הרב משה קליערס (ז' באדר ה'תרל"ד, 24 בפברואר 1874-כ"ג בשבט תרצ"ד, 8 בפברואר 1934) היה הרב הראשי האשכנזי של טבריה, וראש ישיבת אור תורה.
חייו.
ר' משה נולד למאיר קליערס שהיה חוצב קברים בצפת ובעל משפחה ענייה. שם משפחתו מגיע מהעיירה קלייער שבבלארוס ממנה עלה סבו, ניסן גבריאל לארץ ישראל וקיבל את שמה. הוא נישא לבתו של רבי יהודה לייב קסטלניץ, מחשובי חסידות סלונים בטבריה, חתן אחיו של האדמו"ר הראשון של חסידות סלונים הרב אברהם וינברג, בעל "יסוד העבודה". בעקבות זאת עבר לגור בעיר ולימים אף הפך בעצמו לחסיד סלונים. על פי הזמנת האדמו"ר, הרב שמואל וינברג, שביקש שיהיה מלמד לבנו, נסע לשנים אחדות ללמוד תורה בסלונים. בשנת תר"ס הקים את ישיבת אור תורה על ציון רבי מאיר בעל הנס ועמד בראשה עד פטירתו. הוא נהג ללכת לישיבה ביום ראשון ולשהות בה עד יום חמישי ואז שב לביתו בין חומות העיר טבריה.
לאחר שנפטר הרב יחיאל מיכל היילפרין, בשנת ה'תרס"ט, נבחר לרב של הקהילה האשכנזית בטבריה. הוא לא הסכים לקבל מעמד רשמי מטעם שלטונות המנדט ואף דרש ברבים בעד הפרישה מהוועד הלאומי.
בראשית שנת תרע"ד הצטרף למסע הרבנים יחד עם הרב קוק ורבי יוסף חיים זוננפלד. וכך כתב בדברי היענותו להצטרף למסע זה, שנערך במושבות החקלאיות: .
במאורעות תרפ"ט נרצח אחד מבניו, חיים אלישע סמוך לצפת. בסוף ימיו חלה ובפקודת רופאיו עבר לגור בשכונת קריית שמואל.
בשנת תרצ"ג, חלה ושלח מכתב לרב אשר זאב ורנר ששהה בארצות הברית וביקשו כי יבוא לטבריה וייקח את תפקידו כרב העיר. באותה שנה הוצע הרב קליערס כמי שיעמוד בראשות העדה החרדית בירושלים, במקומו של הרב יוסף חיים זוננפלד (שנפטר בחודש אדר ב') . ההצעה לא יצאה לפועל מסיבות שונות.
אשתו הראשונה נפטרה ולהם היה בן אחד, אברהם מרדכי. הוא נישא בשנית לדבורה ונולדו להם שלושה בנים: חיים אלישע, מאיר (לימים מראשי חסידות סלאנים) וניסן.
קינסייל
קינסייל (באנגלית: Kinsale, באירית: Cionn tSáile) היא עיירה במחוז קורק שבאירלנד. העיירה שוכנת במרחק 25 קילומטרים דרומית לעיר קורק וליד נהר בנדון, בקרבת לשון היבשה "אולד הד אוף קינסייל". אוכלוסיית העיירה מונה 2,257 תושבים, ובעונת התיירות היא מגיעה לשיאה בגלל הגעת תיירים למטרות שיט. במפקד אוכלוסין שנערך באפריל 2006 נמצא כי הבריטים מהווים 9% בלבד מאוכלוסיית העיירה.
ב-1601 הייתה העיירה מוקד של קרב בו הביסו כוחות אנגליים כוח ספרדי-אירי משולב, שהונהג על ידי הנסיכים יו רו או'דונל ויו או'ניל. לאחר הקרב התרחשה בריחת הרוזנים, במסגרתה נמלטו מספר אריסטוקרטים אירים לאירופה, תוך כדי נטישת אדמותיהם.
ליד העיירה שוכן מבנה בשם מבצר צ'ארלס, המתוארך לשנת 1677 ומגן על הכניסה לנמל העיירה מפני פלישה צרפתית או ספרדית לאירלנד. מבצר ג'יימס הסמוך שוכן על חצי האי קאסלפארק. שרשרת תת-ימית חיברה בעבר בין שני המבצרים לאורך פתח הנמל, ובזמן מלחמה שימשה לפגיעה בתחתית כלי השיט של האויב. ב-7 במאי 1915 הטביעה צוללת גרמנית את אוניית הנוסעים "לוסיטניה" במרחק 14 מייל ימי מאירלנד, וחלק מההרוגים והניצולים הובאו לעיירה, וחלק מהבדיקות של גופות ההרוגים בוצעו בחצר בית המשפט של העיירה. לזכר האירוע ומאמצי ההצלה הוקמה אנדרטה.
