מכרז מחיר שני או מכרז ויקרי הוא סוג של מכירה פומבית 'במעטפות סגורות' (כלומר, אף מתמודד לא רואה את ההצעות שהגישו מתמודדים אחרים). המנצח במכרז הוא מי שהגיש את ההצעה הגבוהה ביותר. בניגוד למכירה רגילה המנצח לא משלם את ההצעה שלו אלא את ההצעה השנייה בגובהה.
ניתוח המכרז נעשה לראשונה על ידי ויליאם ויקרי מאוניברסיטת קולומביה, שלימים זכה בפרס נובל לכלכלה, בשנת 1961. אולם, מכרזים מסוג זה היו בשימוש עוד קודם לכן, בפרט על ידי אספני בולים, כבר בשנת 1893. היתרון של מכרז בשיטה זו הוא שהאסטרטגיה השלטת של כל משתתף היא להציע את המחיר הקרוב ביותר לשווי האמיתי של המוצר עבור אותו משתתף.
תכונות המכרז.
כאמור המכרז גורם לכך שהאסטרטגיה השלטת של קונים היא להגיד את האמת, כלומר להציע את השווי האמיתי של המוצר עבורם.
בשפה מתמטית ניתן לומר כי עבור קונה i, אם השווי האמיתי עבורו הוא formula_1 והצעתו תסומן על ידי formula_2, אזי האסטרטגיה השלטת (באופן חלש) עבורו תהיה להציע formula_3.
הוכחה.
נסמן formula_1 כשווי של המוצר עבור קונה i ו-formula_2 כהצעה של קונה formula_6. בכל מקרה שבו formula_2 היא לא ההצעה הגבוהה ביותר, התועלת של formula_6 היא 0, כי הוא לא זוכה במכרז. בכל מקרה שבו formula_2 היא ההצעה הגבוהה ביותר, התועלת של formula_6 היא שווי המוצר עבורו פחות סכום ההצעה השנייה בגובהה (ההצעה הגבוהה ביותר מבין ההצעות של המשתתפים האחרים).
כדי להראות שהאסטרטגיה formula_3 שלטת באופן חלש, יש להוכיח שבכל סט של פעולות של שאר השחקנים, אסטרטגיה זו תביא לקונה תועלת גבוהה או שווה לכל אסטרטגיה אחרת.
נסתכל על שלוש אסטרטגיות אפשריות עבור הקונה formula_6:
נראה שהאסטרטגיה של אמירת האמת שולטת על שאר האסטרטגיות, קרי עדיפה או שווה אליהן תמיד:
לסיכום, ניתן להגיד כי לא משנה מה ההצעות האחרות, תמיד יהיה כדאי לכל מציע להציע את השווי האמיתי של המוצר, וזוהי האסטרטגיה השלטת היחידה. אסטרטגיה 2 שולטת על אסטרטגיה 1, כי בתרחישים א' ו-ג' התועלת משתי האסטרטגיות היא שווה ל-0, אבל בתרחיש ב' התועלת מאסטרטגיה 2 היא חיובית והתועלת מאסטרטגיה 1 היא 0. אסטרטגיה 2 שולטת גם על אסטרטגיה 3, כי בתרחישים ב' ו-ג' התועלת משתי האסטרטגיות היא שווה, אבל בתרחיש א' התועלת מאסטרטגיה 2 היא תמיד 0 והתועלת מאסטרטגיה 3 יכולה להיות 0 או שלילית.
חסרונות.
למרות היתרונות שצוינו יש למכרז מסוג זה מספר חסרונות:
שימושים.
ניתן לראות שבמקרים רבים, למשל במודל רשת זרימה, מכניזם זה יהיה האופטימלי מבין כל אסטרטגיות הפעולה לבחירת הניתוב.
באלגוריתמי שיווק מקוון מודרניים (למשל של מערכת Google או Yahoo!) נעשה שימוש במכניזמים מבוססי VCG.
דוגמה שלילית לשימוש במכרז מחיר שני.
שימוש מעניין בשיטת מכרז זו בצורתה הבסיסית אירע בשנת 1990 בניו זילנד. ממשלת ניו זילנד החליטה למכור רישיונות לשימוש בתדרי רדיו.
