DAEMON Tools (ראשי תיבות של "Disk And Execution MONitor tools") היא תוכנה לדימוי כונן וירטואלי, וצורבת דיסקים לMicrosoft Windows.
DAEMON Tools היה במקור התוכנה Generic SafeDisc emulator.
התוכנית טוענת שהיא מסוגלת לעקוף את רוב תוכנות ההגנה מפני העתקה, כגון SafeDisc ו־SecuROM.
יש לתוכנה מצב מיוחד להעתקת דיסקים עם הגנה מתקדמת, אשר נמצאים בשימוש במספר תקליטורים, בעיקר בתחום משחקי המחשב.
פורמט הקבצים הסטנדרטי של DAEMON Tools הוא MDX (קיצור של Media Data eXtended, "מידע מדיה מורחב"). MDX הוא אימג' המדמה דיסק כמו הפורמטים MDS / MDF. התוכנה מסוגלת גם להציב באופן וירטואלי תמונות דיסק מסוג ISO.
תוכנית אב לתחבורה ירושלים
תוכנית האב לתחבורה בירושלים
תמר בת דוד
הפסל האדום
Viber (בעברית: וייבר) הוא יישום קנייני חוצה-פלטפורמות המשמש להעברת מסרים מיידיים וביצוע שיחות על גבי רשת האינטרנט (VoIP) שפותח במקור על ידי חברת Viber Media הישראלית. בנוסף להודעות טקסט היישום מאפשר שליחת תמונות, קטעי וידאו והודעות קוליות. היישום זמין עבור מערכות ההפעלה: Android, BlackBerry OS, iOS, Series 40, Symbian, Bada, Windows Phone, Mac OS X ,Microsoft Windows ולינוקס בגרסת 64 ביט.
לווייבר היו במרץ 2019 1.095 מיליארד משתמשים. בפברואר 2014 נמכרה וייבר לחברת האינטרנט Rakuten מיפן תמורת 900 מיליון דולר.
היסטוריה.
וייבר הושק לראשונה עבור האייפון ב-2 בדצמבר 2010 כמתחרה ישיר בסקייפ. גרסה מוקדמת לאנדרואיד שוחררה ב-11 במאי 2012 אך הייתה מוגבלת ל-50,000 משתמשים. גרסה ללא הגבלת משתמשים שוחררה ב-19 ביולי 2012. וייבר לבלקברי ולווינדוס-פון הושקה ב-8 במאי 2012. כשהגיע היישום ל-90 מיליון משתמשים ב-24 ביולי 2012, נוספה האפשרות לצ'אט קבוצתי ולשיחות באיכות HD; באותו יום גם הושק היישום עבור סדרה 40 של נוקיה, סימביאן ובאדה. תחילה שיחות קוליות התאפשרו רק למשתמשי אייפון ואנדרואיד, אך הובטח שהאפשרות תתווסף לגרסאות הבאות של היישום עבור באדה, סימביאן וווינדוס-פון. כפי שהובטח, ב-22 בספטמבר 2012 שיחות קוליות באיכות HD וצ'אט קבוצתי נעשו זמינים עבור ווינדוס-פון, אך רק למשתמשי נוקיה, כחלק משותפות בלעדית עם החברה. וייבר עם שיחות קוליות שוחרר רשמית לכל המכשירים המריצים ווינדוס-פון 8 ב-2 באפריל 2013. ב-2013 היא נרכשה על ידי Rakuten.
יכולות.
בפועל, הפונקציונליות משתנה מפלטפורמה לפלטפורמה; אנדרואיד ו-iOS הן הראשונות לקבל פיצ'רים חדשים. וייבר מאפשרת שליחת הודעות טקסט, תמונה וקול בין כל הפלטפורמות; שיחות קוליות זמינות רק עבור אייפון, אנדרואיד וווינדוס-פון. ממשק היישום כולל סרגל כרטיסיות המאפשר גישה מהירה להודעות, שיחות אחרונות, אנשי קשר וחייגן. בעת ההתקנה היישום יוצר חשבון משתמש אשר עושה שימוש במספר הטלפון כשם משתמש. וייבר מסתנכרנת עם אנשי הקשר הקיימים במכשיר, כך שהמשתמשים לא ייאלצו להוסיף זה את זה באופן ידני. בגרסה 2.3 נוספו לווייבר סמיילים וסמלים נוספים. נכון להיום וייבר זמינה ב-35 שפות, בהן אנגלית, עברית, ערבית, צרפתית, גרמנית, איטלקית, ספרדית רוסית ופורטוגזית.
