באליפות נקבעו 10 שיאי עולם (3 בגברים ו-7 בנשים). בנוסף, נקבעו 11 שיאי תחרות חדשים (5 בגברים ו-6 בנשים).
ישראל באליפות העולם בשחייה.
שחייה.
2 שחיינים יצגו את ישראל באליפות. השחיין יואב ברוק סיים במקום ה-8 במשחה היוקרתי ל-100 מטר חופשי וואדים אלכסייב סיים במקום ה-9 במשחה ל-100 מטר חזה ובמקום ה-10 במשחה ל-200 מטר חזה.
סטיביה
סטביה (שם מדעי: "Stevia") הוא סוג של צמחים בעלי פרחים ממשפחת המורכבים. הסוג כולל כ-240 מינים של שיחים וצמחים עשבוניים, הנפוצים בדרום ומרכז אמריקה. אחד ממיניו, סטביה רבאודיאנה, מגודל לשם מיצוי חומרי המתקה המצויים בעליו. מין זה של סטביה כולל מספר חומרי המתקה סטיביולים, בעלי עוצמת המתקה הנעה מפי 100 ועד פי 300 מסוכרוז. ניתן לייצר ממתיקים טבעיים מחומר המתקה אחד או יותר, לפי עוצמת ההמתקה וטעם הלוואי. למיצוי עלי סטיביה השפעה זניחה על רמת הגלוקוז בדם של אדם הצורך את החומר, ועל כן נחשב כממתיק נטול קלוריות.
מקור השם.
הסוג נקרא על שמו של הרופא והבוטנאי הספרדי פדרו חאימה אסטבה (Pedro Jaime Esteve) בן המאה ה-16. הסוג תועד לראשונה בשנת 1797 על ידי הבוטנאי הספרדי אנטוניו חוזה קאוונילס (Antonio José Cavanilles).
שימוש כממתיק.
השימוש בצמח כממתיק נעשה בכמה אופנים - שימוש בעלים טריים או מיובשים, מיצוי מימי של העלים ואבקות. המתיקות של העלים המיובשים היא פי 10–15 משל סוכר. באמצעות תהליכים כימיים ניתן לבודד את חומרי ההמתקה שבסטיביה. לחלק מחומרי ההמתקה טעם לוואי ניכר של אניס, שומר פשוט או שוש. מבין חומרי ההמתקה המצויים בסטיביה, ארבעה משמשים לייצור תחליפי סוכר:
רבודיוזיד B, D ו-E מצויים אף הם בעלי הסטביה, אך לרוב אינם בשימוש בייצור תחליפי סוכר. הסטיביוזיד והרבודיוזיד בודדו לראשונה על ידי שני כימאים צרפתים בשנת 1931. תחליף הסוכר הראשון שיוצר מהם לשימוש מסחרי היה ב-1971 ביפן, על ידי התאגיד מוריטה קגאקו קוגיו (Morita Kagaku Kogyo Co). התחליף עדיין מצוי בשימוש פופולרי ביפן, וקיים בגרסת תוסף מזון מאושר בקנדה. בחלקים מסוימים בדרום אמריקה, נוהגים להמתיק את משקה המאטה בעזרת עלי הסטיביה.
רביאנה (Rebiana) הוא שמו המסחרי של ממתיק נטול קלוריות המבוסס בעיקר על רבודיוזיד A או Reb-A בקיצור. Truvia הוא שם המותג של ממתיק המופק מרביאנה ורבי-כהלים נוספים, שפותח על ידי תאגיד קרגיל וחברת קוקה-קולה. PureVia הוא שמו של מותג מקביל שפותח בשיתוף פפסי קולה.
נכון לדצמבר 2008 אישר ה-FDA האמריקני תוספי מזון המכילים REB-A וממתיקי סטיביה אחרים על בסיס "נחשב כבטוח" (Generally Recognized as Safe).
האישור גרם לחברות משקאות גדולות בארצות הברית כמו קוקה-קולה ופפסיקו לצרוך כמויות גדולות מהצמח להמתקת מוצריהן. שוק הסטיביה העולמי, שלא היה ערוך דיו לשינוי בצריכה, נקלע למחסור שהשפיע גם על צרכני הסטיביה לתעשיית תוספי המזון בישראל. כדי לפתור את המחסור הקימו בארץ שדות גידול מסודרים של סטיביה במושב דלתון, במושבה יבנאל, ובקיבוץ מירב שיספקו חומרי גלם עבור יצרני תוספי מזון מקומיים.
