לווילז נולדה בבריסל ביוני 1956. היא למדה רוקחות באוניברסיטה החופשית של בריסל וכימיה באוניברסיטת לובן. ב-1979 התגייסה לצבא בלגיה ועבדה בתחילה בבית המרקחת הצבאי הראשי בניבל. ב-2002 הפכה לקולונל הראשון בצבא בלגיה, ובדצמבר 2005 מונתה למפקדת כוחות הרפואה של בלגיה. במקביל הועלתה לדרגת בריגדה גנרל, והייתה בכך לאשה הראשונה בתולדות בלגיה שהגיעה לדרגת גנרל. ב-2009 מונתה לראש מחלקת הרווחה של הצבא. ב-2012 הועלתה לדרגת גנרל מאיור. במשך שנים רבות ייצגה את בלגיה בוועידת הנשים של נאט"ו, ולתקופה קצרה אפילו שימשה כסגנית נשיאת הוועדה. ב-1 ביולי 2015 היא עזבה את הצבא.
H2Pro (חברה)
H2Pro היא חברה ישראלית המפתחת טכנולוגיה לפיצול מים לאטומי מימן וחמצן לשם ייצור אנרגיית מימן באופן זול ויעיל תוך נצילות אנרגטית מקסימלית שלטענת מפתחי השיטה עשויה להגיע ל-98.7%, תוך צמצום משמעותי של פליטת פחמן דו-חמצני. מנכ"ל החברה הוא טלמון מרקו. בחברה משקיעות מספר חברות, בהן החברה Breakthrough Energy Ventures.
רקע.
ברחבי העולם מיוצרות בכל שנה כ-65 מיליון טונות של מימן בשווי של כ-130 מיליארד דולר, השקולות מבחינה אנרגטית לכ-9 אקסה-ג'אול (EJ) שהם כ-2,600 טרה-וואט-שעה (TWh). כ-53% מהמימן המופק כיום משמש לייצור אמוניה לדשנים ולחומרים נוספים, 20% לבתי זיקוק, 7% לייצור מתנול ו-20% בשימושים אחרים.
כ-99% מהמימן המופק כיום מקורו בדלק מחצבי (fossil fuel), והפקתו כרוכה בתהליכים הפולטים לאטמוספירה פחמן דו-חמצני, שנוכחותו העודפת באטמוספירה מאיצה את ההתחממות הגלובלית. המימן מופק בעיקר על ידי חילוצו מגז טבעי (SMR) בתהליך המשחרר כ-10 טונות CO2 על כל טונה של מימן, ולכן אחראי לכ-2% מסך פליטות ה-CO2 לאטמוספירה שמקורן בפעילות אנושית. נתונים אלו הביאו חברות שונות לחפש חלופות נקיות וידידותיות לסביבה להפקת מימן, ועליהן נמנית חברת H2Pro.
החברה.
מפתחי הטכנולוגיה, פרופ' גדעון גרדר מהפקולטה להנדסה כימית בטכניון, פרופ' אבנר רוטשילד מהפקולטה למדע והנדסה של חומרים, ד"ר חן דותן והדוקטורנטית אביגיל לנדמן, חברו למייסדי חברת Viber והקימו את חברת H2Pro, העוסקת במסחור הטכנולוגיה החדשה. החברה, הפועלת בפארק התעשייה בקיסריה, קיבלה רישיון בלעדי למסחור הטכנולוגיה מ־3T יחידת המסחור של מוסד הטכניון, וגייסה הון התחלתי בהובלת חברת יונדאי. המחקר נתמך על ידי תוכנית האנרגיה ע"ש ננסי וסטיבן גרנד בטכניון (GTEP), תרומת אד סאטל, קרן אדליס, משרד האנרגיה והנציבות האירופית (תוכנית המסגרת 2020 של האיחוד האירופי).
טכנולוגיה.
השיטה המסורתית להפקת מימן על ידי טכנולוגיית האלקטרוליזה.
החלופה העיקרית הקיימת כיום להפקת מימן באופן נקי וללא פליטות CO2 היא אלקטרוליזה של מים (water electrolysis). בתהליך זה מוצבות שתי אלקטרודות, אנודה וקתודה, במים המועשרים בבסיס או בחומצה אשר מגבירים את מוליכותם החשמלית. בתגובה להעברת זרם חשמלי בין האלקטרודות מתפרקות מולקולות המים (H2O) ליסודותיהן הכימיים ומשחררות גז מימן (H2) בקרבת הקתודה וחמצן (O2) בקרבת האנודה. התהליך כולו מתרחש בתא אטום המחולק לשניים – בחלק אחד נאסף המימן ובחלק אחר החמצן.
