נחל כופר הוא נחל אכזב המהווה את אחד היובלים הצפוניים של האיילון. ראשיתו של הנחל באזור תל השומר והמועצה האזורית אפעל, שם הוא עבר לאורך מספר ק"מ עד לשפך החיבור לנחל איילון. בחלקו העליון עובר הנחל באזורים עירוניים בנויים של רמת גן, גבעתיים וגבעת שמואל ומנקז את מי הגשמים שלה שלהם. הנחל נשפך ממערכת הניקוז לתוך האגם שבפארק הלאומי ברמת גן וממנו זורמים המים דרך אזור הספארי לתוך שטחי בפארק אריאל שרון, שם חוזר הנחל לזרום בערוץ טבעי.
לאורך השנים סבל הנחל מפגיעה קשה באקולוגיה שהתקיימה בו ובסביבתו, מזיהומים מזדמנים מכוון הספארי ברמת גן וזרמי שפכים משכונת ידידיה שבתחום ת"א.
במסגרת העבודות לשיקום הנחל בתחום פארק אריאל שרון, הוסט הנחל מתוך תחום שכונת ידידיה בת"א ובכך פחת משמעותית סיכוי להצפות השכונה בעתיד באזור זה.
מעל נחל כופר הוקם גשר למעבר הולכי רגל ורוכבי אופניים (אחד מתוך חמישה גשרים מתוכננים). הגשר מחבר את באי הפארק מכוון ת"א למערכת השבילים של הפארק.
בעלי החיים בפארק.
מלבד ההיבט המקצועי, פארק אריאל שרון מהווה הזדמנות לצפרים חובבים ולכלל הציבור הרחב ליהנות מטבע קרוב לבית. הפארק משמש כמרכז אקולוגיה וצפרות בו מתקיימים לאורך כל השנה מגוון פעילויות לקהל הרחב ולקבוצות הכוללות סיורי טיבוע ציפורים, סיורי טבע ונחלים, הדרכות מקצועיות לצפר החובב ועוד.
הציפורים בפארק.
החשיבות של שטחי פארק אריאל שרון מבחינה אקולוגית היא היותו בית גידול עשיר ומגוון לציפורים, שחלקן אף נמצאות בסכנת הכחדה. שטחי פארק אריאל שרון משמשים עבור הציפורים הנודדות "תחנת תדלוק" למזון ומנוחה במסען הארוך, רגע לפני חציית המדבר הגדול מישראל לכוון אפריקה. בסקרי צפרות המתקיימים בשטחי פארק אריאל שרון מדי שנה מאז שנת 2009, על-ידי צפרי החברה להגנת הטבע תועדו עד כה כ- 200 מינים.
כמות הציפורים הגדולה ביותר עוברת בשטחי הפארק בחודשי הסתיו. בתקופה זו העופות הנודדים המגיעים מכיוון אירופה עוברים מעל מישור החוף, ובכללו שטחי הפארק, מונים עד עשרות אלפי ציפורים מדי יום. הרכב המינים הדומיננטיים בפארק בתקופה זו כולל בעיקר את העלית האפורה, הקנית הקטנה, החרגולן זמירי, פיפיוני עצים, אדומי גרון, נחליאלי אפור וצהוב וזרעיות השדה.
חיות בר.
בנוסף, נצפו לאורך השנים משפחות של תנים ושועלים שעוברות וחוזרות בין ההר והסוללות ובין האזורים הפתוחים ולאורך הנחלים. להקות של חוגלות, והרבה נברנים, לטאות ונחשים, פרפרים דבורים ומיני חרקים רבים אחרים, שמוצאים מסתור באזורים שונים בהר ובשוליו, וכן בשטחי הבור סביב. בתקופת הקיץ הפארק מציע סיורי לילה עם עששיות כדי לחוות את השקיעות ואת חיי הלילה של החי בפארק.
הדורסים בפארק.
העופות הדורסים מוגדרים מבחינה אקולוגית כמיני מטרייה. מינים אלו בעלי נוכחות מרשימה, עומדים בראש שרשרת המזון ועצם נוכחותם משקף תמונת מצב אקולוגית למתרחש בפארק. הדורס הנפוץ ביותר בפארק הוא הבז המצוי שאף מקנן בו דרך קבע. אליו מצטרפים מדי חורף, לחיפוש אחר מזון, הדורסים הגדולים, בהם עקבי החורף, עקבים, עיט שמש, עיט ניצי ועיט צפרדעים. ככלל מספרם ונפיצותם של דורסים גדולים נמצא בכל העולם בירידה, אך ביקורו של עיט הצפרדעים משמח במיוחד, שכן מין זה נמצא בסכנת הכחדה עולמית.
