה הביאה להוקעתם על ידי האורתודוקסים ככופרים. בהמשך התפתחו מתנועה זו הרקונסטרוקטיבים, בהנהגת מרדכי קפלן, שכלל לא האמינו בכך שההלכה או כל ציווי אחר באים ממקור אלוהי, וראו בחוקי הדת את מורשת העם היהודי שראוי לשמרם רק בשל כך.
פוליטיקה.
התנועה הצ'רטיסטית.
אחת התנועות המשמעותיות ביותר שפעלו למען רפורמה פוליטית היא התנועה הצ'רטיסטית (Chartism) בבריטניה. התנועה הצ'רטיסטית הייתה תנועת עובדים שפעלה בשנים 1838–1848, והייתה תנועת העובדים ההמונית הראשונה בעולם. הצ'רטיסטים שאפו להכניס רפורמות בשיטת הממשל בבריטניה על מנת להפוך אותה לדמוקרטית יותר. שמה של התנועה נגזר מ"הצ'רטר העממי" (אנגלית: People's Charter), הצהרת עקרונות שפורסמה בשנת 1838 והעלתה את הדרישות הבאות:
על אף שהתנועה הצ'רטיסטית לא הובילה באופן ישיר ליצירתם של רפורמיות פוליטיות, היא הייתה תקדים רב משמעות ופתחה פתח שאיפשר לארגונים ואינדיבידואלים שבאו אחריה להיאבק למען רפורמות.
רפורמות בישראל.
רבים משרי החינוך של מדינת ישראל הכריזו על רפורמות נרחבות, שבסופו של דבר יושמו באופן חלקי.
בשנת 2009 נערכה בישראל רפורמה במערכת ההוצאה לפועל שכללה עריכת שינויים נרחבים בחוק ההוצאה לפועל, ביטול זמני של צווי המאסר נגד חייבים והכנסת הגבלות מסוגים חדשים.
בשנת 2010 קידמה הממשלה הצעת רפורמה בחוק התכנון והבנייה, שמטרתה לקצר את הליכי האישור של תוכניות בניה. הצעת הרפורמה ספגה ביקורת מצד ארגוני איכות הסביבה בישראל, אשר סברו כי היא הועברה במחטף וכי הפעלתה תביא להשלכות קשות על הסביבה.
בשנת 2011 קיבלה הממשלה החלטה מספר 3993 על רפורמה בניהול ההון האנושי בשירות המדינה.
אתלטיקה באולימפיאדת סיאול (1988)
אולימפיאדת סיאול (1988) נערכה בסיאול, קוריאה הדרומית. תחרויות האתלטיקה נערכו בין ה-23 בספטמבר לבין ה-1 באוקטובר 1988. נערכו 42 תחרויות באתלטיקה במשחקים אלו (18 לנשים ו-24 לגברים), בהשתתפות 1,617 משתתפים (554 נשים ו-1,063 גברים) מ-148 מדינות.
אירועים בולטים.
ארצות הברית () זכתה במקום הראשון עם 13 מדליות זהב ו-26 מדליות בסך הכל, לפני ברית המועצות () עם 10 מדליות זהב ו-26 מדליות בסך הכל.
בתחרויות אלו נקבעו 5 שיאי עולם חדשים (3 לנשים ו-2 לגברים) ו-8 שיאים אולימפיים (3 לנשים ו-5 לגברים).
האתלטיות הבולטות.
פלורנס גריפית' ג'וינר () שזכתה ב-4 מדליות מהן 3 זהב ו-1 כסף, בריצת 100 מטר בשיא אולימפי חדש של 10.54 שניות, השיא הנוכחי (2012) ובריצת 200 מטר בשיא עולם חדש של 21.34 שניות, השיא העולם הנוכחי (2014), ג'קי ג'וינר קרסי () שזכתה בשתי מדליות זהב, בקפיצה לרוחק בשיא אולימפי חדש של 7.40 מטר, שיא האולימפי הנוכחי (2012) ובקרב שבע בשיא עולם חדש של 7291 נקודות, שיא העולם הנוכחי (2014) ואולגה בריזגינה () שזכתה בשתי מדליות זהב, בריצת 400 מטר ובריצת שליחות 4x400 מטר בשיא עולם חדש.
