מגבר אופטי מוליך למחצה (SOA).
מגבר SOA (Semiconductor Optical Amplifier) הוא מגבר אופטי הבנוי על שבב מוליך למחצה (בדרך כלל סיליקון) אשר יוצרים עליו מוליך גל בעזרת ליתוגרפיה אופטית, בדומה לדיודת לייזר. בניגוד לדיודת לייזר, כדי ליצור מגבר אנו רוצים להימנע מיצירת מהוד ולכן ההחזרים צריכים להיות קטנים כך ש-R&lt;1.7*10-4. כדי להקטין את ההחזרות מצפים את קצה השבב בציפוי אנטי מחזיר () ובנוסף יוצרים את מוליך הגל בצורה אלכסונית על שבב הסיליקון, כך שהחזרת פרנל מהקצוות תהיה קטנה. דרך אפשרית נוספת היא להשאיר מרחק קטן בין מוליך הגל לבין קצה השבב. בצורה כזאת, ביציאה ממוליך הגל אלומת האור תתרחב, וכאשר האור יוחזר מקצה השבב רובו לא יכנס בחזרה אל תוך מוליך הגל.
היתרון במגברים מסוג זה הוא העובדה שהם מיוצרים בצורה דומה מאוד ליצירת דיודות לייזר, ולכן ניתן לייצר מגבר המתאים לכל אורך גל הנפלט מדיודת לייזר. בנוסף, המגבר הוא רחב סרט יחסית בדומה לדיודה פולטת אור (LED) (בלייזר רוחב הסרט צר יותר בגלל המהוד).
החיסרון במגבר זה הוא העובדה שהוא פועל רק בכיוון קיטוב אחד, ולכן צריך לדאוג שהאור הנכנס לתוך המגבר הוא מקוטב.
השאיבה במקרה זה היא שאיבה חשמלית ולא אופטית, וההגברה נקבעת לפי הזרם המוזרם למגבר.
לתפוקת חשמל גבוהה, מגברים אופטיים עם מבנה מחודד משמשים. טווח אורכי הגל הוא 633 ננומטר ל-1,480 ננומטר.
VCSOA.
VCSEL (Vertical-Cavity Surface-Emitting Laser) היא דיודת לייזר שמאירה "למעלה" ולא "לצד", כלומר אנכית לשכבות הצומת ולא אופקית, כמו ד"ל רגילות.
על אותו משקל, הוגדר VCSOA, שהוא מגבר שנמצא כמו SOA רגיל על סף הלזירה, אבל גם הוא מאיר בכיוון אנכי לשכבות החומר. גם כאן, ההחזרים נמוכים מגבולות המהוד, כדי למנוע הגעה לסף הלזירה כשאין אות. ה-VCSOA מכיל שטח פעיל קטן מאוד, ההגבר בכל מעבר אינו גבוה מכמה אחוזים; הגבר נמוך דורש מעבר רב פעמי בתוך תווך הלייזר, ולכן, ההחזר של המראה התחתונה צריך להיות גבוה, כדי לאפשר מהוד במקרה שעובר אות. במקרה שלא עובר, צריך להיזהר מלזירה, ולכן למראה העליונה החזר נמוך. ככה מנסים ליצור מהוד שיתפקד ככזה רק במצבים שאכן יש אות שעובר.
בגלל המהוד, ל-VCSOA הגבר צר סרט (בתחום גדול, לפי אורך הגל) כך שניתן לראותו כמגבר מסנן.
מגברים בשרשרת.
כשרוצים לכסות רוחב פס גבוה מאוד, משתמשים ביותר ממגבר אחד, כל אחד מהם באורך גל אחר. למשל, לסיב של 100 ערוצים נדרשת הגברה אחידה לטווח של מעל 80 ננומטר לפחות, וזה כמעט בלתי אפשרי במגברים רגילים (אם לא רוצים להשתמש ב-12 סוגי שאיבות כמו שראינו בהגבר של ראמאן). מחלקים את רוחב הפס הנדרש לשניים או יותר מגברים בשרשרת, ומבצעים יישורים קלים באופיין ההגבר של שני הצדדים כדי לקבל הגבר אחיד. מגברים בשרשרת שימושיים גם להעלאת ההגבר: ההגבר יהיה כפול, מבלי לגרום לבעיות של ASE גדול מדי במגבר אחד. עם זאת, יש לתכנן את עוצמת השאיבה בכל אחד בהתאם. שימוש בשני מגברים מסייע למניעת רוויה בהגבר. נהוג לקרוא לראשון Pre Amplifier, ולשני Power Amplifier. לפעמים שמים מבודד או מסנן בין המגברים, כדי להפחית רעשים, החזרים ובעיות נוספות. יתרון נוסף הוא שההגבר מודולרי – כך ניתן להחליף רק חלק ממנו. למשל, לפעמים אחד מהמגברים מאפנן והשני לא. כך ניתן להחליף את המאפנן בלי לאבד את כל העלות של המגבר. לפעמים משתמשים בשני סוגים שונים של מגברים – אחד מגבר לייזר והשני פרמטרי, ולפעמים זה אותו סוג של מגבר, אבל בקיטובים שונים, כדי למנוע תלות מיותרת בקיטוב.