רשימת הדורסים שנצפית מדי שנה בפארק ומוצאת בו את מזונה ארוכה, וכוללת מינים שונים של זרון (סוף, תכול, שדות, פסים) בזים נודדים, דיות שחורות, ניצים קצרי אצבעות, איות צרעים, עקבים מזרחיים, עיטים גמדים, עיטי חורש ועוד. בחודשי הקיץ מצטרפים גם בזי הערב הנדירים ובזי עצים ותנשמות שאף מקננים בשטח הפארק.
צמחייה בפארק.
אופי הצמחייה בפארק משתנה ממתחם למתחם, ומאפשר חוויה שונה למבקר.
מתחם אואזיס.
נמצא בלב ההר, במתחם מורכב מאגם מלאכותי המשלב שבילי הליכה, ונקודות תצפית.
השקיה: האגם תוכנן בנקודה יחסית נמוכה ביחס להר, וזאת כדי לאפשר למי ההשקיה והגשמים להתנקז לאזור האגם ובכך גם לתרום למילוי האגם.
אופי הצמחייה: טרופי, צבעי פריחה ססגוניים, צמחי תרבות רב שנתיים.
בין הצמחים המובילים במתחם:
מתחם ההר העליון.
אופי הצמחייה: ארץ ישראלי מדברי.
את הדרך לנקודת התצפית שמקיפה על כל גוש דן מלווה שדרה של צמחי תבלין וריח, כגון: רוזמרין בלו לגון, הדס קטן עלים, גפן איזבלה, אזוביון כנרי, אזוב מצוי ועצי ארץ ישראל כגון: אלון התבור ואלון השהם.
מתחם החווה.
מתחם החווה מחולק לתתי מתחמים
לכל מתחם אופי משלו. לדוגמה בתת-מתחם בתים לשימור שוחזרו ונשמרו מיני צמחים שהיו קיימים בשטח כגון עצי הדר מסוג אשכולית, לימון וזית. עצי מכנף נאה הענקיים נשמרו והשתלבו בתכנון הגן. עצי הקלסטימון נשמרו בלב הגן.
בתת-מתחם מגון הביולוגי נשתלו על גבעות השטח עצי פרי מסוגים שונים: תות, תאנה, זית, שקד ועוד.
בלב הגן עומד אגם מלאכותי מחרסית מהודקת, שבו נשתלו כ-28,000 פלגים של צמחי בר. בהם:
הצמחייה שנבחרה ברובה מושכת פרפרים. ההחלטה על אופי הצמחייה נעשתה בשיתוף של צוות הפארק, אדריכלי נוף וצפרים במטרה לאפשר לשלב בין העולמות.
סוגיות משפטיות.
סירוב חברת "הזרע" לפנות את חוות שלם.
במשך עשרות שנים חכרה חברת "הזרע" ממינהל מקרקעי ישראל שטח של כ-1,000 דונם לצרכים חקלאיים. בשטח פעלה בעבר חווה חקלאית, היא חוות שלם. חברת "הזרע" ביקשה לקדם תוכניות נדל"ן שונות להקמת שכונת מגורים בשטח החקלאי שהוחכר לה. תקופת החכירה הסתיימה בשנות ה-80, אולם המינהל לא פעל לסילוק החברה מהשטח, ובמקום זאת האריך רטרואקטיבית את חוזי החכירה של חברת הזרע, חתם עמה על הסכם הרשאה לתכנון וקידם שינוי ייעוד של הקרקע מקרקע חקלאית לקרקע לבנייה.
עם התקדמות התוכניות להקמת פארק איילון, טענה חברת הזרע כי הדרך היחידה לממן את הקמת הפארק היא באמצעות נדל"ן – הקמת שכונה של 10,000 דירות בשטח החווה. תוכניותיה קודמו על ידי שר התמ"ת דאז אהוד אולמרט, אך נתקלו בהתנגדות חריפה של הארגונים הירוקים ושל חבר-הכנסת עמרי שרון. בנובמבר 2004, לאחר התערבות ראש הממשלה דאז אריאל שרון, אושרה תוכנית להקמת פארק איילון ללא שטחי נדל"ן. תוכנית זאת אושרה בממשלה באפריל 2005, והמינהל הבטיח להפוך את מדיניותו הקודמת. לכן בשנת 2006 דרש כבר מחברת הזרע לפנות את השטח, אך זאת סירבה לכך. תחת זאת, פנתה לבית המשפט בדרישה למנוע את פינויה מהשטח, והמינהל הגיש כנגדה תביעה לסילוק יד.
