בדצמבר 2016 הצביעה אוקראינה בעד החלטה 2334 של מועצת הביטחון של האו"ם שקבעה שהתנחלויות אינן בעלות תוקף חוקי. בעקבות זאת בוטל ביקורו של ראש ממשלת אוקראינה בישראל. בתגובה הוזמן שגריר ישראל באוקראינה לשיחת הבהרה במשרד החוץ בקייב. במאי 2017, לאחר סיום המשבר עם אוקראינה, ביקר ראש ממשלת אוקראינה, וולודימיר גרויסמן בישראל. ראש ממשלת ישראל, בנימין נתניהו נפגש עמו ושיבח אותו על דרך הצבעת אוקראינה בהצבעה בעניין הר הבית והכותל באונסק"ו. במהלך הביקור נחתמו הסכמים בין שרים משתי הממשלות. באוגוסט 2019 יצא ראש ממשלת ישראל, בנימין נתניהו, לביקור רשמי באוקראינה במהלכו נפגש עם נשיא אוקראינה, וולודימיר זלנסקי ורבה של קייב הרב יונתן בנימין מרקוביץ'. בביקור אירעה תקרית כאשר שרה נתניהו שמטה לרצפה חתיכת חלה שקיבלה בטקס קבלת הפנים, מה שנתפס באוקראינה כחוסר כבוד.
בינואר 2020 זלנסקי הגיע לביקור בישראל לרגל פורום השואה העולמי החמישי שנערך בירושלים וערך סיור ביד ושם, אך בסופו של דבר לא השתתף בפורום עצמו כדי לפנות מקומות ישיבה לניצולי שואה שלא הוזמנו לטקס. באוקטובר 2021 ביקר באוקראינה נשיא ישראל יצחק הרצוג, בביקור החוץ הראשון שלו מאז החל את כהונתו, במהלכו בין היתר נפגש עם זלנסקי והשתתף באירוע לציון 80 שנים לטבח באבי יאר וחנוכת אנדרטאות חדשות לזכרו.
בדצמבר 2021 בטקס לציון 30 שנה ליחסים בין המדינות אמר שגריר אוקראינה כי מדינתו מכירה בירושלים כבירת ישראל ושתיפתח בה שלוחה של שגרירות אוקראינה.
ישראל ניסתה להלך בין הטיפות בסכסוך האוקראיני-רוסי. מחד היא בעלת ברית איתנה של ארצות הברית והאיחוד האירופי, אשר תומכים באוקראינה. מאידך, ניסתה לשמר את מנגנון תיאום התנועה האווירית בסוריה מול צבא רוסיה, וכן נזקקת לתמיכה רוסית בהסכם הגרעין מול איראן.
עוד באוקטובר 2021, בביקור רשמי בקרמלין של ראש ממשלת ישראל נפתלי בנט, הוצגה ההצעה בפני ולדמיר פוטין, אשר דחה אותה על הסף. ב-2 בפברואר 2022 העריך שר החוץ הישראלי יאיר לפיד כי לא תפרוץ מלחמה באוקראינה. שגריר אוקראינה בישראל, יבהן קורניצ'וק, ביקר את לפיד על כך בפוסט חריף בטוויטר, ובתגובה הוא זומן לשיחת נזיפה במשרד החוץ. בעקבות המתיחות מול רוסיה, ב-11 בפברואר משרד החוץ פרסם אזהרת מסע לאוקראינה וב-21 בפברואר השגרירות הישראלית הועברה מקייב ללבוב.
ב-24 בפברואר פלשה רוסיה לאוקראינה. שר החוץ לפיד גינה את הפלישה הרוסית, ואילו ראש הממשלה נפתלי בנט נמנע מלהזכיר את רוסיה. ישראל נעדרה מההצבעה במועצת הביטחון של האו"ם המגנה את רוסיה, אך תמכה בגינוי בעצרת הכללית. גם לאורך הלחימה, אוקראינה ביקשה את עזרת ישראל בתיווך. זלנסקי אף הציע לבנט לקיים את המשא ומתן בירושלים. בעקבות זאת, לאורך הלחימה קיים בנט שיחות טלפוניות רבות עם נשיאי אוקראינה ורוסיה. ב-5 במרץ 2022 טס בנט בחשאי לקרמלין ונפגש עם פוטין. לאחר הפגישה טס לגרמניה ושוחח עם הקנצלר שולץ. הוא עדכן טלפונית את זלנסקי ומקרון בפרטי השיחה עם פוטין. ב-20 במרץ נאם זלנסקי מול חברי כנסת ישראל, בשיחת וידאו. הנאום הוקרן ב"כיכר הבימה" בתל אביב לעיניהם של כ-1,000 צופים. בנאום האשים זלנסקי את הממשלה הרוסית בדמיון לממשלה הנאצית, ודרש מישראל אספקת נשק והטלת סנקציות על רוסיה.