מחקרים שבוצעו בעשור השני של המאה ה-21 לא מצאו סיכונים בשימוש בסטיביה בכמויות סבירות. עם זאת, יש הטוענים כי תמציות הסטיביה המרוכזות עלולות לגרום נזק בריאותי חמור.
תפוצה.
סוג הסטביה כולל כ-240 מינים, רובם באזור דרום ומרכז אמריקה וחלקם פרושים עד צפון מקסיקו, ואף חלקים דרומיים בארצות הברית, כגון ניו מקסיקו, אריזונה וטקסס. המין סטביה רבודיאנה מגודל למטרות חקלאיות בסין, קוריאה, יפן ומלזיה. הוא נמכר למאכל (כתוסף מזון או ממתיק) גם בחלקים מדרום אמריקה (ברזיל, קולומביה, פרו, אורוגוואי ופרגוואי), איי סנט קיטס ונוויס וישראל.
מינים בולטים.
שם קיצור הבוטניקאי המגדיר בסוגריים.
סמוקינג
Black tie
טקסידו
Maturity onset diabetes of the young (בתרגום לעברית: סוכרת מבוגרים התוקפת צעירים), בקיצור MODY, היא סוג נדיר יחסית של מחלת הסוכרת, המתאפיינת בערכי סוכר גבוהים בדם, אך לרוב גבוהים במקצת ואינם מגיעים לערכים אקוטיים כמו בסוכרת רגילה, והיא תוקפת בעיקר נערים ומופיעה לראשונה בגיל ההתבגרות (בניגוד לסוכרת מסוג 2 המופיעה בגיל מבוגר). MODY מורשת באופן אוטוזומלי דומיננטי - כלומר, היא אינה תלויה במין ההורה, ומספיק שאחד ההורים יהיה נשא על מנת להעביר את המחלה.
הבעיה בסוכרת זו היא ירידה בכמות הפרשת האינסולין או בעיות אחרות הקשורות לאיזון רמות הסוכר בדם, אולם באופן הרבה יותר מתון מאשר בסוכרת מסוג 1 או 2. ישנם לפחות 11 סוגים של MODY המוכרים כיום, ולכל אחד מהם סיבות שונות לגורמי המחלה ואופיה (סוגים נוספים מתנהגים כמו MODY אולם לא נמצא הגן הגורם להם, בניגוד ל- MODY שבה הגן ידוע). הסוגים הנפוצים ביותר הם MODY סוג 2 ו-3. שכיחותה של סוכרת זו היא כ-1%-2% מתוך כלל חולי הסוכרת.
סוכרת MODY אינה מחלה אוטואימונית - לא נמצאו נוגדנים הקשורים למחלה.
גנטיקה.
סוגי ה-MODY השונים נחלקים בהתאם לפגם הגנטי המאפיין אותם. כך למשל, חלק מהמוטציות קשורות בפקטורי שעתוק שונים. לחלק מהחולים במחלה זו יש מוטציה בגלוקו-קינאז הנמצא בתאי בטא, ותפקידו להפוך את הגלוקוז לגלוקוז-6-פוספט אשר זמין לתהליכים תוך תאיים.
נראה, כי החיישן בלבלב, אשר מרגיש אם קיים סוכר או לא, תלוי בפעילותו של גלוקו-קינאז: כאשר הגלוקו קינאז עובד באופן יעיל פחות (כתוצאה ממוטציה), יש פחות גלוקוז-6-פוספאט, ולכן הלבלב ישחרר פחות אינסולין לזרם הדם. זאת למרות שבפועל יש רמה גבוהה של גלוקוז בדם אשר לא הפך לגלוקוז-6-פוספאט כתוצאה מפעילות לקויה של גלוקו-קינאז.
כתוצאה מכך יש צורך בריכוז גבוה יותר של גלוקוז, על מנת להפריש את אותה רמת אינסולין מתאי הלבלב - דבר הגורם לרמות הסוכר גבוהות בדם באופן קבוע. זהו MODY מסוג 2 (מהווה 30%-70% ממקרי ה-MODY).
לסוכרת MODY מאפיין גנטי חזק - על אף שהמחלה נדירה, ניתן למצוא במשפחה אחת מספר רב של בני המשפחה הנגועים במחלה (40%-70%), ועל כן מומלץ לכל הקרובים לבצע בדיקות. האבחנה של MODY היא אבחנה גנטית, יחד עם תסמינים קליניים: סוכרת המופיעה בגיל מוקדם, לפחות קרוב משפחה אחד עם סוכרת דומה, מציאת הפרשה עצמית של c-peptide, וממצא גנטי.
טיפול.