טכנולוגיית E-TAC water splitting שפיתחה חברת H2Pro.
החוקרים פיתחו תהליך המבוסס על פעולה מחזורית שבה משתנה לסירוגין ההרכב הכימי של האנודה (האלקטרודה שבה מתרחש תהליך החמצון במערכת). בשלב הראשון, הקתודה (האלקטרודה שבה מתרחש תהליך החיזור במערכת) מייצרת מימן והאנודה משנה את הרכבה הכימי בלי לייצר חמצן; בשלב השני הקתודה פסיבית ואילו האנודה מייצרת חמצן. בסוף השלב השני חוזרת האנודה למצבה ההתחלתי והמחזור מתחיל מחדש. על סמך טכנולוגיה זו הקימו החוקרים את חברת הסטארטאפ H2Pro העוסקת בתרגומה ליישום מסחרי.
לטענת מפתחי השיטה, טכנולוגיית E-TAC water splitting משפרת את הנצילות האנרגטית של תהליך הפקת מימן ממים מכ-75% בשיטת האלקטרוליזה ל־98.7%, וכן מצמצמת משמעותית את פליטת הפחמן דו-חמצני. תוצאות המחקר התפרסמו בכתב העת Nature Energy.
נצילות אנרגטית.
הפקת מימן בדרכים נקיות נתקלת במספר אתגרים:
יתרונות על פני שיטת האלקטרוליזה.
לטכנולוגיה E-TAC water splitting כמה יתרונות על פני האלקטרוליזה:
1. הפרדה כרונולוגית מוחלטת בין ייצור המימן לייצור החמצן – שני תהליכים אלה קורים בזמנים שונים. ההשלכות:
2. בתהליך החדש נוצר החמצן בתגובה כימית ספונטנית בין האנודה הטעונה והמים, ללא הפעלת זרם חשמלי באותו שלב. תגובה זו חוסכת את הצורך בחשמל בשלב יצירת החמצן, ולטענת המפתחים מגדילה את נצילות התהליך לכדי נצילות אנרגטית של 98.7%.
3. הערכת מפתחי הטכנולוגיה היא שעלות ציוד להפקת מימן בתהליך ה-E-TAC תהיה כמחצית מעלותו של זה המבוסס על טכנולוגיות קיימות.
מימון הפרויקט.
דוראל אנרג'י-טק ונצ'רס (דוראל־טק), שהיא זרוע החדשנות וההשקעות של דוראל אנרגיה העוסקת במסחור אנרגיה ירוקה, הודיעה שתעשה שימוש בטכנולוגיה של H2Pro במתקן המימן הירוק שתקים בקיבוץ יטבתה, והשקיעה בחברה כ-75 מיליון דולר, לצד מימון של משרד האנרגיה על סך של כ־3.3 מיליון שקלים.
משקיעים נוספים ב- H2Pro: הם הקרן Breakthrough Energy Ventures, שהוקמה על ידי המיליארדר ביל גייטס, Temasek, Horizons Ventures, ArcelorMittal ו- Yara Growth Ventures.
ועידת גלאזגו.
בוועידת האקלים בגלאזגו (2021) נפגש ראש הממשלה נפתלי בנט עם ביל גייטס בעניין פתרונות אפשריים להתחממות הגלובלית. במהלך הפגישה אמר גייטס לבנט, בין היתר, שהוא מעוניין להשקיע בחברת H2Pro כחלק מהמאמצים לקדם פתרונות להפחתת זיהום האוויר.
הדיוויזיה השלישית (האימפריה הגרמנית)
הדיוויזיה השלישית (בגרמנית: 3. Division) הייתה דיוויזיה של צבא הקיסרות הגרמנית. הדיוויזיה לחמה במלחמת אוסטריה–פרוסיה, מלחמת צרפת–פרוסיה ובמלחמת העולם הראשונה, ופורקה עם סיומה.
היסטוריה.
הדיוויזיה הוקמה בשטטין (כיום שצ'צ'ין, פולין ) במאי 1816 כחטיבה. היא הפכה לדיוויזיה השלישית ב-5 בספטמבר 1818. מאז הקמת הקורפוסים ב-1820, הדיוויזיה הוכפפה בימי שלום לקורפוס ה-2
הדיוויזיה השלישית לחמה במלחמת אוסטריה–פרוסיה נגד אוסטריה בשנת 1866, ואף התבלטה בקרב קניגרץ. הדיוויזיה לחמה במלחמת צרפת–פרוסיה נגד צרפת בשנים 1870–1871. היא השתתפה בקרב גרבלוט, המצור על מץ, והמצור על פריז, ובקרבות נוספים.