Viber Media.
Viber Media היא חברה ישראלית שנוסדה בתל אביב, עם מרכזי פיתוח בבלארוס ובקפריסין. החברה נוסדה על ידי טלמון מרקו, יזם אמריקאי-ישראלי. החברה מייצרת הכנסות על ידי מכירת סטיקרים. החברה ממומנת על ידי משקיעים פרטיים.
אברהם פריידנברג
אברהם יעקב פריידנברג (24 בינואר 1865 - נובמבר 1943) היה משפטן, מחנך, פעיל ציוני, עורך ספרותי, "רב מטעם" בקרמנצ'וג במשך 15 שנים וממנהיגי יהדות בריסל. נספה במחנה אושוויץ-בירקנאו.
קורות חיים.
אברהם פריידנברג נולד לחיים אהרון פריידנברג ולבריינה לאה מבית פייטלברג, בעיר ניקולייב, אוקראינה, שבאימפריה הרוסית. האב, חיים אהרון, השתייך לתנועת חיבת ציון ולימד את בנו, כבר בשנותיו הראשונות, לכנות את החפצים שסביבו בשמות עבריים.
בגיל חמש הלך אברהם ל"חדר" והחל ללמוד חומש. בגיל שמונה עבר ללימודי תלמוד, שנמשכו עד גיל 15. מאוגוסט 1881 התחיל אברהם ללמוד בבית ספר למסחר, לימודים שסיים בהצלחה ב-1885. בבית הספר למסחר למד גם שפות - בנוסף לגרמנית, שידע מהבית, למד צרפתית ואנגלית. בתקופת לימודיו בבית הספר למסחר השתתף אברהם, יחד עם כמה חברים, בהוצאה לאור של עיתון בית הספר ובתפעול ספריית מנויים. ביוני 1886 עבר אברהם בהצלחה את בחינות הבגרות, כדי שיוכל להתחיל בלימודים אוניברסיטאיים. בבחינות האלה פגש את מיכאיל פרונזה, שגם הוא נבחן, והתיידד איתו. בהמשך, כאשר נרדף פרונזה, עזר לו פריידנברג להימלט.
ב-1890 קיבל פריידנברג מאוניברסיטת אודסה תעודה המסמיכה אותו כדוקטור למשפטים. למרות ההסמכה, פריידנברג לא היה יכול לייצג בעלי דין בבית המשפט, כי על פי סעיף מיוחד בחוק עורכי הדין, נקבע שעורכי דין לא נוצרים זקוקים לקבלת אישור מיוחד - אישור כזה מעולם לא ניתן לעורך דין יהודי, עד למהפכת 1917. כתוצאה מסעיף מפלה זה נקבע מעמדו של פריידברג באימפריה הרוסית כ"עוזר לעורך דין" במשך 27 שנים.
עם סיום לימודיו נשא אברהם פריידנברג אישה, שרה, ולזוג נולדו שלושה ילדים, דוד שנולד ב-1892, לילה שנולדה ב-1900, ורגינה, שנולדה ב-1903.
עבודתו ותפקיד רב מטעם.
הודות להשכלתו המסחרית קיבל משרה כמנהל חשבונות בטחנת קמח באזור חארקוב. ב-1892, לאחר מות אביו, עבר עם משפחתו לעיר ניקולייב, שם עסק בעריכת דין בתנאים המגבילים.
פריידנברג התמודד, יחד עם עוד 11 מועמדים, על משרת ה"רב מטעם" (פקיד שלטוני שאיננו רב) של קהילת יהודי קרמנצ'וג וזכה במשרה, כשאחד מהממליצים עליו היה שמעון דובנוב. הוא כיהן שנים רבות כרב עדת קרמנצ'וג, עדה בת ארבעים אלף נפש. בנוסף לתפקידו הרשמי, כ"רב מטעם", עמד בראש הנציגות היהודית שקיבלה את פני ניקולאי השני, קיסר רוסיה, כשביקר בקרמנצ'וג, בשנת 1904.
הקמת בתי ספר.
בעקבות הגבלה על מתן השכלה ליהודים יזם פריידנברג בשנת 1907 פתיחת בית ספר למסחר בקקרמנצ'וג ובכך התאפשר לכמה מאות ילדי ישראל לרכוש השכלה תיכונית.
