בסקר "JVM Ecosystem Report 2018", שנחשב באותו הזמן לסקר הגדול ביותר של מתכנתי Java שנעשה, Clojure דורגה במקום השני מבחינת שימוש אחרי Java עצמה, בקטגוריה "main applications".
חברות רבות משתמשות ב־Clojure, שביניהן Puppet, Netflix, Funding Circle, Atlassian, Apple ו- Walmart. כמו כן, סוכנויות ממשלתיות אמריקניות כגון NASA השתמשו ב־Clojure. השפה גם משמשת לתחומים רבים כגון מוזיקה, משחקים, אמנות וכולי.
מימושים של Clojure.
מלבד למימוש העיקרי ב-Java, ישנם מימושים ניסיוניים ולא רשמיים ל-Clojure בשפות תכנות אחרות:
"CljPerl" – מימוש של Clojure בשפת התכנות Perl
"CljPerl" – מימוש של Clojure ב־Beam, המכונה הווירטואלית של שפת התכנות הפונקציונלית Erlang.
"clojure-py" – מימוש של Clojure בפייתון.
"Ferret" – מהודר ל־C++ 11.
"Joker" – מהדר ומאתר באגים (Linter) של Clojure שנכתב בשפת התכנות Go.
"Las3r" – רץ במכונה הווירטואלית של ActionScript (שפת תכנות שמשומשת בעיקר לפלטפורמת Adobe Flash).
"Pixie" – ניב ממשפחת שפות Lisp שקיבל השראה מ־Clojure וכתובה ב־RPython.
"Rouge" – מימוש של מפרש בשפת התכנות Ruby.
כתיבת קוד ב-Clojure.
עבודה בסיסית עם REPL.
בשפות תכנות רבות, ניתן לכתוב בעורך טקסט, או לחלופין, ב"שורת פקודה", או במונח המדויק בדרך כלל בניבים ממשפחת שפות Lisp: REPL .
REPL היא קיצור של "Read Eval Print Loop", שכן שורת הפקודה קוראת את הקוד ("Read"), מעבדת אותו ("Evaluate"), מדפיסה את התוצאה ("print") וחוזר חלילה ("Loop"). גם כאן הקוד מהודר ל־Bytecode של Java, שכן אין מפרש ל־"Clojure" (נכון לשנת 2020).
כלומר, כל פעם נכתוב שורה אחת, או לחלופין בלוק יחיד של קוד, והוא (וגם הפלט אם יש) יתבצע.
בלולאת ה־"REPL", נתייחס לתוצאות הקודמות כך :
codice_1 : התוצאה האחרונה.
codice_2 : התוצאה שלפני 2 ביטויים.
codice_3 : התוצאה שלפני 3 ביטויים.
דוגמה מהאתר הרשמי של Clojure לכך :
user=&gt; (+ 3 4)
user=&gt; (+ 10 *1)
user=&gt; (+ *1 *2)
הערות (comments).
הקדמה – כתיבת הערה.
בתכנות נהוג לרשום הערות בסמוך לקטעי הקוד, על מנת שהמתכנת, ופעמים רבות גם חברי הצוות שלו, יוכלו להבין את הקוד ולנווט בו בקלות. ההערה מכילה הסבר קצר על מה שהקוד עושה, או לחלופין מה שיש לעשות, או לתקן. בשפות רבות כגון פייתון נהוג לרשום הערה לכל פעולה אשר יוצרים. בתהליך ההידור (התהליך שבו בסופו של דבר מומרת שפת התכנות לשפת מכונה), המהדר מתעלם מן ההערות. לדוגמה: קוד בשפת java, אשר מדפיס "hello, world", ואחריו, הערה שמסומנת בסימן ׳//׳ .
System.out.println("hello, world"); // the code prints a "hello world" message
פעמים רבות, נרצה לכתוב הערות של יותר משורה אחת, ולשם כך נשתמש בסימון אחר. ב־java וב־c# למשל, הסימון להערה כזו הוא codice_4.
הערות ב־Clojure.
ב-clojure, כמו כל דבר אחר, הערות הן פונקציות. לדוגמה (comment hello world) זו הערה שמכילה את הטקסט hello world. בנוסף ניתן להגדיר הערות מחוץ לפונקציה על ידי שימוש במירכאות (כמו מחרוזת)
פעולות.
הקדמה – כתיבת פעולה.