האתלטים הבולטים.
קרל לואיס () שזכה ב-3 מדליות מהן 2 זהב ו-1 כסף. הוא הגן על תואריו בקפיצה לרוחק ובריצת 100 מטר בשיא עולם חדש (9.92 שניות) לאחר שבן ג'ונסון () שבר את שיא העולם והעמיד אותו על 9.79 שניות. אולם, פחות מ-48 שעות לאחר מכן, התגלה כי הוא זכה בעזרת שימוש בסמים ממריצים ולכן הוא נפסל. סטיב לואיס () שזכה בשתי מדליות זהב, בריצת 400 מטר ובריצת שליחים 4x400 מטר בהשוואת שיא העולם ורוג'ר קינגדום () שהגן על תוארו בריצת 110 מטר משוכות.
אולימפיאדת הקיץ 1944
אולימפיאדת הקיץ 1944 הייתה אולימפיאדה אשר בוטלה עקב מלחמת העולם השנייה. היא הייתה אמורה להיות האולימפיאדה ה-13.
אירוח האולימפיאדה נמסר ללונדון שבבריטניה על ידי הוועד האולימפי הבינלאומי בישיבתו ה-38, שנערכה בלונדון ב-9 ביוני 1939. לונדון זכתה בהצבעה על זהות העיר המארחת בסיבוב הראשון, מול שלוש ערים אחרות – רומא שבאיטליה, דטרויט שבארצות הברית ולוזאן שבשווייץ.
האולימפיאדה בוטלה עקב המלחמה, וב-1946 החליט הוועד האולימפי הבינלאומי, ללא הצבעה, שאולימפיאדת הקיץ 1948 תיערך בלונדון.
למרות המלחמה ערך הוועד האולימפי הבינלאומי ב-1944 אירועים שונים כדי לציין מלאת חמישים שנים לייסודו. אלו נערכו במטה הוועד בלוזאן שבשווייץ מה-17 ועד ה-19 ביוני באותה שנה.
לשכת המהנדסים
לשכת המהנדסים, האדריכלים והאקדמאים במקצועות הטכנולוגיים בישראל (ע"ר) היא הגוף המקצועי היציג של ציבור זה בארץ, ומטרתה להוות גוף לאומי מרכזי, אשר מטפח ומקדם את המשק בתחומי ההנדסה, האדריכלות והטכנולוגיה, ובמקביל פועל לקידום המעמד המקצועי של המהנדסים והאדריכלים במדינת ישראל.
היסטוריה.
הלשכה היא ממשיכתה של אגודת האינג'ינרים והארכיטקטים בישראל (א.א.א.י), שנוסדה בשנת 1922, הקימה את בית המהנדס והאדריכל בשנת 1936, וייסדה מוסדות ציבור כגון: מכון התקנים הישראלי, המכון לפריון העבודה והייצור ומרכז הבנייה הישראלי.
לשכת המהנדסים, האדריכלים והאקדמאים במקצועות הטכנולוגיים בישראל הוקמה בשנת 1985 לפי הסכם בין א.א.א.י, הסתדרות המהנדסים בישראל וארגון האקדמאים העצמאיים במקצועות ההנדסה, האדריכלות והטכנולוגיה בישראל.
הלשכה הביאה לחקיקת חוק המהנדסים והאדריכלים בכנסת בשנת 1958 – החוק שבא להסדיר את מקצועות ההנדסה והאדריכלות בישראל, ולהבטיח שהציבור יקבל שירות מקצועי (תכנון, ייעוץ, פיקוח וביצוע) רק ממי שהוסמך לכך. חוק זה עבר שינויים, שהאחרון בהם היה בשנת 1992.
מעמד לשכת המהנדסים.