קינסייל היא אתר תיירות פופולרי עבור אירים ותיירי חוץ, וידועה במסעדות הרבות ובפעילויות הפנאי המתנהלות בשטחה, כולל שיט יאכטות, דיג ימי וגולף, ואחת לשנה עורכת העיירה "פסטיבל גורמה". בעיירה יש גם מספר גלריות לאמנות ובית ספר ללימוד אנגלית. הבניינים הבולטים בעיירה הם כנסיית סנט מאלטוס (הכנסייה האירית), כנסיית יוחנן המטביל (הכנסייה הקתולית), בית השוק ובית הכלא הצרפתי המכונה גם טירת דזמונד.
חברת האוטובוסים Bus Éireann מספקת את רוב אמצעי התחבורה הציבורית לקינסייל. מספר קווי אוטובוס פועלים באופן סדיר בין קינסייל לקורק, ורובם עוברים דרך נמל התעופה קורק. קינסייל והעיירה בנדון מקושרות באמצעות קווי אוטובוס של חברת West Cork Rural Transport.
ב-8 באוקטובר 2005 הפכה קינסייל לעיירת הסחר ההוגן השנייה של אירלנד, וקדמה לה קלונקילטי.
לקינסייל יש ברית ערים תאומות עם ניופורט שברוד איילנד ומאמבלס שבוויילס.
ישיבת נר ישראל
ישיבת נר ישראל (באנגלית: Ner Israel Rabbinical College) היא ישיבה ליטאית ותיקה בארצות הברית. היא בולטת בכך שרבים מתלמידיה לומדים במקביל ללימודים בישיבה גם לתארים אקדמיים. נוסדה בשנת 1933 על ידי הרב יעקב יצחק רודרמן, וכיום (2010) עומד בראשה תלמידו הרב אהרון פלדמן.
בשנת ה'תש"ע למדו בה כ-400 בחורים, 200 אברכים וכן 250 נערים בישיבה תיכונית לצעירים. קמפוס הישיבה הוא ביישוב פייקסוויל שבמדינת מרילנד, מעט צפונית מערבית לגבולות העיר בולטימור.
תולדות הישיבה ורבניה.
בשנת 1933 ייסד הרב יעקב יצחק רודרמן, תלמידו של הסבא מסלבודקה, את הישיבה, ובראשית הדרך למדו בה 6 תלמידים. הישיבה נקראה על שם רבי ישראל מסלנט, מייסדה של תנועת המוסר ורבו של הסבא מסלבודקא.
המשגיח הראשון בישיבה היה רבי דוד קרונגלס, בוגר ישיבת מיר. הוא שימש בתפקיד עד לפטירתו בשנת 1973. רבי נפתלי ניוברגר, בוגר ישיבת מיר וגיסו של הרב רודרמן, היה נשיאה הראשון של הישיבה, משנת 1940 ועד לפטירתו בשנת 2005.
לאחר פטירת הרב רודרמן ב-1987 מונה הרב שמואל יעקב וינברג, שלימד בישיבה קרוב ל-50 שנה, לראשות הישיבה. הרב וינברג היה נשוי לחנה, בתו היחידה של הרב רודרמן. הוא כיהן בתפקיד עד לפטירתו, בשנת 1999. בשנתיים הבאות כיהן בתפקיד הרב יעקב משה קולפסקי, תלמידו של הרב שלמה היימן, עד פטירתו בשנת 2001.
כיום מכהן בראשות הישיבה רבי אהרון פלדמן, תלמידו של הרב רודרמן וחבר במועצת גדולי התורה של אגודת ישראל באמריקה. הרב ברל וייסבורד, חתנו של הרב וינברג, משמש משגיח רוחני בישיבה. הרב שעפטל ניוברגר, בנו של הנשיא הראשון, שימש נשיאה ומנהלה של הישיבה לאחר פטירת אביו. מנהלה של הישיבה לצעירים (או "מכינה"; באנגלית: High School) היה הרב יוסף טנדלר עד לפטירתו ב-2012, וכיום המנהל הוא הרב שמחה קוק.
מעמד רשמי.