חשדות לפלילים.
בעקבות פרשת הולילנד, עלו חשדות כי בכירים בחברת הנדל"ן פולאר השקעות, בעלת השליטה בחברת הזרע, קידמו את ענייניה באמצעות מתן שוחד כדי לקדם את יוזמתם להקמת שכונה בשטח החקלאי. חשדות אלו הבשילו להכנת כתב אישום כנגד המעורבים בפרשה.
בהתאם לחשדות, נתנו אביגדור קלנר, יו"ר פולאר השקעות דאז, ארנון ברודנר, מנכ"ל פולאר נדל"ן דאז, ואמנון ספרן, הממונה על אגף התקציבים באוצר לשעבר ומנכ"ל חברות הנדל"ן מקבוצת פולאר, שוחד ליעקב אפרתי, מנהל מינהל מקרקעי ישראל דאז, ולאהוד אולמרט, שר התמ"ת דאז. על פי החשד, ניתן שוחד בהיקף של כ-1.5 מיליון ש"ח, ובתמורה חודשו חוזי חכירה רטרואקטיבית, שונה ייעוד הקרקעות, ובצועו פעולות החזרה ומכירה של הקרקעות. כמו כן, נחשד כי אולמרט ניסה לסייע לקלנר להפשיר את הקרקעות החקלאיות לבנייה.
בסופו של דבר, חתמה המדינה בשנת 2012 על הסכם עם חברת "הזרע", לפיו המתחם יפונה תמורת 19.8 מיליון ש"ח. שטח החווה עתיד להיות חלק מפארק אריאל שרון. בתי המגורים ישופצו, ויהיו חלק ממרכז המבקרים של הפארק.
במרץ 2014 הרשיע בית המשפט המחוזי את אולמרט בפרשה זו (ובפרשת הולילנד) בקבלת שוחד, ובגין שתי הפרשות נגזרו עליו 6 שנות מאסר בפועל, שנתיים מאסר על תנאי וקנס בסך מיליון ש"ח. ב-29 בדצמבר 2015 אישר בית המשפט העליון את הרשעתו בקבלת שוחד ב"פרשת הזרע", (זיכה אותו מפרשת הולילנד), וגזר עליו עונש מאסר בפועל של שנה וחצי, שאותו החל לרצות ב-15 בפברואר 2016.
חקירת שחיתות בפארק שרון.
בפברואר 2018 הודיעה המשטרה על קיום תשתית ראייתית ובפברואר 2020 נמסרו מטעם פרקליטות מחוז תל אביב כתבי החשדות כנגד מנכ"לית הפארק, מנהלת השיווק ושני ספקים.
שמורת עין אפק
שמורת עין אפק, הידועה גם כשְׁמוּרַת בִּצַּת אֲפֵק, היא שמורת טבע בעמק זבולון, מזרחית לקריית ביאליק. השמורה כוללת הן את המעיינות והביצות המהווים את מקורו של נחל נעמן והן את האתר הארכאולוגי תל אפק. השמורה הוכרזה ב-1979 והיא משתרעת על פני 660 דונם. ב-1996 הוכרה השמורה כ"אתר ראמסאר" בהתאם לאמנת ראמסאר לשימור ולפיתוח בר-קיימא של בתי גידול לחים.
מקור שם השמורה בתל שרידים של עיר קדומה בשם אפק, שנזכרת במקרא כחלק מנחלת שבט אשר: . מקור השם באפיקי המים הרבים באזור (נחל נעמן).
היסטוריה.
בראשית התקופה הכלקוליתית, החלו בני אדם להתגורר ליד המעיינות שהיו אז סמוכים לחוף הים ובתקופת הברונזה הקדומה נוסדה במקום עיר נמל כנענית. בתקופת הברונזה התיכונה מוזכרת אפק בתעודות מצריות ובתקופת הברזל, בימי ממלכת ישראל, הייתה במקום עיר פיניקית.