מפני שלא היה ניתן להעריך באופן ברור את שווי הרישיון לשימוש בתדרי רדיו ועל מנת לעודד את המשתתפים להציע את ההצעות הקרובות ביותר לשווי האמיתי הוחלט להשתמש בשיטת מכרז מחיר שני. במכרז לא הוכנס מחיר מינימום במטרה לעודד ריבוי הצעות. מכיוון שכמות המתעניינים הייתה קטנה יחסית נוצר מצב אבסורדי בו אדם שהציע שבעה מיליון דולר ניו זילנדי (NZD) עבור תחום תדרים מסוים קיבל אותו במחיר של 5000 דולר בלבד. אדם אחר הציע מאה אלף דולר ושילם 6 דולר בלבד. מבחינה תאורטית אמנם אין כל סתירה וייתכן כי בשיטות מכרז אחרות לא היו מושג ערך גבוה בהרבה אולם מבחינה ציבורית ותקשורתית נעשה נזק.
קוקוס (חיידק)
קוֹקוּס (מלטינית "Coccinus": צבע שני, ומיוונית: "Kokkos" (κόκκος): גרגר יער, או ענבה. בעברית: חיידק נֶקֶד) הוא כל מיקרואורגניזם, בדרך כלל חיידק, בעל צורה כדורית. הגדרת חיידק כלשהו כקוקוס מבדילה אותו מן הצורות האחרות של חיידקים: מתג (Bacillus) וסלילון (Spiral bacteria). זהו אופן הבחנה ראשוני מבין רבים שנועדו לתת שמות לסוגי החיידקים השונים בשיטה הבינומית.
חיידקים בעלי צורה קוקואידית יכולים להשתייך לקבוצת חיידקים גראם-חיוביים או גראם-שליליים, וכן להיות אווירניים או אל-אווירניים.
נקדים גראם-חיוביים וגראם-שליליים.
הרשימה הבאה כוללת סוגים ומינים שכיחים של חיידקים קוקואידיים גראם-חיוביים:
הרשימה הבאה כוללת סוגים ומינים שכיחים של חיידקים קוקואידיים גראם-שליליים:
התארגנות נקדית במרחב.
חיידקי נקד שונים (פתוגניים ולא פתוגניים) יכולים להופיע כנקד בודד, או לחלופין להישאר צמודים אחד לשני בתום הפליגה. אותם הנקדים שנשארים צמודים אחד לשני יוצרים ארגון מרחבי אשר בעזרתו ניתן לאפיין ראשונית סוגים שונים של חיידקים. להלן צורות שונות של התארגנות נקדית במרחב:
המונח קוֹקוֹבָּצִילוּס (Coccobacillus) מתייחס לחיידק שלו צורה קוקואידית מוארכת, שמהווה מעין מצב ביניים בין צורה נקדית למתגית, לדוגמה: "Bordetella pertusis" - חיידק השעלת.
תותח הצאר
תותח הצאר (ברוסית: Царь-пушка - "צאר פושקה") הוא תותח-על אשר הוזמן בשנת 1586 ביוזמת הצאר פיודור הראשון וניצוק על ידי אנדרי צ'וחוב. התותח ניצב כיום במרכז הקרמלין במוסקבה, בירת רוסיה.
התותח שוקל 38 טונות, אורכו , קוטר קנהו וקוטרו החיצוני 1,200 מ"מ. תותח זה הוא תותח הבומברד הגדול ביותר שניצוק אי פעם.
בסמוך לתותח ניצבים כדורי תותח במשקל 2 טונות. כדורים אלה הוצבו לקישוט בלבד בשנת 1835 וקוטרם גדול מקוטרו של התותח (כך שלא ניתן לעשות בהם שימוש).
התותח מעוטר בתגליפים המתארים את הצאר פיודור הראשון כרוכב על סוסו.
כן התותח שנוצר בראשית המאה ה-19, שהיה עשוי עץ נשרף בשנת 1812 בזמן כיבוש העיר מוסקבה על ידי נפוליאון בונפרטה. כן המתכת הנוכחי הוצב לאחר תבוסת נפוליאון.
התותח ממוקם בסמוך לפעמון הצאר - הפעמון הגדול בעולם.
לא ידוע על אף שימוש מבצעי בתותח זה והוא משמש כמיצג אומנותי, אך בדיקה שנערכה בשנת 1980 באקדמיה הצבאית דז'רז'ינסקי מצאה שרידי אבק שרפה בלוע התותח, דבר המלמד על כך שירו בו לפחות פעם אחת.
אסף שור
אסף שוּר (נולד בירושלים ב־1976) הוא סופר, מתרגם ומבקר ספרות ישראלי.
ביוגרפיה.
