ב-16 בנובמבר 2020 ערך ריצ'רדס את הופעת הבכורה שלו בנבחרת ארצות הברית, כשנכנס כמחליף בניצחון 2–6 על נבחרת פנמה במשחק ידידות.
הבנק המרכזי היהודי
הבנק היהודי המרכזי (באנגלית: Jewish Central Bank, בליטאית: Žydų centrinis bankas) היה בנק מרכזי ששירת את קהילת יהודי ליטא בכלל וקהילת קובנה בפרט והיה למרכז סליקה של כלל הבנקים היהודיים העממיים מעיירות השדה בליטא, משנת 1921 ועד לכיבוש הרוסי של ליטא ערב מלחמת העולם השנייה.
היסטוריה.
לאחר מלחמת העולם הראשונה החלה לפרוח תנועה קאופרטיבית יהודית בקרב קהילות מזרח אירופה, במימון ובדחיפה של הג'ויינט. כבר ב-1920 נפתח בקובנה הבנק העממי הראשון ואחריו הוקמו עשרות בנקים עממיים נוספים בערי השדה ששירתו את פליטי המלחמה היהודים. בשנת 1921 כנסה בקובנה ועידה ראשונה מסוגה ובה כינוס של נציגי 47 מוסדות פיננסיים יהודיים ובנקים עממיים מקומיים והוחלט על הקמת "הבנק המרכזי היהודי לעידוד הקואופרציה בליטא". הבנק שכן במיקום מרכזי בקובנה בשדרות Laisves 76, לאחר המלחמה שוכן במבנה המפואר מוזיאון לזואולוגיה.
בשנותיו הראשונות נוהל הבנק על ידי סגן שר הכספים המסחר הותעשייה, הד"ר נחמן רחמילביץ.
עונת 2006/2007 בליגת העל ההולנדית
עונת 2006/2007 הייתה העונה ה-51 של ליגת העל ההולנדית בכדורגל, שהיא הליגה ההולנדית הבכירה. בסיום אותה עונה זכתה פ.ס.וו. איינדהובן באליפות הליגה. ואלבייק ודן האג ירדו לליגת המשנה.
מבנה.
על ניצחון הוענקו 3 נקודות ועל תיקו נקודה בודדת. הליגה כללה 18 קבוצות, (17 ששיחקו בעונה שעברה, אליהן הצטרפה אקסלסיור רוטרדם שעלתה מליגת המשנה) ששיחקו ביניהן במשך 2 סיבובים בני 17 משחקים כל אחד - 34 מחזורים בסה"כ. בסיומם הראשונה זכתה באליפות והקבוצה במקום ה-18 ירדה לליגת המשנה. הקבוצות במקומות 16 ו-17 התמודדו בפלייאוף ירידה בשיטת הטוב משלוש משחקים כנגד הקבוצות שהעפילו מטורניר הפלייאוף בליגת המשנה.
תחרויות אירופיות.
הקבוצות שסיימו במקומות 2–5 התמודדו על כרטיס לשלב המוקדמות השלישי בליגת האלופות, כאשר 3 הקבוצות שלא העפילו לליגת האלופות זכו בכרטיס לסיבוב הראשון בגביע אופ"א.
הקבוצות במקומות 6–9 התמודדו על כרטיס לסיבוב הראשון בגביע אופ"א.
הקבוצות במקומות 10–13 התמודדו בסיבוב מוקדם בו המנצחת פגשה את המפסידה בגמר של פלייאוף העלייה לגביע אופ"א במשחק על כרטיס לסיבוב השלישי של גביע האינטרטוטו.
פלייאוף הירידה.
אל הפלייאוף העפילו 4 הקבוצות שסיימו במקומות 2–5 בליגת המשנה, אליהן הצטרפו שתי הקבוצות שהעפילו מסיבוב הפלייאוף הראשון בליגת המשנה ושתי הקבוצות שסיימו במקומות 16 ו-17 בליגת העל לסדרת הטוב מ-3 משחקים.
Redesign
Redesign הוא מתחם קניות הכולל חנויות בתחום עיצוב הבית בקריית אתא.
רקע.
המתחם נחנך בשנת 2021 בקריית אתא, סמוך לקניון שער הצפון הכולל סניף של איקאה. הוא מתפרש על כ-38 אלף מ"ר. במתחם כ-40 אולמות תצוגה וחנויות של רשתות ארציות שמשתרעים על שטחים הנעים בין 100 מ"ר ל-2400 מ"ר. כ-250 מיליון שקל הושקעו בפרויקט.