בשפות תכנות רבות יש צורך להשתמש באותו הקוד שוב ושוב, פעמים רבות על משתנים אחרים בזיכרון. כתיבת קוד פעמים רבות הופכת אותו לארוך יותר באופן משמעותי ולהרבה פחות קריא. לכן, נהוג לכתוב את הקוד פעם אחת, בתוך קטע קוד הנקרא פעולה, וכאשר נרצה להשתמש בקוד שבפעולה, נזמן אותה (ונכניס את הפרמטרים במידת הצורך). זימון הפעולה בדרך כלל דורש רק שורה אחת שמכילה את שם הפעולה והפרמטרים.
כתיבת פעולה ב־Clojure.
פעולה ב־"Clojure" מורכבת מהמילה השמורה codice_5 (קיצור של המילה "define" באנגלית), שם הפעולה, הפרמטרים (אשר מוכנסים בתוך סוגריים מרובעים) ואת גוף הפעולה (בתוך סוגריים רגילים), כלומר מה שמבצעת הפעולה.
codice_6
דוגמה מהאתר הרשמי של Clojure לכך :
codice_7
מבני נתונים.
הקדמה – כתיבת מבני נתונים.
מבני נתונים הם אוסף של נתונים המקושרים האחד לשני. ישנם סוגים רבים של מבני נתונים בשפות תכנות עיליות. ישנם מבני נתונים בעלי מקומות סידוריים לכל ערך (כאשר המקום של האיבר הראשון הוא בדרך כלל 0) כגון מערך ורשימה. מאידך גם יש מבני נתונים כגון תור ומחסנית בהם מוציאים ערך אחד כל פעם ללא מקומות סידוריים בדרך כלל, וכן ישנם גם מבני נתונים ממשפחת העצים הבינארים. ישנם עוד סוגים רבים, ואופן הכתיבה שלהם והגישה אליהם משתנה בכל שפת תכנות. דוגמה לשימוש במבנה נתונים מסוג רשימה משפת התכנות פייתון בשורת פקודה:
»&gt; lst1 = ['hello' , 'world' , 6, 6.4 ]
»&gt; lst1
['hello', 'world', 6, 6.4]
»&gt; lst1[1]
'world'
מבני נתונים ב-Clojure.
ארבעת מבני הנתונים המרכזיים ב־Clojure הם וקטורים (vectors), רשימות (lists), קבוצות (sets) ומילונים (maps).
H-S Precision Pro Series 2000 HTR
H-S Precision Pro Series 2000 HTR הוא רובה צלפים בריחי תוצרת חברת H-S Precision האמריקנית. פירוש השם HTR הוא Heavy Tactical Rifle. הרובה מוצע במספר קליברים, בהם 0.308 וינצ'סטר ו-0.338 לפואה מגנום.
גרסה משופרת של הרובה נמצאת בשירות צה"ל תחת השם "ברק" שנקרא לעיתים קרובות HTR 2000 או 338. רובה ה"ברק" הצה"לי מדויק מאוד: צלפים מוכשרים מסוגלים לפגוע איתו בדיוק של 0.5 דקת קשת עם תחמושת Match Grade.
מאפיינים כלליים.
הרובה תוכנן במקור למטרות ציד חיות גדולות מרחוק, אך H-S Precision משווקת אותו גם לכוחות משטרה. הרובה ידוע בזכות הקנה העבה, הכבד והאיכותי שלו (רמת גימור Match Grade), העשוי מפלדת אל-חלד. הרובה מיוצר לפי מפרט שמזמין המשתמש, ובו הוא יכול לבחור בין השאר בקליבר ובאורך הקנה, כאשר הקנה הסטנדרטי שהחברה מציעה הוא באורך 24 אינץ'. החברה מציעה גם ערכת צלפים הכוללת כוונת טלסקופית, דורגל, מחסנית חיצונית, מסילות עזרים טקטיים, כלי תחזוקה ותיק נשיאה.
הרובה נחשב למדויק מאוד ובקליבר 0.308 וינצ'סטר מקבץ בפיזור זוויתי של 0.8 דקת קשת (MOA) עם תחמושת M118 Special Ball רגילה ולמטה מ-0.4 דקת קשת עם תחמושת איכותית ברמת Match Grade. הרובה מסוגל לקבץ אף למטה מכך עם תחמושת איכותית במיוחד. הרובה נחשב למדויק מאוד גם בקליברים גדולים ומקבץ בפיזור זוויתי של 0.5–1.0 דקת קשת (MOA) עם תחמושת 250 גריין תואמת, ובידי צלף מיומן יכול לקבץ לעיתים גם בדיוק של 0.25 דקת קשת.
בשירות צה"ל.
השינויים שבוצעו ברובה לטובת צה"ל.