שור למד תיאטרון ופילוסופיה (באוניברסיטה העברית ובאוניברסיטת תל אביב). בנוסף למד טיפול התנהגותי בכלבים, מתאמן ומאמן באמנות הלחימה וו-ווי גונג-פו. שימש כמבקר הספרות של "העיר" ומגיה בעיתון, וכן מבקר ספרים עבור המגזין "7 לילות" של עיתון ידיעות אחרונות. לימד כתיבה בבית הספר קמרה אובסקורה - בית הספר לאמנות.
שור זכה בפרס ברנשטיין לשנת 2009 על ספרו "עמרם", ופרס ראש הממשלה לסופרים עבריים לשנת התשס"ט. היה מועמד סופי לפרס רוהר לספרות יהודית בשנת 2013. ספרו "ארזת לבד" היה מועמד ברשימה הארוכה לפרס ספיר בשנת 2021.
שור נשוי וגר במושב ליד רחובות.
קישורים חיצוניים.
מכּתביו:
דגל צבא בריטניה
דגל צבא בריטניה הוא דגלו הרשמי הלא טקסי של הצבא הבריטי. הדגל הוא דגל אדום המוטען בציצה של שלט האצולה המלכותי: אריה מוכתר העומד על כתר אדוארד הקדוש. מאחורי הציצה מוצלבות שתי חרבות.
שלא כמו לצי המלכותי וחיל האוויר המלכותי המניפים גרסאות לדגל הלאומי (הנס הלבן ונס חיל האוויר המלכותי בהתאמה) לצבא הבריטי אין גרסה משלו של הדגל הלאומי. תחת זאת, בעצרות ואירועים שבהם יש צורך להניף דגל בשם הצבא, מונף הדגל הלא-רשמי האדום ובטקסים רשמיים, כטקסי אזכרה או מצעדים, יונף דגל הממלכה המאוחדת בגרסה מעט שונה - יחס אורך/גובה של 3:5 (במקום 1:2).
דגל הצבא הבריטי
מנאנדר
מסיליה
מסליה
ארסנל הקרמלין
ארסנל הקרמלין (ברוסית: Арсенал Московского Кремля) הוא מבנה טרפזואידי דו קומתי הממוקם בפינתו הצפונית של הקרמלין במוסקבה, בירת רוסיה. כיום משמש המבנה את משמר הקרמלין המופקד על הגנת המבצר.
היסטוריה.
בימי הביניים שימש האתר בו ממוקם כיום המבנה כמחסני המזון של מבצר הקרמלין. המחסנים נהרסו בשלהי המאה ה-17 והצאר פיוטר הגדול הורה בשנת 1702 על הקמת המבנה הנוכחי באתר. אדריכלים גרמניים תכננו את מבנה הנשקייה והקמתו הושלמה בשנת 1736. מבנה זה היה הגדול במבני הקרמלין באותה עת.
בשנת 1737 נפגע המבנה בשריפה הגדולה שפגעה בעיר - וחלקיו הפנימיים של המבנה, העשויים עץ, קרסו. המבנה ניצב בהריסותיו שנים רבות ושוקם בין השנים 1786–1796 תחת פיקוחם של קאזאקוב (M. Kazakov) וג'ררד (A. Gerard).
לאחר כיבוש מוסקבה על ידי נפוליאון בונפרטה השתלטו חייליו על המבנה, וכאשר נסוגו מהעיר פוצצו את חלקו הצפון מזרחי של המבנה. בין השנים 1816–1828 שוקם המבנה בסגנון נאו-קלאסי במטרה להקים במקום מוזיאון המוקדש להנצחת הניצחון הרוסי על נפוליאון.
לאור מטרה זו הוצבו סביב המבנה 875 תותחים של צבא נפוליאון שנתפסו על ידי הצבא הרוסי. בשנת 1960 הוצבו בחזיתו הדרומית של המבנה תותחים רוסיים מהמאות ה-16 וה-17.
על שם המגדל נקרא אחד מרכבי הליווי של נשיא רוסיה, אאורוס ארסנל.
מאמר תאולוגי מדיני
מחוז 9
מחוז 9 (באנגלית: District 9) הוא סרט מדע בדיוני משנת 2009 בבימויו של ניל בלומקאמפ. הסרט מגולל את סיפורו של "מחוז 9" - מחוז מיוחד שהוקם בפאתי העיר יוהנסבורג שבדרום אפריקה על מנת לשמש מחנה פליטים לגזע חייזרים שהגיעו לכדור הארץ. חלקו הראשון של הסרט מצולם בטכניקת Found Footage ומוצג מפרספקטיבה חדשותית.
פרטי העלילה.