צורת חיים הדומה לזו של האפיפיטים הם הפיקוסים החונקים. אלה הם צמחים המתחילים כאפיפיטים אך במהלך התבססותם על העץ הנושא אותם הם שולחים שורשים המגיעים וחודרים לקרקע ואחר מתחילים להשתרג על צמח המצע שלהם עד שמוחצים אותו ואז הם הופכים לעצים עצמאיים. רוב המינים, מתוך מאות מיני פיקוסים, מתחילים את מחזור חייהם כאפיפיטים והופכים כעבור זמן לפיקוסים חונקים.
חופת יער הגשם.
חלקו העליון הירוק של יער הגשם הטרופי הוא אזור מיוחד במינו. לשכבה שטופת-שמש זו יש מאפיינים ייחודיים, וחיים בה יצורים שאינם יורדים לעולם אל פני הקרקע. צמרות העצים שמשתרגות אלה באלה יוצרות מבנה סבוך ומורכב של צמחייה, שבתוכו נוצרות "דרכים" שבהן בעלי החיים יכולים לנוע. הן מציעות שפע נדיב של קליפת עץ, עלים, פרחים ופירות לבעלי החיים.
על כן, חופת היער היא אחד האזורים המיושבים והמגוונים ביותר של יער הגשם הטרופי. מספר העופות השוכנים שם הוא אדיר. העופות ניזונים מצוף הפרחים, מהפירות ומהזחלים הניזונים מהם. לעיתים הם מלווים את להקות הקופים על מנת ללקט את החרקים שהוטרדו ממקומם עקב קולות הנפץ הרעשניים של הקופים, העוברים בינות לענפים. ניתן למצוא שם גם יונקים קטנים הניזונים מצמחים או מבעלי חיים אחרים, דוגמת לטאות. בעלי החיים בחופת היער משליכים את שאריות המזון למטה, ושם בעלי חיים אחרים נאבקים עליהן.
עונות השנה.
ביער הגשם הטרופי יש אמנם עונות שנה, אך אלה אינן מובחנות זו מזו כמו עונות השנה באזורים הממוזגים ולכן הצמחייה הגדלה בו אינה תלויה בשינויים אלה כמו ביערות אחרים. מידות החום וקרינת האור הבאות מן השמש הן יציבות במשך השנה כולה בסמוך לקו המשווה, והעונות מתבטאות בשינוי בכמות המשקעים בלבד, כשההשפעה היחידה שיש לכך היא האטה בקצב הפריחה והבשלת הפירות בחודשים היבשים יותר. בעצים בני אותו מין ואפילו בענפיו של אותו העץ, ייתכנו דרגות שונות של התפתחות בעלים, בענפים ובפרחים. ביער הנמצא באזור בעל עונתיות ותנאי אקלים משתנים, מתקיימת מחזוריות אחת ליער כולו. ביער הגשם הטרופי, הצמחים והעצים בוחרים למעשה באיזה שלב יימצאו, אם בשלכת, בפריחה או בחניטת הפרי, כך שבכל תקופה מזמני השנה ניתן למצוא ביער את כל השלבים מתקיימים זה לצד זה.
החי והצומח.
לעומת יערות אחרים שבהם שולטים במספרם העופות והחרקים, הרי שביער הגשם הטרופי הם נאלצים לחלוק את משכנם עם מספר רב של יונקים, זוחלים, דו-חיים ופרוקי-רגליים שונים. חברת השיא של יער גשם טרופי רוחשת שפע של צורות חיים: כמחצית ויותר מכלל מיני היצורים המוכרים למדע מצויים ביער זה. בניגוד ליערות אחרים שבהם יש מיני עצים שליטים, ביער הגשם הטרופי אין שליטה של מין אחד או כמה מינים אלא הוא ערב-רב של צמחים, וכמעט כל משפחה המיוצגת במקומות אחרים על ידי צמחים עשבוניים או שיחים, מיוצגת בו על ידי עצים. המבנה הייחודי של כסות הירק הסמיכה והנפח שהיא תופסת בשכבת האוויר של היער, מספקים הגנה טובה למערכות החיים שבתוך היער ובחלל היער כמעט שאין תנודות במשתני מזג האוויר עד כי קיים הבדל ממשי בין תנאי האקלים שמחוץ ליער לבין תנאי האקלים שבתוכו.