צה"ל רכש את הרובה כרובה צלפים לירי מדויק לטווחים ארוכים, בקליבר 0.338 לפואה מגנום, וכיום הוא נקרא "ברק". צה"ל, בשיתוף חברת H-S Precision, ביצע ברובה מספר התאמות ושינויים על מנת להתאימו לשירות בצה"ל. שינויים אלה כללו:
כחלק מערכת הצלף ארוך טווח רכש צה"ל גם מנשאים, חצובות מנפרוטו, וכוונת לילה MUNS של חברת FLIR.
היסטוריה בצה"ל.
רובה ה-HTR 2000 בקליבר 0.338 לפואה מגנום נבחר כדי לגשר על הפער בין הרמינגטון M24, רובה צלפים מדויק ואמין בקליבר 7.62x51 מ"מ נאט"ו שיעיל עד לטווח של 800 מטר, לבין רובה הבארט M82A1, רובה צלפים כבד בקליבר 12.7x99 מ"מ נאט"ו (0.5 אינץ') שיעיל עד לטווח של 1,000 מטר למטרת דמות ו-1,800 מטר למטרת חומר וציוד, אך נחשב ללא נוח ולא מדויק מספיק לרובה צלפים (הוא בעל דיוק ממוצע של 1 דקת קשת עם תחמושת Match Grade ודיוק של 3–1.5 דקות קשת עם תחמושת רגילה). צה"ל ערך סקר שוק והחליט לרכוש את ה-H-S Precision Pro Series 2000 HTR עקב ביצועיו הטובים ומחירו הזול יחסית. צה"ל וחברת H-S Precision הסבו את ה-HTR 2000 בקליבר 0.338 אינץ' לרובה צלפים צבאי.
בשנת 2007 מספר רובי HTR 2000 נרכשו לניסוי ביחידות מובחרות בצה"ל. בעקבות הניסוי, הרובה נכנס לשירות במערך הצליפה של חיל הרגלים בצה"ל בשנת 2008 תחת השם "אוהד". ה-HTR 2000 זכה לטבילת אש מבצעית במבצע עופרת יצוקה וזכה לביקורות טובות. בעקבות ההצלחה הוחלט להגביר את ההצטיידות בו, ושמו של הרובה שונה ל"ברק".
בשנת 2011 הוחלפה התחמושת מ-Black-Hills לתחמושת Nammo-Talley, למרות שהתחמושת החדשה הייתה איכותית מאוד, היו לה בעיות קיצוניות של שינוי מהירות הלוע ביחס לשינוי בטמפרטורה החיצונית (מעבר לתקן). לאחר ניסוי (בו זוהה הכשל) שנערך בבית הספר לקליעה וצליפה הוחלט לדרוש מהחברה בארצות הברית לבצע את השינויים הנדרשים, וב-2013 הגיעו הסדרות החדשות שעמדו בתקן ונכנסו לשירות. ב-2015 הציגה התעשייה הצבאית תחמושת 0.338 לפואה מגנום 250 גריין שאמורה לשפר את הדיוק של הרובה.
ריצ' היקי
H-S Precision Pro 2000 HTR
מזג
מזג (בלעז: טמפרמנט) הוא מכלול הגורמים הביולוגיים והפסיכולוגיים שיוצרים את המרכיבים הבסיסיים של אישיות האדם.
גורמים אלו מתבטאים בסגנון ההתנהגות בשבועות הראשונים לחייו של התינוק.
הם משפיעים על התגובות של הילד להוריו ומהווים רקע ביולוגי ופסיכולוגי שבמהלך החיים מתפתח ממנו האופי, התכונות והנטיות האישיותיות של האדם.
המונח במקורו קשור לתיאורית ארבע הליחות, לפיה האופי קשור ליחסי הערבוב של הליחות.
רקע.
המחקר בנושא המזג החל להתפתח בשנות ה-50, על ידי החוקרים אלכסנדר תומאס (Thomas), סטלה צ'ס (Chess) והרברט ג' בירץ' (Birch). בתקופה זו טענו פסיכולוגים רבים מתחום הפסיכולוגיה ההתפתחותית, כי התנהגות הילד נובעת מהתנהגות אמו כלפיו, וכך אמהות רבות חשו רגשות אשמה כשלילדיהן היו קשיי התנהגות. המחקר נועד לבדוק עד כמה ההבדלים באופי בין תינוקות וילדים הם למעשה מולדים, ועד כמה הם תוצר של גורמים סביבתיים (דוגמת התייחסות האם כלפיהם).