גם שמותיהם של דמויות ביצירה, כדוגמת 'דובי' לקוחי מעולם החי. (גם שמו של ברלה, חברו של יורם מתקופת המלחמה, משמעותו 'דובי' בעברית).
וגם חברי "הכנופיה" של יורם מן העבר "הערש" - "הירש" - צבי ו"וולף" - זאב.
יכול להיות ששימוש זה בשמות של בעלי חיים בא להציג את העולם ואת החיים כמלחמת השרדות (שבה כמובן, אין אידיאלים).
אגאי יחזקאל
אגאי יחזקאל (נולד ב-19 באפריל 1966) הוא תת-אלוף במילואים בצה"ל. בתפקידו האחרון שימש ראש חטיבת תכנון באגף התכנון. לפני כן כיהן כמפקד עוצבת הפלדה, וכקצין שריון ראשי.
ביוגרפיה.
יחזקאל גדל בפתח תקווה ולמד בתיכון ברנר המקומי. ב-1984 התגייס לצה"ל ושובץ בחיל השריון בחטיבה 7. בשריון עבר יחזקאל הכשרה כלוחם וקורס מפקדי טנקים. בהמשך השלים קורס קצינים ושימש כמפקד מחלקת טנקים בגדוד 75. בתפקידיו הבאים שירת כקצין מבצעים של הגדוד ומפקד פלוגה בשנים 1987–1988. יחזקאל שירת כמפקד פלוגה וסגן מפקד גדוד בחטיבה 460, ועבר הכשרה בבסיס הצבא האמריקאי בפורט נוקס. ב-1995 הועלה לדרגת סא"ל ומונה למפקד גדוד עשת (גדוד 9) בעוצבת עקבות הברזל (חטיבה 401). ב-1998 מונה לסגן מפקד חטיבה 7, וב-1999 לראש זירת צפון בחטיבת המבצעים.
בשנת 2000 קודם לדרגת אלוף-משנה ומונה למפקד חטיבת מילואים, חטיבה 4, במקביל עמד בראש המרכז לאימונים באש במל"י. בין השנים 2003 ל-2005 כיהן כמפקד חטיבה 188. ב-2006 מונה לראש מחלקת התכנון בחטיבת המבצעים של אגף המבצעים וב-2007 קודם לדרגת תת-אלוף ומונה למפקד עוצבת עידן (אוגדה 340) בפיקוד מרכז. ביולי 2008 התמנה לקצין שריון ראשי ובאפריל 2010 מונה למפקד עוצבת הפלדה, תפקיד בו כיהן עד מאי 2012. בתפקידו האחרון שימש ראש חטיבת התכנון באגף התכנון.
בשנת 2019 הצטרף יחזקאל לפוליטיקה, כשמונה מטעמו של בני גנץ ומפלגת "חוסן לישראל" לאחראי על ההתנהלות התקציבית של רשימת "כחול לבן". בהמשך, לקראת הבחירות לכנסת ה-22, מונה למנכ"ל "כחול לבן". עם הקמת הממשלה במאי 2020, פורסם כי שכרו במהלך תקופת הבחירות עמד על כ-80 אלף שקלים בחודש. הוא התפטר מתפקידו בנובמבר 2020.
יחזקאל בוגר תואר ראשון בכלכלה מאוניברסיטת חיפה ומוסמך המכללה לביטחון לאומי. הוא נשוי ואב לשלושה.
חי בר יוטבתה
חי בר יטבתה
חי-בר יטבתה
שְׁמוּרַת חַי-בָּר יָטְבָתָה היא שמורת טבע מסוג חי בר בערבה ליד יטבתה ובה נמצאים בעלי חיים מדבריים למטרות שימור, רבייה, והשבה לטבע. מן החי בר הושבו לטבע בהצלחה ראמים לבנים, פראים, וצבי יבשה מדבריים. המרכז משמש גם כספארי ויש בו זנים מדבריים שלא קיימים בישראל למטרת שימור עולמי כמו דישונים, ערודים וראמי סהרה. כמו כן, חי בר זה הוא המרכז הזואולוגי הגדול ביותר בישראל מבחינת שטח.
היסטוריה.
חי-בר יטבתה הוקם ב-1968 על ידי אברהם יפה, מנהלה הראשון של רשות שמורות הטבע הקמתו סימנה את תחילת תהליך השבתם לטבע של בעלי חיים שנעלמו מנופי ארץ ישראל. לצורך כך הוקמו שני גרעיני הרבייה, אחד לבעלי חיים שחיו בחורש הים תיכוני ואחר לבעלי חיים מדבריים. מטרת החי-בר היא ליצור סביבה טבעית מוגנת ומבוקרת, שתאפשר להגדיל את אוכלוסיותיהם של בעלי החיים שנבחרו ולהחזיקם עד להשבתם לטבע.