ביוני 2022 יצאה שגרירות אוקראינה בישראל בקמפיין תקשורתי נגד ישראל בטענה שמדינת ישראל אינה מספקת עזרה רפואית לפצועים מהמלחמה ולא מקבלת פליטים. באותו החודש, אמר שגריר אוקראינה בישראל, יבהן קורניצ'וק, כי נשקלת האפשרות להשעות זמנית את הפטור מוויזה לישראלים שמגיעים לאוקראינה.
לפי סקר של חברת דיירקט פולס שנערך בתחילת מרץ, רוב הציבור הישראלי (76% מהציבור היהודי ו-41% מהציבור המוסלמי) הביע תמיכה באוקראינה בעקבות הפלישה. לאורך הלחימה ישראל העבירה לאוקראינה 100 טון סיוע הומניטרי. כולל 17 טון ציוד רפואי ותרופות, מערכות ישראליות לטיהור מים ואספקת מים, אלפי אוהלים שמיכות, שקי שינה ומעילים. ב-17 במרץ שלח מגן דוד אדום בסיוע הסוכנות היהודית ארבעה אמבולנסים ממוגני ירי לאוקראינה. בנוסף, מאז פרוץ הלחימה ועד 18 במרץ קלטה ישראל כ-12,600 פליטים מאוקראינה. באפריל אישרה ישראל לסייע לאוקראינה באלפי קסדות ומאות אפודים.
יחסי תיירות ומסחר.
בדצמבר 2003 נחתמה אמנה למניעת כפל מס בין ישראל לאוקראינה, שנכנסה לתוקף ב-2007.
היקף התיירות ההדדית בין שתי המדינות גדול, כאשר מהצד הישראלי הסיבה לכך, מעבר לקשרי המשפחה של ישראלים רבים ממוצא אוקראיני הנוסעים לביקור משפחתי, היא ההיסטוריה העשירה של הקהילה היהודית באוקראינה לאורך השנים. בין היתר, אחד ממוקדי התיירות המושכים יהודים מרחבי העולם לאוקראינה הוא קברו של רבי נחמן מברסלב, הנמצא בעיר אומן ומהווה מוקד עלייה לרגל לחסידי ברסלב ולאחרים. הבירה קייב מהווה אף היא מוקד תיירותי עבור ישראלים רבים, וכך גם העיר אודסה שלחוף הים השחור.
במקביל, תיירים אוקראינים רבים מגיעים לביקור בישראל מדי שנה, חלקם לצורכי תיירות (בהם צליינים נוצרים אורתודוקסים רבים המבקרים בירושלים ובשאר האתרים הקדושים לנצרות ברחבי ישראל) וחלקם כמהגרים או עובדים זרים. על פי התחזיות, מספרם של אלו אף עתיד לעלות משמעותית הודות להסכם הפטור מוויזה שנחתם בשנת 2011. תוכניות תיירות מיוחדות ליהודים וישראלים פותחו בשיתוף עם עיריית לבוב ומנהלת המחוז, והן כוללות ביקורים באתרי זיכרון וארכיטקטורה יהודיים ומועברות על ידי מדריכי טיולים בשפה העברית. בחודש מאי 2015 אף נפתח קו טיסה ישיר לבוב-תל אביב-לבוב המופעל על ידי חברת התעופה "יוקריין אינטרנשיונל איירליינס", בטיסות סדירות שש פעמים בשבוע.
במהלך יולי 2013, החלו שתי המדינות במשא ומתן לכריתת הסכם אזור סחר חופשי, במסגרתו דנו שני הצדדים בהסרתם של חסמים שונים החלים על הסחר בין המדינות, על מנת להמשיך ולפתח את קשרי המסחר ההולכים ומתגברים בין השתיים. קונסול הכבוד של ישראל באוקראינה, אולג וישניאקוב, יזם הקמת ועדה בין-משרדית אוקראינית-ישראלית בנושאי מסחר ושיתוף פעולה כלכלי והקמת פורום עסקי-כלכלי אשר הושק בנובמבר 2015 בקייב. בפורום לוקחים חלק יזמים מובילים מתחום התעשייה והמסחר מאוקראינה וישראל.
ענפי הייצוא העיקריים מישראל לאוקראינה הם פלסטיק ומוצריו, מכונות וציוד חקלאי וכן שמנים ותכשירים קוסמטיים. בעבר גם תעשיות היהלומים וההיי-טק נמנו ברשימה זו ותפסו נתח נכבד ממנה. בין ענפי הייצוא מאוקראינה לישראל: ברזל ופלדה, כימיקלים אנאורגניים, דגנים ודשנים.
