כיום קיימים שני ארגונים נפרדים המנהלים את הענף: AMF שהוקם בשנת 1971 (ועד שנת 2002 נקרא FIFUSA) ופיפ"א, הפדרציה הבינלאומית לכדורגל, שמקיימת טורנירים משלה מ-1989. תחת כל אחד מהארגונים יש קונפדרציות יבשתיות משלו וכל אחד מהם מקיים תחרויות מטעמו כך שקיימות שתי אליפויות עולם: הגביע העולמי מטעם AMF מתקיים משנת 1982 והגביע העולמי מטעם פיפ"א שמתקיים מ-1989.
נכון למאי 2020, הנבחרת המדורגת ראשונה בעולם על פי שיטת הדירוג ELO לנבחרות פיפ"א היא נבחרת ברזיל, כשאחריה מדורגות ספרד, ארגנטינה, רוסיה ופורטוגל. נבחרת ישראל מדורגת במקום ה-85. בשנים 1989 ו-1992 סיימה נבחרת ישראל במקום הרביעי באליפות אירופה של UEFS, הקונפדרציה האירופאית של AMF.
חוקי המשחק.
על פי החוקים הרשמיים של הקטרגל, משחקות זו מול זה שתי הקבוצות במשך שתי מחציות. אורך מחצית 20 דקות (כולל הפסקות).
בדומה לכדורגל, ישנם כרטיסים צהובים ואדומים. לאחר קבלת כרטיס אדום השחקן מורחק מהמגרש, אך לאחר 2 דקות שחקן אחר יכול להחליפו.
כמו כן, ישנן עבירות נצברות לקבוצה, כאשר לאחר 5 עבירות כל עבירה נותנת לקבוצה היריבה פנדל ממרחק עשרה מטרים מהשער.
את כדורי החוץ מכניסים למגרש ברגל, בניגוד לכדורגל בו מחזירים עם הידיים. לאחר חוץ וקרן אסור לשחקן להחזיק את הכדור מעבר ל-4 שניות.
כל קבוצה מורכבת מארבעה שחקנים ושוער אחד. מספר החילופים הוא בלתי מוגבל (ניתן לרשום עד 12 שחקנים מתחלפים).
לרוב משתמשים בכדור קטן יותר (מספר 4) ופחות קופצני מזה המשמש בכדורגל המקצועני.
המגרש.
אורך המגרש בקטרגל למשחקים בינלאומיים הוא בן 42-38 מטרים ורוחבו בין 25-20 מטרים, ולכל שאר המשחקים אורכו יכול להיות 42-25 מטרים ורוחבו 25-16 מטרים. באולמות מדובר בדרך כלל במשטח תקני של כדוריד.
בישראל.
בישראל, בעיקר החל משנות ה-80 מתקיימת פעילות ענפה יחסית של כדורגל אולמות, אשר ברובה איננה מאורגנת והיא חסרת מסגרת. החל מהשכונות ובתי הספר שם מתקיימים משחקים ספונטניים במגרשי קט-רגל באולמות ובמגרשים קטנים, וכלה בקבוצות מאורגנות מקומיות של המתנ"סים.
לעומת הפעילות הלא מאורגנת שמגיעה לרוב הילדים הישראלים, הפעילות המאורגנת אינה מתוקצבת ואינה מקודמת בישראל, וזוכה לחשיפה נמוכה מאוד, כמו כן כמעט אינה משודרת בערוצי הספורט ולא מסוקרת באתרי החדשות. רוב הילדים אשר משחקים בגיל קטן כדורגל באולמות - עוברים ישירות לחוגי כדורגל בהמשך בעיקר מטעמי פופולריות. הרבה שחקנים נחשפים לראשונה לקטרגל דווקא באוניברסיטאות שם קיימת פעילות ליגת פוטסל לאוניברסיטאות המופעלת תחת אס"א ישראל, ומשם מגיעים השחקנים לקבוצות החצי מקצועניות בליגות של ההתאחדות, בגיל מאוחר יחסית, כאשר כבר חסר להם את יסודות המשחק הבסיסיים. ועל כן הקבוצות נחשבות ללא מקצועניות ואין השחקנים בליגה זו מחשיבים את עצמם שחקני קטרגל. לרובם ישנה עבודה נוספת ממנה הם מתפרנסים בחייהם. על כן הקבוצות לא מסוגלות להתחרות עם קבוצות מליגות חזקות אחרות בעולם שהם מקצועניות לחלוטין.
בעבר נהגו קבוצות הכדורגל מהליגה העליונה להרכיב קבוצות כדורגל אולמות ולהתחרות באופן מאורגן ביניהן על מנת להגדיל את החשיפה לספורט זה, כך למשל ב-24 במאי 1988 זכתה בית"ר ירושלים באליפות המדינה בקט-רגל בהדרכתו של המאמן אליהו עופר. בטורניר השתתפו 24 קבוצות, והוא נערך בהיכל הספורט מלחה. בגמר נצחה בית"ר את בני-יהודה בתוצאה 3-5.