בשנות ה-60 הוקמה אגודה ציבורית בשם "חי-בר" בחסות רשות שמורות הטבע ובניהולם של אברהם יפה ואורי צאן. מטרות האגודה היו השבת מיני חיות בר שנכחדו בארץ וביסוס מינים בסכנת הכחדה. בתחילת שנות ה-70 של המאה ה-20 גודר במלחת יטבתה שטח בהיקף כ-12,000 דונם והובאו אליו אוכלי עשב גדולים שנכחדו בארץ (וגם כמה מינים שלא התקיימו בארץ, אך הם בסכנת הכחדה בעולם), בהם פראים, דישונים, ראמי סהרה, ראמים לבנים, ערודים ויענים.
באמצע שנות ה-80 של המאה ה-20 גודרו עוד כ-6000 דונם ממערב לכביש 90 כדי להגן על האוכלוסייה האחרונה בעולם של צבי השיטים – תת-מין של צבי מצוי בסכנת הכחדה בעולם – והיא במעקב שוטף לשם שמירה על מין זה.
ב-2016 נסגרו מרכז הטורפים ותצוגת החיות בכלובים, שכללו: טורפים (ובהם נמר, זאב מצוי, קרקל ופנק), עופות דורסים, זוחלים (ובהם נחשים וצבים), מכרסמים ובהם דורבן מצוי, ועטלף פירות מצוי. התצוגה נסגרה מכיוון שהחזקת חיות בכלובים מנוגדת לרוח החי-בר: טיפול, שיקום והשבה לטבע של בעלי חיים.
מינים בחי-בר יוטבתה.
בשמורה הפתוחה:
צמחים:
מרכז הטורפים:
בעבר היה במקום מרכז טורפים שבו היו נמצאים מיני בעלי חיים כמו טורפים, עופות, זוחלים, מכרסמים וכדומה. אך מכיוון שהחי-בר נועד לטיפול, שיקום והשבה לטבע את בעלי החיים ולא להחזיקם בכלובים, וכן להקים גרעיני רבייה לבעלי חיים בישראל, נסגר מרכז הטורפים.
בית המדרש הגבוה להלכה בהתיישבות החקלאית
בית מדרש הגבוה להלכה בהתיישבות החקלאית
בית מדרש להלכה בהתיישבות
בית המדרש להלכה בהתיישבות
בית מדרש הגבוה להלכה בהתיישבות
יעקב סמושקביץ'
יעקב ולדימירוביץ' סמושקביץ' (ברוסית: Яков Владимирович Смушкевич; 14 באפריל 1902, רקישקי – 28 באוקטובר 1941, מחוז קויבישב) היה גנרל יהודי בצבא האדום, מפקד חיל האוויר הסובייטי בין השנים 1939–1940.
קורות חיים.
נולד ב-14 באפריל 1902 בעיירה רקישקי (אז בתחומי פלך קובנה באימפריה הרוסית, בהווה העיר רוקישקיס במחוז פוניבז' בליטא) למשפחה יהודית ענייה. אביו היה חייט נודד. קיבל השכלה יסודית בחדר, וכבר מגיל צעיר נאלץ להתחיל לעבוד כדי לעזור בפרנסת המשפחה. לאחר פרוץ מלחמת העולם הראשונה גורשה משפחת סמושקביץ', יחד עם שאר היהודים, מן העיירה על ידי השלטונות לרוסיה, והתיישבה בעיירה בפלך וולוגדה. סמושקביץ יצא לעבוד לזמן מה אצל אופה. בשנת 1916 עזב את בית הוריו ועבר לוולוגדה בה עבד כסבל ונחשף לתעמולה קומוניסטית.
בשנת 1918 התנדב סמושקביץ' לצבא האדום, והשתתף בקרבות מלחמת האזרחים, תחילה כלוחם מן המניין ולאחר מכן כקצין פוליטי של גדוד חי"ר. לאחר סיום המלחמה נשאר לשרת בצבא קבע. בשנת 1922 עבר לחיל האוויר, שימש קצין פוליטי של טייסת ולאחר מכן היה קצין פוליטי של כנף. בשנת 1929 החליט לעבור למסלול פיקודי ולכן נשלח לקורס טיס, אותו סיים בשנת 1931. לאחר סיום הקורס מונה למפקד כנף של מטוסי יירוט.