מינהל סחר חוץ במשרד הכלכלה מפעיל נספחות כלכלית במטרה לקדם סחר ויצוא. הנספחות פועלת במספר מישורים: תחזוקה ותמיכה של יצואנים בודדים בפעילות שיווק באוקראינה, משיכת השקעות והרחבת שיתוף פעולה אסטרטגי עם אוקראינה וסיוע בפתרון בעיות לחברות הפועלות בתחומי המדינה. הנספחת הכלכלית בקייב היא יליזבטה סולוביוב.
סחר בנשים אוקראיניות בישראל.
ישראל מהווה יעד מרכזי לסחר בנשים אוקראינייות למטרת זנות. במהלך שנת 1999 תועדו בשגרירות אוקראינה בישראל רק 3 מקרים של נשים אוקראיניות שהובאו לישראל לשם עיסוק בזנות, ואילו בשנת 2000 תועדו 26 מקרים כאלו.
שגרירים וקונסולים של כבוד.
ב-16 במאי 2013 מונה עופר קרז'נר, יזם ואיש עסקים ישראלי הפועל באוקראינה בתחום הנדל"ן, כקונסול הכבוד של אוקראינה בירושלים.
בנובמבר 2014 מונה אולג וישניאקוב, יזם ואיש ציבורי אוקראיני, לקונסול הכבוד של ישראל במערב אוקראינה.
באוגוסט 2018 נכנס לתפקידו השגריר יואל ליאון.
סרגיי צ'וכראי
סרגיי צ'וכראי (ברוסית: Сергей Алексеевич Чухрай; 31 במאי 1955) היה קיאקיסט סובייטי. הוא זכה באליפות ב-3 אולימפיאדות: (מונטריאול 1976, מוסקבה 1980. באליפויות העולם הוא זכה ב-3 מדליות זהב.
ביוגרפיה.
סרגיי צ'וכראי נולד בבלוגורסק שבמחוז אמור. לאחר מספר שנים המשפחה עברה להתגורר לעיירה נובאיה קחובקה בדרום אוקראינה. בעיירה זו סרגיי סיים את בית הספר והתאמן במועדון חתירה המקומי. לאחר סיום בית הספר הוא למד בבית הספר להנדסאים בעירו וסיים אותו בשנת 1974 תוך קבלת הסמכה כחשמלאי. לאחר גיוס לתבא הסובייטי הוא החל להתאמן במועדון של צי הים השחור.
בשנת 1974 סרגיי צ'וכראי לראשונה זכה באליפות ברית המועצות, נכלל בנבחרת ארצו וזכה במדליית כסף באליפות העולם (חתירת שליחים ל-500 מ'). בשנת 1976 הוא נסע לראשונה למשחקים האולימפיים וזכה במדליית זהב בתחרות רביעיות. בשנת 1979 שותפו בתחרויות זוגות חלה והיה צורך למצוא מחליף. סרגיי צ'וכראי החל להתאמן עם ולדימיר פרפנוביץ' ובאולימפיאדת מוסקבה הם זכו ב-2 מדליות זהב.
סרגיי צ'וכראי המשיך להתחרות עד לשנת 1983 בתחרויות זוגות ורביעיות. החל מאותה שנה הוא עבר לעסוק באימון. כמאמן צ'וכראי הגיעה לאולימפיאדות סאול וברצלונה. ספורטאים שהוא אימן זכו במספר מדליות באולימפיאדות ואליפויות העולם.
לאחר התפרקות ברית המועצות סרגיי צ'וכראי אימן נבחרת קיאקים של אוקראינה.
הופעות האולימפיאדות.
במונטריאול 1976 סרגיי צ'וכראי הגיע כחלק של רביעיית החותרים הסובייטים. בתחרות הם הצליחו להקדים את הרביעייה בספרדית ב-20 מילישניות וזכו במקום הראשון.
למוסקבה 1980 סרגיי צוכראי הוצב בתחרויות זוגות עם שותפו ולדימיר פרפנוביץ'. הם השתתפו בתחרויות ל-500 מ' ול-1000 מ' וזכו במקום הראשון.
המקדש הלבן
המקדש הלבן (בתאית: วัดร่องขุ่น, בתאית צפונית: , תעתיק לעברית: ואט רונג קון) הוא מקדש בודהיסטי אשר שוכן במרחק של כ-13 קילומטרים דרומית לעיר צ'יאנג ראי שבתאילנד.