אליזבט נואלה-נוימן
אליזבט נואלה-נוימן (בגרמנית: Elisabeth Noelle-Neumann; 19 בדצמבר 1916, ברלין – 25 במרץ 2010) הייתה פרופסור גרמניה למדע המדינה. תרומתה החשובה ביותר לתחום היא תיאורית ספירלת השתיקה, שמצביעה על הקשר בין דעות המושמעות במרחב הציבורי לבין דעות הפרטים בחברה.
נולדה בברלין כשנייה מארבעת ילדיהם של אווה וארנסט נואלה, עורך דין. למדה פילוסופיה, היסטוריה, עיתונאות ולימודי אמריקה באוניברסיטת הומבולדט, באוניברסיטת קלינינגרד ובאוניברסיטת מיזורי וקיבלה תואר דוקטור בחקר דעת קהל בשנת 1940. באותה שנה עבדה לזמן קצר בעיתון הנאצי "דאס רייך". ב-1941 פרסמה מאמר בעיתון ובו תמכה בעמדה לפיה יהודים שולטים באמצעי תקשורת בארצות הברית. היא טענה כי היהודים הם בעלי העיתונים והכותבים בהם, ומחזיקים במונופול על אמצעי הפרסום.
ב-1947 ייסדה עם בעלה הראשון מכון לחקר דעת קהל, מכון אלנסבך, שהפך ברבות השנים לאחד ממכוני דעת הקהל היוקרתיים בגרמניה. משנת 1964 ועד 1983 שימשה כפרופסור באוניברסיטת מיינץ. שימשה גם כיושבת ראש באיגוד העולמי של מכוני דעת קהל בין השנים 1978 עד 1980.
אפקט האדם השלישי
אפקט האדם השלישי הוא מושג המתאר את התופעה לפיה אנשים נוטים להעריך כי התקשורת משפיעה על אנשים אחרים יותר מאשר היא משפיעה עליהם עצמם. המושג משמש במחקרים רבים, בעיקר בכאלה הבודקים ההשפעה של מסרים תקשורתיים כגון פרסום, אלימות, תפיסות גוף וכדומה. את המושג טבע חוקר תקשורת ההמונים פיליפס דייוויסון ב-1983.
ייחוס השפעת התקשורת ל"אחר" משקף אמונה במודל המייחס השפעות חזקות של התקשורת על הציבור, עד הבניית המציאות עצמה. לפי דויסון, הנטייה מתחזקת ככל שאותם אנשים "אחרים" נתפסים כרחוקים מקבוצות הייחוס העצמית (מעמד סוציו-אקונומי שונה, גיל, מגדר שונה וכדומה).
חקר הנושא.
המחקר הראשון שערך דויסון היה בהשתתפותם של 33 סטודנטים מאוניברסיטת קולומביה, שנשאלו על ההשפעה של אמירה של מועמד בבחירות בניו יורק, בשאלה כמעט זהה בשני חלקים: הראשונה - השפעת האמירה על תושבי ניו יורק, והשאלה השנייה אודות ההשפעה עליהם (לו היו תושבי ניו יורק, או אם למעשה הם כאלה). התוצאות הראו ש- 48% חושבים שאחרים מושפעים יותר מהם, 6% שהם יותר מושפעים, 36% שההשפעה זהה, ו9% לא ענו. בנוסף, דויסון ערך ראיונות עם עיתונאים ושאל אותם כמה השפעה יש למאמרי המערכת של העיתונים. התשובות שקיבל היו לרוב בנוסח "מעט מאוד על אנשים כמוני וכמוך, והרבה על האנשים הפשוטים".
המחקר "הורים ומורדים" (ישראל).