הטיפול הסטנדרטי במחלת הסוכרת הכולל דיאטה מאוזנת ופעילות גופנית יעיל ונחוץ גם בסוג MODY. טיפולים אחרים כגון לקיחת תרופות והזרקת אינסולין מצריכים מחשבה מחדש לגבי כל סוג של MODY, כתלות בגורם המחלה ובמאפיניה. ב-MODY 2 לדוגמה, תרופות אוראליות הן יחסית לא יעילות ולקיחת אינסולין מיותרת. ב־MODY1 ו־MODY3, אינסולין עשוי להיות יעיל יותר מאשר תרופות להגברת רגישות לאינסולין.
סוגי ה-MODY נבדלים ביניהם בתלות באינסולין- למשל, MODY מסוג 5 ו-6 החולים מפתחים תלות באינסולין יחסית די מהר, בעוד ב-MODY מסוג 2 שהיא צורה קלה יותר של המחלה, אשר ניתן לטפל בה במשך שנים על ידי פעילות גופנית ודיאטה נכונה.
פאנט
פָּאנֶט (בערבית: بانيت; מעין ראשי תיבות של פנורמה נט) הוא אתר חדשות ופורטל תכנים ישראלי בשפה הערבית השייך לעיתון פנורמה, המכוון לאוכלוסייה הערבית בישראל. האתר מציע עדכון מסביב לשעון של מגוון תחומי החיים בחברה הערבית, כאשר האתר מעיד על עצמו שהדגש הוא על הנושאים המעניינים את מגזר הצעירים. האתר נמנה עם קבוצת התקשורת הישראלית פנורמה.
פאנט הוקם כפורטל אינטרנט הממוקד בחדשות ובתכנים. לאחר תקופת הרצה, הושק האתר בשנת 2002.
העורך הראשי ובעל האתר הוא בסאם ג'אבר. פאנט מפיק באופן עצמאי את מרבית החדשות והתכנים המופיעים בו, באמצעות מערכת של כתבים המונה יותר מחמישים איש. האתר מתמקד במידע חדשותי אקטואלי, תוך שימת דגש על המתרחש במגזר הערבי בישראל. תחומי הסיקור באתר פאנט משתרעים הם: חדשות מישראל ומהעולם, אקטואליה, תרבות (אומנות, מוזיקה ערבית, טלוויזיה, קולנוע, רדיו), צרכנות, ספורט, אסטרולוגיה ותחזית מזג האוויר וגם סרטים וסדרות. בידיעות שבאתר מתאפשרת תגובה של הקוראים (טוקבק). בפברואר 2018 הצטרף האתר לפורום האתרים במאבק על תקציבי הפרסום של לשכת הפרסום הממשלתית.
תנועה באתר.
מאז הקמתו ב-2002 זכה האתר לפופולריות רבה בקרב ציבור הגולשים הערביים בישראל. האתר מעיד על עצמו שהוא זוכה ל־5 מיליון מבקרים ליום, כאשר מתוכם 750,000 גולשים מישראל, ומהם 13% משתמשים משתנים ליום. אתר פאנט מופיע לפי הדירוג של אלקסה, בקבוצה הראשונה המובילה של האתרים במדינת ישראל, יחד עם אתר ynet, אתר וואלה ואתרים ישראלים מובילים נוספים . על פי סקר TGI, הנערך מדי שנה, רוב האוכלסיה הערבית הגולשת באינטרנט גולשת באתר "פאנט".
באוגוסט 2009 הקים האתר ערוץ אינטרוויזיה חדש וראשון מסוגו במגזר הערבי בישראל. בשלב הראשון הערוץ יכלול תוכניות אירוח ובידור, ובשלב שני ישודרו מהדורות חדשות יומיות ותוכניות מגוונות בעלות אופי מקומי. את השידורים מגישים ידוענים מהמגזר הערבי, כמו גם כתבי שבועון הקבוצה פנורמה. בספטמבר 2009 השיק האתר רדיו אינטרנטי לשירים ערביים בלבד.
בעלים.
מאחורי האתר עומדת קבוצת פנורמה, המוציאה לאור את השבועון "פנורמה" הנפוץ במגזר הערבי, ואת מוסף הרכב פנורמה-אלסיאראת (היחיד במגזר) ואת מוסף התרבות מידרמה. לפי ההערכות בענף, מחזור ההכנסות של פאנט מגיע למאות אלפי דולרים בשנה, המגיעים בעיקר מפרסומות המופיעות בו.
סוכרת נאונטלית
סוכרת נאונטלית היא סוג של סוכרת נדירה, תפוצתה היא 1:400,000.