בעלי המתחם הם עמיר בירם ואריאל רוטר, שותפים מנהלים בחברת JTLV, שוקי שוורץ, מנכ"ל ובעלים חברת טולמנ’ס, אורי קרמר, בעלים שותף בטופולסקי רצף ומשפחת בליצבאו, בעלי חברת א. בליצבאו.
מלך עליון אל דר במרום
מלך עליון אל דר במרום הוא פיוט לראש השנה, שנכתב בידי רבי אלעזר בירבי קליר כ"רהיט" לקדושתא לראש השנה. הפיוט נאמר בנוסח אשכנז בתוך הקדושתא "אופד מאז", בחזרת הש"ץ של תפילת מוסף ביום הראשון של ראש השנה.
מטרת הפיוט, בנוסחו המקורי, היא לשבח את מלכות ה', ולהנגיד אותה למלכותו השפלה של מלך אנושי בשר ודם.
מבנה הפיוט ותוכנו.
הפיוט מסודר כמחרוזת הנפתחת במילים "מלך עליון", ובה שלושה ביטויים לגדולת ה' הפותחים באותה אות, וכנגדה מחרוזת הנפתחת במילים 'מלך אביון', ובה שלושה ביטויים לשפלותו של מלך בשר ודם, הפותחים באות העוקבת לפי סדר הא"ב, וכך לסירוגין מחרוזת העוסקת במלך העליון ומחרוזת שעניינה מלך אביון. מחרוזות המלך העליון מסתיימות ברפרן "לעדי עד ימלוך", והרפרן הנגדי, במחרוזות המתארות את המלך האביון הוא השאלה הרטורית "עד מתי ימלוך?". במחרוזות רבות, הפייטן מנסה להעמיד בכל צמד מחרוזות ניגוד בין מלך בשר ודם למלכות ה' בתכונה מסוימת. למשל, במחרוזת הראשונה מתואר ה' כ"אל דר במרום", ובמחרוזת שאחריה מתואר המלך האביון כמי ש"רד שחת" ויורד לשאול. במחרוזת של האות ש' מתואר ה' כמי ש"שינה אין לפניו", ובמחרוזת שלאחריה נאמר על המלך האביון "תנומה תעופנו".
באמצעות הניגוד והרפרנים המתחלפים, הפיוט מעצים את תפארתה ונצחיותה של מלכות ה', המלך העליון, אל מול שפלותה, אפסותה וארעיותה של המלכות האנושית. משום כך, נמצאים בפיוט שיבוצים רבים מספר איוב שבו הדיון בין איוב המיוסר, שהיה בעבר בעל נכסים ומעמד איתן, עם חבריו, מביא לידי ביטוי פעמים רבות את הניגוד בין חולשתו ואפסותו של האדם העומד מול האל, גם אם הוא נדמה כבעל עוצמה זמנית, ובין עוצמתו וגדולתו של האל.
ייתכן שהכוונה בפיוט אינה רק להנגיד בין האדם לקב"ה באופן כללי, אלא בפרט כנגד מלכות הגויים השולטת בישראל. הפייטן מבקש אם כן, להדגיש שלמרות שנדמה כי המלך הגוי שולט בישראל ומשפיל אותם, הרי שהוא אינו המלך אמיתי והוא עצמו אדם המושפל בידי המלך העליון.
מקור הפיוט.
אף שדי ברור כי מחבר הפיוט הוא רבי אלעזר בירבי קליר, וכי הוא חלק מקדושתא לראש השנה, פחות ברור לאיזו קדושתא מקדושתאותיו הוא חיבר אותה במקור. במנהגי אשכנז, וכן בחלק מקטעי הגניזה, הוא חלק מהקדושתא "אופד מאז" שמיועדת לתפילת מוסף. מאידך, בקטעי גניזה רבים, וכן במחזורים כמנהג צרפת, הוא חלק מהקדושתא "את חיל" לתפילת שחרית. בקטעי גניזה אחרים הוא מופיע כחלק מהקדושתא "אדן חוג". הממצא אינו מאפשר לשלול אף אחת מהאפשרויות הללו כמקור הפיוט, אך ברור כי החזנים והקהילות ראו לעצמם חופש להעביר אותו מקדושתא לקדושתא ומתפילה לתפילה.
במספר קטעי גניזה הוא נמצא מועתק בהקשרים נוספים, משניים, ולעיתים אפילו הועבר לתפילת יום כיפור.