במסגרת דיון שנערך בכנסת בשנת 2003 ועסק בהשפעות המדיה על ילדים ובני-נוער, הוצג בפני הוועדה לזכויות הילד המחקר "הורים ומורדים" שנערך על ידי ד"ר רבקה ריב"ק וד"ר יונתן כהן מהחוג לתקשורת באוניברסיטת חיפה, ובו נבדקו בין היתר הערכות של הורים את מידת ההשפעה של הטלנובלה "המורדים" על ילדיהם ועל ילדים של אחרים. מבין ההורים לילדים הצופים בסדרה, 7% העידו כי הם מוטרדים מהשפעת הסדרה על התנהגות הבן או הבת שלהם, ו-26% ציינו כי הם מוטרדים מהשפעת הסדרה על התנהגות ילדים אחרים כלפי ילדיהם.
החוקרים ציינו שתי סיבות הפוכות אפשריות לתופעה:
החוקרים ציינו כי המחקר מוכיח את .
סיבות אפשריות לתופעה.
מהניסויים שונים שערך הסיק דויסון כי ישנה נטייה לתפוס את המסר השכנועי של התקשורת כמשפיע על אחרים יותר מאשר על "האני", והוא ייחס לכך כמה סיבות אפשריות:
אפקט האדם השלישי בחיי היום-יום.
ניתן לראות דוגמאות להשלכות האפקט בתחומים שונים בכלכלה ובחברה. לדוגמה, בשוק המניות. כאשר ישנם פרסומים של אירועים שעלולים להשפיע על שוק המניות האפקט משפיע על ההיגיון של הסוחר, שמתאר לעצמו כי הפרסומים יגרמו למכירה או קניה של המניות האלה, ולכן הוא יבצע את הפעולות הללו בעצמו ויגרום להן לקרות. דוגמה נוספת היא שפרסומים הצופים מחסור של משהו (מוצר יסוד, לצורך העניין), יגרמו לאנשים למהר ולרכוש אותו - ובכך לגרום למעשה לאותו מחסור. תועמלנים משתמשים בהשפעה זו, והם יכולים לתמרן אנשים להתנהגות צרכנית מסוימת ("יש מלאי מוגבל"). הדוגמה נוספת היא בצנזורה. אנשים יטענו שיש להטיל צנזורה על פרטים מסוימים בתואנה כי הם יכולים להזיק ולהשפיע לשלילה על הציבור, אך עליהם עצמם יעידו כי הדברים אינם משפיעים.
פתיחה רוסית
פתיחה רוסית או הגנת פטרוב היא פתיחת שחמט שמתחילה במסעים:
1.ה4 ה5.
2.פ-ו3 פ-ו6.
סימונה המקובל הוא c42-c43 באינדקס הפתיחות של ECO.
מבין השחקנים המפורסמים, השתמש לראשונה בהגנה זו אלכסנדר פטרוב באמצע המאה ה-19. השימוש בהגנת פטרוב מונע מלבן להשתמש בפתיחה ספרדית, בפתיחה איטלקית ובפתיחה סקוטית. הפתיחה נהפכה לאחד מכלי הנשק החזקים של השחקנים בכלים השחורים כנגד 2.פ-ו3 ומשמשת שחקנים בולטים רבים (בהם אלוף העולם ולדימיר קראמניק והישראלי בוריס גלפנד).
התגובה של לבן.
קיימות ארבע דרכי תגובה מקובלות כנגד הגנת פטרוב:
3. פג3.
השחור יכול להגיב על מסע זה ב-3. פג6 מה שיוביל לפתיחת ארבעת הפרשים שנחשבת לפתיחה שוויונית ונטולת סיכונים לשחור.
3. רג4.
3. רג4, פ:ה4&lt;BR&gt;
4. פג3, הוא גמביט בודן-קיירצקי.&lt;BR&gt;
השחור יכול לקבל את הגמביט בעזרת:&lt;BR&gt;
4. ...פ:ג3&lt;BR&gt;
5. ד:ג3,ו6.&lt;BR&gt;
השחור יכול גם להחזיר את הרגלי בעזרת:&lt;BR&gt;
5. ...ג6&lt;BR&gt;
6.פ:ה5, ד5 והעמדה היא שוויון.&lt;BR&gt;
השחור יכול גם לעבור לפתיחת ארבעת הפרשים בעזרת 4. ...פג6 5.פ:ה4, ד5.
3. ד4.
לאחר 3.ד4 יש לשחור שתי אפשרויות:
3. ...ה:ד4 4.ה5, פה4 5.מה:ד4, ד5 6.ה:ד6, פ:ד6 7.פג3, פג6 8.מהו4 ולשחור אין בעיות רציניות.
אפשרות שנייה היא 3. ...פ:ד4 4.רד3,ד5 5.פ:ה5 ולאחר פד6 עמדת השחור יציבה.
3.פ:ה5.
זהו הווריאנט המרכזי בהגנת פטרוב.