בשנת 1916 הקים בקקרמנצ'וג "גימנסיה קלאסית לילדי ישראל". לצד תוכנית הלימודים הממשלתית הכללית הוסיף פריידנברג תוכנית גדולה בעברית, תולדות עם ישראל וספרות עברית. תחת הנהלתו צמח מוסד לימודי גדול ובו 30 מורים, ושררה בו רוח יהודית-לאומית. למדו בימי ראשון ושבתו בשבת והחגים נחגגו בערבים לאומיים בהשתתפות ההורים.
אחרי המהפכה ארגן תהלוכות ל"ג בעומר ברחובות העיר, אליהן הצטרפו מוסדות חינוך נוספים והן עוררו התפעלות בקרב האוכלוסייה היהודית והלא יהודית. כמו כן הנהיג אסיפות תלמידים שבהן דנו בחופשיות על ענייניהם, חלקם עשו זאת בעברית טובה כאשר נושא השפה העברית נעשה אקטואלי ועלה לדיון פעמים רבות.
יוזמות בתחום הכלכלה.
הקמת חברה לחיסכון ולהלוואות.
בין החידושים בתחום הפיננסי שהנהיג שר האוצר ויטה, הייתה תקנה כללית שאפשרה להקים חברות קואופרטיביות לחיסכון ולהלוואות. פריידנברג השתמש בתקנון החדש כדי להיטיב את מצבם הכלכלי של בעלי המלאכה והסוחרים הזעירים והבינוניים. הוקמה חברה לחיסכון ולהלוואות בקרמנצ'וג ופריידנברג נבחר לשמש יושב ראש המועצה המפקחת שלה.
החברה פעלה ביעילות ובכישרון מעל לעשר שנים, כך שכאשר הבולשיביקים תפסו את השלטון היו בה כמה אלפי חברים, וזו ייצגה מוסד בנקאי שהונו הגיע לכמה מאות אלפי רובל.
בצל המשטר הבולשביקי החדש, החיים נעשו קשים, המחירים האמירו והורגש מחסור חמור במצרכים. אז ייסד פריידנברג, יחד עם כמה פקידים ממשרד המשפטים ופדגוגים מהגימנסיה, קואופרטיב שנועד לעבד שטח גדול שקיבלו מן השלטונות, בתור גן ירק. לאחר שעות העבודה, כל אחד בתפקידו, התכנסו כולם בשעות אחר הצהריים כדי לעבוד בגן.
הנסיעה לבלגיה.
בנו של אברהם, דוד, נסע לבלגיה, שם למד מתמטיקה והנדסה בלייז'. לאחר עם פרוץ מלחמת העולם הראשונה הופצצה האוניברסיטה בה למד וזה שכנע אותו להתנדב לצבא הבלגי. במהלך הקרבות נפצע בראשו מרסיס, פגיעה שגרמה לאשפוז ממושך ולשיתוק בחצי גופו. הוא נזקק לטיפול, לכן החליטה המשפחה לעבור לבלגיה, כדי לטפל בו. להחלטה זו תרמו גם שינויי המשטר ברוסיה, שינויים מהם חששו. ב-1919 עמד דוד בבחינות והוסמך כמהנדס חשמל.
מעבר המשפחה לבלגיה לא היה קל, תחילה הואשם אברהם פריידנברג בהשתייכות לארגון ציוני מחתרתי ובבגידה וריגול ונכלא. בהמשך, לאחר ששוחרר מהכלא וההאשמות בוטלו, חלתה בתו בטיפוס. רק בסוף שנת 1921 הגיעו לבלגיה.
הפעילות הציונית.
חוג נס ציונה.
אברהם פריידנברג נטה לפעילות תרבותית לאומית יהודית ובתקופתו הסטודנטיאלית הירבה בכך. הוא לקח על עצמו להקריא במועדות הסטודנטים את העיתון העברי המליץ, למען הסטודנטים שלא ידעו לקרוא עברית. כתוצאה מפעילות זו התכנס סביבו חוג של סטודנטים בעלי אותן נטיות ויצרו באודסה חוג בשם "נס ציונה" ואברהם פריידנברג נבחר להיות מזכיר החוג.
בחוג היו חברים אישים דוגמת הדיפלומט לעתיד ויקטור יעקובזון, השר הליטאי לעתיד שמשון רוזנבוים, הפרופסור לעתיד בלובסקה, יהושע חנא רבניצקי ואשר צבי גינצברג (אחד העם). בחוג נס ציונה ארגנו פעילות תרבותית, כולל ערבי קריאה משותפים עם סופרים דוגמת מרדכי בן עמי ומנדלה מוכר ספרים והעלאת הצגות לטובת יישוב א"י. חלק מההכנסות שימשו להקמת ספריה.