בשנת 1936 נשלח לספרד כיועץ בכיר לענייני חיל האוויר בצבא הרפובליקני במלחמת האזרחים. במקביל לתפקיד זה היה סמושקביץ מפקד להק שהורכב מטייסים סובייטים, אשר נשלחו על ידי סטלין לעזרת הרפובליקנים. כדי להסוות את זהותו האמיתית הופיע בספרד תחת שם בדוי – "גנרל דוּגְלַאס". במסגרת תפקידו הקים סמושקביץ' את מערך ההגנה האווירית של מדריד. הוא אף לקח חלק פעיל בלחימה, השתתף בכמה קרבות אוויר והפיל 2 מטוסי אויב בקרבות אלו. פעילותו של הלהק הסובייטי בפיקודו של סמושקביץ' בקרב גואדלחרה הייתה אחד הגורמים הראשיים לניצחון של הרפובליקנים הספרדים על חיל המשלוח האיטלקי. על פעילותו בספרד הוענק לסמושקביץ' ביוני 1937 תואר גיבור ברית המועצות. בסוף אותה שנה חזר סמושקביץ' לברית המועצות ומונה לסגן ראש מטה חיל האוויר. בתפקידו זה היה מעורב בפיתוח מטוסי קרב חדשים ואף התעקש אישית להשתתף בטיסות ניסוי. באחת מטיסות אלו, באפריל 1938, נפצע ולקח לו מספר חודשים להתאושש ולחזור לשירות.
באוגוסט 1939 מונה סמושקביץ למפקד הכוחות האוויריים של הצבא האדום המוצבים במונגוליה. במסגרת תפקיד זה השתתף בקרבות עם היפנים באזור הנהר חלקין גול. על פועלו בקרב זה הוענק לו בשנית תואר גיבור ברית המועצות. סמושקביץ' הוא האדם השלישי בהיסטוריית בברית המועצות שזכה בשני תוארי גיבור ברית המועצות. לאחר חזרתו ממונגוליה מונה סמושקביץ' למפקד חיל האוויר הסובייטי ושימש בתפקיד זה עד אפריל 1940, במהלך מלחמת החורף. חיל האוויר כשל במלחמה, למרות יתרונו המספרי על זה של הצבא הפיני וסמושקביץ' תואר כמי שלא התאים לתפקיד של גנרל. סמושקביץ' מונה לעוזר ראש המטה הכללי לענייני חיל האוויר.
ב-15 במאי 1941 חדר מטוס תובלה גרמני מדגם יונקרס Ju 52 משטחה של פולין (הכבושה בידי הנאצים) לשמי ברית המועצות. המטוס הצליח לתעתע במערך ההגנה האווירית של הצבא האדום ולטוס עד מוסקבה, שם הוא נחת בשדה תעופה טושינו שבקרבת העיר. סטלין, שזעם על כישלון שכזה של חיל האוויר הסובייטי, הורה לראש הנ.ק.ו.ד. לברנטי בריה לעצור את צמרת הפיקוד של חיל האוויר הסובייטי. אחד מהעצורים בפרשה היה יעקב סמושקביץ', שנעצר ב-8 ביוני 1941. סמושקביץ' הוחזק בבית כלא בעיר קויבישב, מבלי שהוגש נגדו כתב אישום כלשהו. דבר מעצרו נשמר בסוד ובעיתונות סופר על גבורת חיל האוויר בפיקודו במלחמה בנאצים.
ב-28 באוקטובר 1941, לפי הוראתו האישית של לברנטי בריה, הוצא סמושקביץ' להורג בסתר. לקראת סוף מלחמת העולם השנייה, כשהעלו היהודים על נס את תרומתם של היהודים למלחמה, נמנה סמושקביץ' בין הגנרלים היהודים.
שמו טוהר בשנת 1954. לכבוד יום הולדתו ה-60 נערכה אזכרה לזכרו בוילנה. בתחילת 1963 הוענקה לאלמנתו קצבה, צעד שנתפרש כהשלמת טיהור שמו.
מחוז תל אביב (משטרה)
מחוז תל אביב הוא אחד ממחוזות משטרת ישראל וכולל ארבעה מרחבים. המחוז הוא בעל אופי עירוני. גבולותיו הם רשפון בצפון, חולון ובת ים בדרום. הים במערב והגבול המזרחי חופף במידה רבה לכביש 4 וכולל ממזרח לו את אור יהודה, קריית אונו ויהוד.
מטה.