צמחיית יער הגשם הטרופי ירוקת-עד בשל התנאים הסביבתיים הקיימים באזור המשווני. היער זוכה לשפע של אור וחום מן השמש ואלה, לצד כמויות הגשם הגדולות, מאפשרים תהליכי חיים הנמשכים ברציפות לאורך כל השנה, כמו בתוך חממת ענק. כמו כן, תהליך התחדשותם של העלים הוא תהליך קבוע. הצמחייה, שכל שאר היצורים החיים תלויים בה לקיומם, נעשית כל כך פרועה עד כי היא יוצרת מאות מקומות חיות זעירים כגדולים, המספקים את התנאים הנחוצים להתפתחותם של מאות אלפי יצורים שונים, ואכן סגולתם של יערות הגשם הטרופיים שהם עשירים מאוד בייצורים וצורת היער נותרת יציבה באופן תמידי. כמו ביערות אחרים גם ביער הגשם הטרופי העץ משמש יחידה חיונית מאוד עבור היצורים החיים בתוכו וסביבו. ביער רגיל הוא שווה-ערך לבית דירות גדול אצל האדם. באזור הטרופי, כל אחד ואחד מעצי הענק ביער הגשם יכול להיחשב כמטרופולין.
כמו כן בעלי החיים ניזונים מין הפירות והזנים השונים של המזון העשיר ביערות הגשם
פרעוש
ג'אווה (שפת תכנות)
ג'אווה (באנגלית: Java) היא שפת תכנות מונחית עצמים אשר פותחה בחברת סאן מיקרוסיסטמס (כיום חברת־בת של אורקל) על ידי צוות בראשות ג'יימס גוסלינג בשנת 1991, והיא אחת משפות התכנות הנפוצות ביותר הנמצאות בשימוש כיום. השפה הוצגה לראשונה בשנת 1995, והיא מהווה את אחד מרכיבי הליבה של פלטפורמת התוכנה ג'אווה.
התחביר של השפה מבוסס במידה רבה על התחביר של ++C, אך כולל הרחבות רבות במטרה לאפשר תמיכה מובנית בתהליכונים, בינלאומיות, אבטחה ועבודה בסביבת האינטרנט ותכונות נוספות.
לרוב עוברות תוכניות ג'אווה הידור ל־Java bytecode, שפת ביניים דמוית שפת מכונה, שאותה מריצה מכונה וירטואלית (Java Virtual Machine; JVM). הודות לכך התוכנית יכולה לרוץ על כל מחשב ועל כל מערכת הפעלה המריצים JVM, החל מטלפונים סלולריים ועד למחשבי-על.
בשנת 1996 הוקם לראשונה הכנס "JavaOne", כנס שנתי המאגד אלפי משתמשי ומפתחי השפה הדנים בפיתוחה ובעדכונים הטכנולוגיים בה.
נכון ליולי 2022, ג'אווה נחשבת לשפת התכנות השנייה ברמת הפופולריות בעולם, גם בקרב מהנדסי תוכנה מקצועיים וגם על פי מדידת Google Trends.
היסטוריה.
השפה פותחה לראשונה כמיזם פנים בתוך חברת סאן מיקרוסיסטמס, על ידי ג'יימס גוסלינג, ארכיטקט הפרויקט, שהחל בדצמבר 1990 בשם "פרויקט החמקן" (Stealth Project), ושמו הוחלף לאחר זמן מה ל"פרויקט הירוק" (Green Project). מטרתו המקורית של הפרויקט הייתה מערכות משובצות מחשב (embedded systems) עבור מכשירים חכמים (smart appliances) שונים, כגון מחשב כף יד (PDA) ואפילו תנור או מקרר חכם, תחום שסאן צפתה כי יתפתח מאוד מבחינה עסקית.
צוות הפרויקט פיתח שפה חדשה משום ששפות קיימות כגון ++C שנשקלה בתחילה, היו מורכבות מדי וצרכו משאבים גדולים מדי עבור מערכות פשוטות משובצות מחשב. אמנם, אחד מהנסיונות הראשונים של הצוות היה כתיבת גרסה שונה של ++C שתיקרא "--++++C", אך במהרה החליט הצוות לכתוב שפה חדשה המתבססת על מספר עקרונות ותחביר דומה ל־++C. השם שהוצע בתחילה לשפה היה Oak (אלון), על שמו של עץ שגדל מחוץ לחלון של גוסלינג.
מבחינת תשתית השפה, הרעיון הבסיסי היה ליצור "מְפָרֵשׁ" (Interpreter) שקורא את קוד השפה ומבצע אותה. משמע, כי לכל סביבה יהיה מפרש משלה וכך ניתן לכתוב קוד מקור אחיד עבור סביבות שונות. בסוף 1992 סאן הקימה חברת בת בשם FirstPerson שייעודה לפתח ולמצוא שימושיים עסקיים לשפה החדשה.