במלחמת העולם הראשונה, הדיוויזיה השלישית שירתה בתחילה בחזית המערבית, כשהיא ראתה פעולה בפלישה לבלגיה, הקרב הראשון על המארן והמרוץ אל הים. לאחר מכן הועברה הדיוויזיה לחזית המזרחית ונשארה שם עד תום המלחמה עם רוסיה. לאחר מכן שירתה בתפקיד חיל כיבוש ברוסיה עד אוקטובר 1918, אז חזרה לחזית המערבית בשבועות האחרונים של המלחמה. הדיוויזיה ה-3 פורקה ב-1919 במהלך פירוז הצבא הגרמני לאחר מלחמת העולם הראשונה.
סוזן רידג'
סוזן קרסטין רידג' (; נולדה ב-1962) היא מייג'ור גנרל בדימוס בצבא בריטניה, אשר שימשה כמנכ"לית ענף השירותים המשפטיים של הצבא.
ביוגרפיה.
רידג' גדלה במערב אנגליה והתחנכה בצ'סטר. היא למדה היסטוריה באוניברסיטת בנגור, וסיימה את לימודיה ב-1984. לאחר מכן למדה משפטים באוניברסיטה למשפטים. ב-1989, הוסמכה רידג' כעורכת דין והתקבלה לאיגוד המשפטי של אנגליה ווילס. היא עבדה כעורכת דין בסוויין ג'ונסון רייט בצפון ויילס מ-1986 עד 1992, והתמחתה בדיני מקרקעין. ב-1992 התגייסה רידג' לצבא בריטניה וצורפה לענף השירותים המשפטיים של הצבא. ב-20 בספטמבר 2015 הועלתה לדרגת מייג'ור גנרל ומונתה למנכ"לית ענף השירותים המשפטיים של הצבא (DGALS). ב-1 בינואר 2019 הפכה לעמיתה במסדר האמבט. ב-5 ביולי של אותה שנה היא עזבה את תפקיד המנכ"לית, וב-18 באוקטובר של אותה שנה עזבה את הצבא.
Right on Time
Right on Time (בעברית: בדיוק בזמן) הוא שיר של הזמרת והיוצרת האמריקאית ברנדי קרלייל, שיצא ב-21 ביולי 2021 כסינגל המוביל מתוך אלבום האולפן השביעי שלה "In These Silent Days". השיר קיבל שלוש מועמדויות לפרס גראמי עבור הקלטת השנה, שיר השנה וביצוע סולו הפופ הטוב ביותר.
רקע.
השיר נכתב כשקרלייל הייתה בבידוד באזור הכפרי בוושינגטון במהלך הימים הראשונים של מגפת הקורונה. לדברי קרלייל, מילות השיר מתייחסות לאירועים שהתרחשו במהלך המגפה: "נולדו תינוקות, נערכו גירושים, אנשים מתו, ויש משהו אנושי באמת במכשולים שהצבנו לעצמנו".
הופעות חיות.
קרלייל ביצעה את "Right on Time" ב"טונייט שואו עם ג'ימי פאלון" ב-21 ביולי 2021, במקביל ליציאת הקליפ. היא גם ביצעה את השיר ב"המופע של הווארד סטרן" ב-5 באוקטובר 2021; "סאטרדיי נייט לייב" ב-23 באוקטובר 2021, ובטקס פרסי הגראמי ה-64 ב-3 באפריל 2022.
וידאו קליפ.
קרלייל פרסמה את הקליפ לשיר ב-21 ביולי 2021. את הקליפ לשיר ביימה השחקנית האמריקאית קורטני קוקס. מראה הקליפ, שהושווה לאסתטיקה של דייוויד בואי, עוצב על ידי הסטייליסטית מריאם מלקפור. מכיוון שחלק מהסרטון צולם מתחת למים, קרלייל נאלצה לקחת שיעורי שחייה כדי להתגבר על הפחד ממים שלה, איתו התמודדה כל חייה.
גרסאות חלופיות.
קרלייל הוציאה שתי גרסאות חלופיות של השיר. ב-27 באוגוסט 2021, היא הוציאה גרסה אקוסטית, "Right on Time (In Harmony)". ב-24 בספטמבר 2021, היא הוציאה גרסה חיה של הסינגל שהוקלט באמפיתיאטרון רד רוקס עם התזמורת הסימפונית של קולורדו.
פרי לונדון