חלק מן הקומיקסים עוסקים גם במדינות אחרות, אך על פי מוסכמה גם לקומיקסים אלו קוראים בשם פולנדבול. לבוואריה יש כדור משלה, וכדורים הוכנו בשביל מדינות ארצות הברית השונות, קטלוניה וסיביר בין היתר ואף יש מדינות היסטוריות וערים בעלות כדור.
ישנן מדינות שלא מוצגות בצורת כדור: סינגפור מיוצגת על ידי משולש ונקראת טרינגפור (הלחם של המילים "סינגפור" ו-"triangle", "משולש"), ישראל מוצגת כקוביה (לאור התייחסות לפיזיקה גרמנית), קזחסטן היא לבנה (ככל הנראה עקב רוחבו המופרז של הדגל), ואילו נפאל נשארת בצורת הדגל כפי שהוא, אך מתווספות לדגל שיניים בין המשולשים (מאחר שצורתו של דגל נפאל אינה סימטרית, לא יהיה ניתן לעשותו לכדור). בריטניה לרוב מאוירת כאשר היא חובשת מגבעת ומרכיבה מונוקול, וארצות הברית לרוב מאוירת כשהיא מרכיבה משקפי שמש, ובנוסף יש את מלבן הקיסרות הגרמנית אך גם לפעמים גם הוא מוצג כעיגול (בצורתו המלבנית הוא בנוסף ממחיש את תאוריית הרייך הרביעי).
מאחר שדגל פולין מוצג לרוב בהיפוכו, ניתן להתבלבל מאוד בינו לבין דגלי אינדונזיה ומונקו. לפיכך, אינדונזיה חובשת כובע בורר אורז ומונקו מרכיבה משקפי שמש.
אותו הדבר תקף גם לגבי רומניה וצ'אד, כאשר צ'אד מוצגת עם כדורי 8 בתור עיניים ואילו לרומניה יש עיניים רגילות.
כמו כן מוצגות בעזרת פולנדבולים גם ערים, אידאולוגיות, פלנטות, דתות, חברות וכו', וצורותיהן לעיתים נקבעות בהתאם למדינות המאפיינות אותן.
לעיתים משתמשים בקומיקסים של פולנדבול בכדורי ביליארד על מנת לסמל קבוצות אתניות וגזעים (אשר אין להם דגל) שונים לפי צבעם כגון:
כדור לבן - משמש להצגת מעמד הגזע הלבן.
כדור מספר 1 - צהוב - משמש להצגת תרבויות מזרח אסיה. לעיתים קרובות מלווה בכובע בורר אורז ועיניו מלוכסנות.
כדור מספר 2- כחול - משמש להצגת תרבויות אירופאיות קדומות.
כדור מספר 3- אדום - משמש להצגת אינדיאנים. לעיתים קרובות מלווה בעיטור נוצה.
כדור מספר 4 - סגול - משמש להצגת שבטים פרהיסטוריים. לכדור זה קיימת גם גרסה בבלית עתיקה, המשמשת להצגת תרבויות המזרח התיכון הקדום.
כדור מספר 5 - כתום - משמש להצגת אבוריג'ינים. (מאוחר יותר השימוש בו בוטל והוחלף בדגל האבוריג'ינים האוסטרלי.)
כדור מספר 6 - ירוק - משמש להצגת חוצנים, לעיתים קרובות "מדבר" בג'יבריש ובעל עיניים שחורות.
כדור מספר 7 - חום - משמש להצגת ילידי איי האוקיינוס השקט. לעיתים קרובות בעל עיניים מלוכסנות. לפעמים הוא התחליף של כדור 3, ולעיתים משמש להצגת ערבים.
כדור מספר 8 - שחור - משמש להצגת האדם השחור.
Optical Character Recognition
היצור מן הביצה
היצור מן הבִּיצָה (באנגלית: Swamp Thing; תרגום מילולי: דבר הביצה) הוא דמות בדיונית של אלמנטל צומח המופיעה בחוברות קומיקס בהוצאת DC קומיקס. היצור מן הביצה הראשון, אלכס אולסן, הופיע לראשונה בסיפור אימה בודד ואשר אינו קשור להמשכיות DC המרכזית בחוברת "House of Secrets #92" מיולי 1971. בנוסף לאולסן, חלקו בזהותו של היצור מן הביצה חמש דמויות: אלק הולנד (המזוהה ביותר עם הדמות), אלברט הולרר, טפי הולנד, אלן הולמן ואהרון היילי. הדמות נוצרה בידי הכותב לן ויין והמאייר ברני רייטסון. הדמות היא מסה אנושית של חומר ירק שנלחמת כדי להגן על הביצה שלו, על הסביבה הטבעית וכן על האנושות מפני איומים על-טבעיים וטרור אקולוגי.