הכיוון אותו בחרה FirstPerson היה ממירים (Set-Top Boxes) לחברות כבלים, שיוכלו להריץ יישומים עבור טלוויזיה אינטראקטיבית. לאחר שני כישלונות במכרזים גדולים (חברות הכבלים חששו ממתן חופש גדול מדי בידי משתמש הקצה) נסגרה החברה והצוות חזר לסאן.
ביולי 1994, לאחר שמספר חברים נוספים הצטרפו לצוות, וביניהם אריק שמידט, החליט הצוות על כיוון עסקי שלישי, חדש, והוא ה־Web. הם צפו שהמדיום החדש יהיה זקוק לשפה שבעזרתה יוכל להריץ בתחנות הקצה יישומים אינטראקטיביים ללא תלות במערכת ההפעלה או המעבד, ועל מחשבים חלשים יחסית.
באותה שנה, בפגישה בבית קפה בהשתתפות מספר חברי צוות, הוחלט על שינוי השם מאחר ש־Oak היה רשום כסימן רשום על ידי יצרן אחר. מקור השם ג'אווה אינו ברור. יש טוענים שאלו ראשי תיבות של חברי הצוות שנכחו בפגישה:
James Gosling, Arthur Van Hoff, and Andy Bechtolsheim
גרסה אחרת טוענת כי השם ניתן על שם הקפה שהוגש באותה פגישה (קפה שמקורו בג'אווה שבאינדונזיה). חיזוק לגרסה האחרונה ניתן למצוא בכך שארבעת הבתים הראשונים (ראה מספר קסם) של כל מחלקה בג'אווה הם, בהקסדצימל: 0xCAFEBABE... (ז'רגון כתיבת מילים באמצעות התווים המותרים בפורמט הקסדצימלי מוכר בשם Hexspeak ). בהלצה נטען כי אלו ראשי תיבות של Just Another Vague Acronym ("עוד ראשי תיבות עמומים").
בשנת 1995 הטכנולוגיה הודגמה בכנס על דפדפן נטסקייפ על ידי סיבוב גוף תלת ממדי בעזרת תוכנת קצה בדפדפן המריצה ג'אווה וידועה בימינו כיישומון (Applet - יישום קטן אשר רץ בתוך הדפדפן). הטכנולוגיה התקבלה בהתלהבות. היישומונים התפתחו זמן מה עד שה־Flash התחיל להחליף את מקומם בזכות יכולת ההנפשה שלו.
גרסה 5.0, שהושקה בספטמבר 2004 הייתה ממוספרת גם 1.5, כשלב מעבר ממספור גרסאות בקפיצות של עשירית (למשל, מ־1.3 ל־1.4) למספור בקפיצות של מספרים שלמים. השינוי בשיטת המספור ציין את קפיצת המדרגה בגרסה זו שכללה שינויים רבים (ובפרט Generics). כמו כן השינוי בשיטת המספור נובע, ככל הנראה, גם מן התחרות עם שפת #C, שהמיספור שלה קופץ במספרים שלמים.
בנובמבר 2006, הכריזה חברת סאן כי ג'אווה תוצע גם תחת רישוי GPL v2. ההכרזה כוללת את השפה והמהדר, הספריות, סביבת הריצה (JVM) והכלים הנלווים. בכך הפכה ג'אווה לשפה וסביבה פתוחה וחופשית.
עקרונות.
ג'אווה היא שפה בעלת טיפוסיות סטטית חזקה, כלומר לכל ביטוי בשפה מתאים טיפוס יחיד, תקינות ביטויים נבדקת בזמן ההידור, במידת האפשר. כאשר אין זה אפשרי, תתבצע בדיקה בזמן ריצה.
ג'אווה תומכת בתכנות מונחה עצמים. עם זאת ג'אווה עדיין כוללת, מטעמי יעילות, גם "טיפוסים פרימיטיביים", שאינם אובייקטים. משום כך (ומסיבות נוספות) אינה נחשבת שפה מונחית עצמים "טהורה" כמו Smalltalk או Ruby. עם זאת, לכל טיפוס פרימיטיבי בג'אווה יש מחלקה עוטפת, אליה וממנה מתבצעת המרה אוטומטית (Boxing). למשל, לטיפוס הפרימיטיבי int קיימת מחלקה עוטפת Integer.