השינויים בנוסח הפיוט.
כאמור, הנוסח המקורי של הפיוט כלל מחרוזות המשבחות את המלך העליון, וכנגדן מחרוזות המשפילות את המלך האביון, לסירוגין. ואולם, במרוצת הדורות הושמטו רוב בתי "מלך אביון", אולי בעטיה של הצנזורה על ספרים עבריים, שהתנגדה לעיסוק בגנותו של המלך האנושי. בדפוסי המחזור כמנהג פולין, שרדו השמטה זו רק שתי מחרוזות, שהוצבו שתיהן לפני המחרוזת האחרונה של "מלך עליון", ולאחריהן נוספה המילה "אבל", כדי להגביר את הניגוד.
מסיבות שונות הקשורות לצורת האמירה של הפיוט על ידי החזן והקהל לסירוגין, נקטע הפיוט כך שראש הבתים נצמד לתחילתם, וכך בקהילות רבות שרים "לעדי עד ימלוך מלך עליון. גיבור להקים, גוזר ומקים, גולה עמוקים, לעדי עד ימלוך מלך עליון" וכך בשאר הבתים.
אמירת הפיוט.
לפי המנהג האשכנזי המאוחר, נהוג לפתוח את ארון הקודש בשעת אמירת הפיוט פתוח, אך לסגור אותו כאשר אומרים את החלק המדבר על "מלך אביון".
חיקויים.
כמו רהיטים נוספים לראש השנה שנכתבו בידי רבי אלעזר בירבי קליר, גם הרהיט "מלך עליון אל דר במרום" הפך מופת לחיקוי לפייטנים רבים אחריו, ואצל רבים רהיט מסוג זה הפך לרהיט קבוע בקדושתאות לראש השנה. בקדושתא אנונימית לראש השנה שחל בשבת נכלל פיוט מקביל הפותח "מלך עליון איום שוכן עד". גם רבי שמעון בן יצחק, כלל בקדושתא שלו לראש השנה "אמרתך צרופה" (נהוגה באשכנז בשחרית של היום השני) פיוט הפותח "מלך עליון אמיץ המנושא", שכתוב במבנה זהה כמעט לזה של הקליר. גם רבי יעקב בר דונש, רבי בנימן בן שמואל ופייטנים נוספים כתבו פיוטים דומים.
ISO 639-3
תקן ISO 639-3:2007, "קודים לייצוג שמות של שפות – חלק 3: קוד אלפא-3 לכיסוי מקיף של שפות" (במקור: Codes for the representation of names of languages – Part 3: Alpha-3 code for comprehensive coverage of languages), הוא תקן בינלאומי לקודי שפה בסדרת ISO 639. תקן 3–639 מגדיר קודים בני שלוש אותיות לזיהוי שפות. התקן פורסם על ידי ארגון התקינה הבינלאומי (ISO) ב-1 בפברואר 2007.
תקן ISO 639-3 מתווסף על הקודים בתקן "ISO 639-2 אלפא-3" במטרה לכסות את כל השפות הטבעיות המוכרות. הכיסוי המורחב הזה התבסס בעיקר על קודי השפה המשמשים במאגר אתנולוג (כרכים 10–14) שפורסם על ידי הארגון הבלשני הנוצרי SIL International, המשמש כיום כרשות הרישום לתקן ISO 639-3. התקן מספק מִסְפּוּר מלא ככל האפשר של השפות, כולל שפות חיות וכאלה שנכחדו, שפות עתיקות ומתוכננות, שפות נפוצות ושפות מיעוט, שפות כתובות ושפות דבורות חסרות כתב. עם זאת, התקן אינו כולל שפות משוחזרות כגון פרוטו-הודו-אירופית.
הקודים בתקן 3–639 מיועדים לשימוש כקודי מטא-דאטה במגוון רחב של יישומים. הוא בשימוש נרחב במערכות מחשב ומידע, כמו האינטרנט, שדורשות תמיכה בשפות רבות. בארכיונים ובאחסוני מידע אחרים התקן משמש לקִטְלוּג מערכות, ומסייע לציין עבור כל משאב במערכת – באיזו שפה הוא או באיזו שפה הוא עוסק. הקודים משמשים לעיתים קרובות גם בכתיבת מחקרים בלשניים, למשל, כדי להבהיר שמות שפה רב-משמעיים או שאינם ייחודיים לשפה מסוימת.
קודי שפה.