פופולריותה של הדמות גדלה בשנות ה-80 ותחילת שנות ה-90 של המאה ה-20. נוסף על היסטוריה פרסומית רחבה, הזיכיון הניב שני סרטי קולנוע, סדרת טלוויזיה לייב אקשן וכן סדרת אנימציה קצרה בת חמישה חלקים. דמותו של היצור מן הביצה מדורגת במקום ה-28 ברשימת גיבורי-העל הגדולים לפי אתר IGN וכן במקום ה-29 ברשימת 50 דמויות הקומיקס הגדולות של כל הזמנים לפי מגזין אמפייר.
ב-31 במאי 2019 עלתה לאוויר סדרת טלוויזיה אודותיו אשר שמה הוא "היצור מן הביצה".
ביוגרפיה בדיונית.
אלכס אולסן.
בסיפור הראשון בו מופיעה הדמות, המתרחש בשנות ה-20, אלכס אולסן הוא מדען שנלכד במעבדתו לאחר שעוזרו פוצץ אותה. עוזרו, דמיאן רידג', התכוון להרוג את אולסן ולהשיג את ידה של אשתו לינדה. אולסן משתנה פיזית בעקבות הכימיקלים והכוחות המיסטיים שבביצה, והופך ליצור מפלצתי שהורג את רידג' בטרם זה ירצח את לינדה. היצור מן הביצה אינו מצליח לגרום ללינדה לזהותו, ושוקע בעצבותו הרבה לתוך ביתו הבוצי החדש.
אלק הולנד.
לאחר הצלחת הסיפור הקצר, שני יוצרי הדמות התבקשו ליצור סדרה מתמשכת בה מככבת דמות הרואית ועכשווית יותר. ויין ורייטסון עדכנו את זמן העלילה לשנות ה-70 של המאה ה-20 והציגו את דמותו של אלק הולנד, מדען שעובד בביצות לואיזיאנה על נוסחת שיחזור ביולוגית ש"מסוגלת להצמיח יערות ממדבריות". הוא נהרג על ידי פצצה שהושתלה בידי סוכניו של מר אי המסתורי, אשר מעוניין להשיג את ידו על הנוסחה. במהלך השריפה, כימיקלים רבים ניתזים על גופו של הולנד, והוא רץ מהמעבדה ונופל לביצות המזוהמות. זמן מה לאחר מכן, יצור דמוי צמח אנושי עולה מתוכן. רוי תומאס וג'רי קונוויי, שיצרו את דמותו של יצור אדם השייך לחברת מארוול קומיקס כשנה וחצי לפני יצירתו של אלק הולנד, מצאו דמיון רב בסיפור המקור של שתי הדמויות, אולם מארוול קומיקס בחרה שלא להגיש תביעה משפטית מאחר ששתי הדמויות דומות לדמות תור הזהב "הערימה" של חברת "Hillman Periodicals".
היצור מן הביצה תוכנן במקור כמוטציה, כחיקוי מזוהם ביותר של אדם. אולם, תחת כתיבתו של אלן מור, היצור מן הביצה הומצא מחדש כישות האלמנטלים שנוצרה עם מותו של אלק הולנד ושמרה על זיכרונותיו ועל אישיותו. הוא מתואר כ"צמח אשר חושב שהוא אלק הולנד, ומנסה ככל יכולתו להיות אלק הולנד". דבר זה מוסיף ומבדיל את היצור מן הביצה מיצור אדם של חברת מארוול קומיקס, אם כי עדיין יצורים דמויי אדם מופיעים בפרלמנט העצים.
ההבדל העיקרי בין היצור מן הביצה השני לראשון הוא במבנה גופו השרירי וביכולתו לדבר. הקושי ביכולת הדיבור אצל אלכס אולסן היה לסיבה העיקרית מדוע אשתו לא יכלה לזהותו. אלן מור ניסה לפייס בין שתי הדמויות על ידי הגילוי כי היו קיימים גלגולים קודמים של היצור מן הביצה לפני מותו ותחייתו המחודשת של אלק הולנד. שלושה מתוכם ראויים לציון: אלברט הולרר, טייס במלחמת העולם השנייה, אהרון היילי מתקופת שנות ה-40 ואלאן הולמן, היצור מן הביצה של שנות ה-50 ושנות ה-60 של המאה ה-20.