ישיבת נר ישראל מוכרת כקולג' רשמי במדינת מרילנד, ויש לה הסכמים עם קולג'ים נוספים כדוגמת אוניברסיטת ג'ונס הופקינס, אוניברסיטת טאוסון, הקולג' הקהילתי של בולטימור, לאיולה קולג' ואוניברסיטת בולטימור, למתן קורסי קדם-בגרות בתחומים מגוונים בשעות הערב. ההסכם גם מאפשר לתלמידים לקבל קרדיט אקדמי על לימודיהם התורניים. הלימודים הכלליים מוגבלים על ידי הישיבה והאחראי המיוחד לכך ולא ניתנת אפשרות ללימודי חול קודם השלמת 6 חודשים של לימודיים תורניים בלבד.
תוכנית הלימודים.
בישיבה מחזור לימודים של 8 שנים. היא מעניקה תואר ראשון (BTL) לאחר ארבע שנים, תואר שני לאחר שנתיים נוספות, ותואר דוקטור לבוגרי עשר שנות לימודים אשר כתבו עבודת דוקטור בתלמוד. הישיבה גם מעניקה סמיכה.
מכון ההוראה של ישיבת נר ישראל מכשיר מורים ורבנים לקהילות יהודיות ומאושר על ידי ארגון הגג של החינוך היהודי "תורה ומסורה". רבים מבוגריה מכהנים במשרות רבנות והוראה בעולם.
התלמידים בישיבה.
חלקם הגדול של התלמידים מגיעים לישיבה מבולטימור וסביבתה ומאזור ניו יורק. אחרים מגיעים מאזורים נוספים בארצות הברית וכן מארצות נוספות באמריקה ובאירופה ומישראל. בישיבה קבוצה תלמידים יהודים מאיראן אשר משפחותיהם היגרו לארצות הברית בעזרתו של הרב נפתלי ניוברגר.
במסגרת פרויקט "סיד" (Seed) יוצאות קבוצות של 6-4 בחורים לקהילות יהודיות קטנות בארצות הברית כדי לחזקן. הם לומדים בבוקר עם בני הקהילה, עושים פעילויות בשעות הצהרים ולומדים שוב בקבוצות קטנות עם בני הקהילה בשעות הערב.
סניפים נוספים של הישיבה.
בשנת 1959 פתח הרב שלום גולד סניף של הישיבה בטורונטו, קנדה. כיום מתפקדת ישיבה זו באופן עצמאי.
בשנים האחרונות שולחת ישיבת נר ישראל בוגרים נשואים להקים כוללים ברחבי ארצות הברית. מוסדות אלה שומרים על קשר עם רבני הישיבה.
אקלים חינוכי
אקלים חינוכי הוא סביבת העבודה והאווירה של מסגרת חינוכית כגון בית ספר או כיתה, מכלול האיכויות הסביבתיות במסגרת החינוכית כמו מרכיבים פיזיים וחומריים, וכן תהליכים קבוצתיים ויחסים חברתיים בין האנשים. האקלים החינוכי מתבטא בתרבות המתגבשת ומתעצבת עם הזמן ונחוות על ידי סגל ההוראה והתלמידים ומשפיעה על התנהגותם. ניתן להתייחס לאקלים החינוכי על פי המסגרת הספציפית, בשמות כגון אקלים בית ספרי או אקלים כיתה.
הגדרה.
אקלים חינוכי או אקלים בית ספרי מוגדר כאיכותה של הסביבה הפנימית בארגון כפי שחווים אותה חברי הארגון ונועד לתאר את מערך המאפיינים הפנימיים בבית הספר, הכולל תפיסות משותפות לחברי הארגון, ערכים משותפים, אמונות חברתיות וסטנדרטים חברתיים. אקלים בית הספר מתייחס בעיקר למערכת היחסים ולאווירה בין חברי הארגון בשיתוף פעולה להשגת איזון בין ההיבטים הארגוניים, האישיים והמערכתיים בבית- הספר. האווירה מאופיינת באכפתיות, בכבוד ובהתחשבות בין העובדים לבין עצמם, בתמיכת המנהל במוריו, במורל העובדים ודגש על הישגים לימודיים.
גורמי השפעה.
האקלים החינוכי מושפע מגורמים רבים. בבתי ספר ותיקים בהם האקלים הבית הספרי מגובש, מרכיבי האקלים יציבים ונשמרים לאורך זמן כך ששינוי באווירה הכללית כמעט ולא קיים, ולרוב גם קשה להביא לשינוי יזום במקרים בהם ישנה כוונה כזו. את גורמי ההשפעה ניתן לתחום לקטגוריות שונות:
תרומת האקלים החינוכי החיובי.