כפי שהתברר באירועי "היום הבהיר ביותר" של שנים 2010–2011, על אלק הולנד השתלטה אישיותו המשחיתה של נקרון, מנהיג חיל הפקחים השחורים, בסוף אירועי "הלילה האפל ביותר". היצור מן הביצה יצא למסע הרס בעיר סטאר סיטי וביקש להשמיד את כל החיים על פני כדור הארץ. בעקבות כך, ישות החיים הלבנה השוכנת בסוללת הכוח הלבנה נעזרה בתריסר גיבורים ונבלים כדי להאט את קצב התקדמותו וליצור יצור חדש בהתבסס על גופו של אלק הולנד. גרסה חדשה זו נבחרה לשמש כמארחה של ישות החיים הלבנה וקיבלה לרשותה את טבעת הכוח הלבנה שמעניקה חיים. היצור הביס והרג את היצור מן הביצה המקורי שנשמתו הושחתה. בהמשך, היצור השיב על כנם את החיים באזורי טבע בעולם, והכריז כי "אלה אשר יפגעו בירוקת יעמדו בפני חרון אפו". כמו כן, הוא השיב לאקווהמן, הוקמן, הצייד ממאדים ולפיירסטורם את חייהם.
ג'ואוקואודיין
ג'וֹאוּקוֹאוּדְייֵן (סינית: 周口店; פין-יין: Zhōukǒudiàn; וייד-ג'יילס: Choukoutien - צ'וּקוּטְייֵן) הוא כפר השוכן כ-48 קילומטרים דרומית מערבית לבייג'ינג בירת סין, שבסמוך אליו התגלו שרידים ארכאולוגיים רבים בתוך מערכת מערות. שרידים אלו כוללים את אחת התגליות הראשונות בעולם של המין הוֹמוֹ אֶרֶקְטוּס, המכונה "אדם פֶּקין" או "אדם פקינג", וכן מקבץ עצמות כמעט שלם של "Pachycrocuta brevirostris", מין נכחד של צבוע ענק. אדם פקין חי במערכת מערות זו בין 750,000 ל-230,000 שנים לפני זמננו. ב-1987 הכריז ארגון אונסק"ו על האתר הכולל את מערכת המערות כאתר מורשת עולמית.
תיאור כללי.
הכפר ג'וֹאוּקוֹאוּדְייֵן שוכן ברובע פַאנְגְשָׁאן (房山区, פין-יין: Fángshān) בדרום-מערב המחוז העירוני של בייג'ינג. הכפר מוקף ברכס הרים מצפון-מערב ובשרשרת גבעות מצפון-מזרח, וכלפי דרום נפתח המישור הנרחב של מחוז חביי. כ-500 מטרים צפונית לכפר מוביל מעבר בין ההרים אל אגן שממנו מתחיל פלג המכונה בָּאָרחֶה, הזורם מערבית לג'וֹאוּקוֹאוּדְייֵן וממשיך עד שהוא נשפך ללְיוֹלִיחֶה (Liúlíhé), כ-10 קילומטרים מדרום לכפר. אתר אדם פקין מצוי מערבית לכפר. באזור זה נחשפות השכבות של סלעי המשקע, בייחוד מתקופות הפליוקן והפליסטוקן. אנשי הכפר נהגו לכרות את אבן הגיר מתור האורדוביק על מנת לייצר ממנו סיד.
היסטוריה של חפירות ארכאולוגיות.
התגליות של אנדרסון וזדנסקי.
תוך כדי כריית סלעי אבן הגיר גילו אנשי הכפר בבקעים שבסלעים מאובנים שאותם נהגו לכנות עצמות הדרקון. ב-2 בפברואר 1918 הגיעה הידיעה על הימצאות מאובנים בג'וֹאוּקוֹאוּדְייֵן לגאולוג והארכאולוג השוודי יוהאן גונאר אנדרסון (Andersson; 1960-1874), ששימש אז כיועץ לנושא מינרלים במשרד החקלאות והמסחר של ממשלת סין. הוא הגיע למקום חודש אחר-כך, והתושבים כיוונו אותו לאתר שכונה בפיהם "גבעת עצמות התרנגולת". אנדרסון ערך סקר במקום ואסף במקום מאובנים רבים של מכרסמים שהתושבים חשבו בטעות שהם עצמות של תרנגולות, ומכאן שם המקום בפיהם. מקום זה קרוי כיום "אתר 6 של איש פקין". למאובנים שבמקום לא הייתה חשיבות מיוחדת, אך הסקר הוביל לסדרה של מחקרים ארכאולוגיים בסביבה.