ניסיונות נוספים לעורר עניין בענף בקרב הציבור הישראלי כמו למשל של יעקב שחר בעלי מכבי חיפה בכדורגל, וגם של קבוצת הקטרגל נחלת יצחק תל אביב שהמירה את שמה ל"מכבי נחלת יצחק תל אביב" בהסכמת האגודה של מכבי תל אביב, הסתיימו בכישלון יחסי שלא הגדיל את עניין הציבור.
מי שאחראית על קיום הליגות כיום תחת פיפ"א בישראל היא ההתאחדות לכדורגל בישראל אשר מקיימת 2 ליגות הכוללות כ-40 קבוצות כדורגל אולמות חצי-מקצועניות (ליגת כדורגל באולמות הראשונה וליגת כדורגל באולמות השנייה) החל מ-1998. בעבר התקיים גם גביע המדינה בקטרגל, אך הוא נמשך עונה אחת בלבד (2009/2010) ולא המשיך להתקיים.
בנוסף ישנה נבחרת ישראל בקטרגל שמייצגת את ישראל בטורנירים בינלאומיים כמו אליפות אירופה בקטרגל וגביע העולם בקטרגל. קבוצות ישראליות אשר זוכות באליפות בליגה המקומית הראשונה מגיעות למפעל ליגת האלופות של אופ"א בקטרגל, אך אינן זוכות להצלחה.
כמו כן קיימת פעילות פוטסל לחרשים של ארגון הספורט של החרשים בישראל המקיימת ליגת כדורגל אולמות החל משנת 1990.
נזקי קרן
כדורגל אולמות
כדורגל באולמות
פיליפ וייזר
פיליפ-פנחס וייזר בן פרומט (בהונגרית Weiser Fülöp), נולד ב-1879, בסטרופקוב, בהונגרית Sztropkó. הוא היה החזן הראשי של נירג'האזה, ומאוחר יותר עבר לבית הכנסת רומבך בבודפשט.
שיריו הוקלטו כבר ב-1908 ב"פונוגרף", ויצאו בתקליטים על ידי חברת Columbia Records
בזכות תרומה של ג'ורג' סורוס נאספו שירי החזנים מתקליטי בקליט (מהירות 78) לאוסף קטעי חזנות מהונגריה בין השנים 1906–1929.
ביצועיו הידועים ביותר היו לשירים "אל מלא רחמים" ו"בראש השנה".
כתבה של Somos Péter בעיתון קהילתי בנירג'האזה (עמוד 3)
פיליפ וייזר נפטר ב-8 בפברואר 1940 לאחר מחלה. הותיר אחריו 5 בנים ו-3 בנות. בן אחד, אדולף, נספה במחנה עבודה בסיביר; אחיו אלכסנדר שלמה, שהיה עמו במחנה, הצליח להימלט וחזר להונגריה ב 1945.
מלבד בנו דז'ו, שנשאר בהונגריה, כל שאר בני משפחתו של פיליפ וייזר עלו לישראל עם משפחותיהם בין השנים 1949–1956.
נכדו הוא ד"ר גיורא רם (וייזר), בנו של וייזר אלכסנדר שלמה.
שום סקוטי אמיתי
שום סקוטי אמיתי הוא כשל לוגי שביסודו ניסיון אד הוק להגן על טענה אוניברסלית לא מנומקת מדוגמה נגדית שהועלתה נגדה.
את המונח טבע לראשונה הפילוסוף אנטוני פלו.
במקום לדחות את הדוגמה הנגדית, הדובר משנה את הטענה באופן שיוציא מהדיון את הנושא הנדון על ידי הכללה טאוטולוגית ללא התייחסות למקרה נדון עצמו. ואולם הנכונות או השקריות של הטענה החדשה אינן נובעות מקיומו או מהעדרו של כשל זה.
הכשל הלוגי כאן הוא האמירה האוניברסלית ("שום סקוטי אמיתי לא יעשה דבר כזה"), במקום התמודדות, הכחשה או דחייה של הטענה המקורית. כשל זה משנה את הנושא של הקביעה בכך שאינו מאפשר מלכתחילה ביקורת על הקבוצה, ומוציא מהדיון כל מקרה של חריגה, באופן שרירותי, ללא התייחסות להקשר וללא הנמקה.
לדוגמה:
מוזיאון הילדים חולון
מוזיאון הילדים הישראלי חולון הוא מוזיאון ילדים השוכן בפארק פרס, בדרום-מזרחה של העיר חולון. המוזיאון הוקם בשנת 2001 .
המוזיאון מציע מגוון פעילויות אשר המכנה המשותף להן הוא העיסוק החוויתי בתחום האינטליגנציה הרגשית, החינוך לסובלנות וקבלת השונה והאחר.
הפעילויות השונות מתאפיינות בהדרכה בקבוצות קטנות תוך מתן דגש לערך המוסף ולערכים הנלווים לפעילות.
המוזיאון הוא אחד המושקעים בארץ מבחינת עיצוב ושמו יצא למרחק גם ברחבי בעולם.
בשנת 2015 היה המוזיאון מועמד על ידי ארגון מוזיאוני הילדים בעולם "HANDS ON" כמוזיאון הילדים הטוב בעולם.
פעילות.
הילדים המבקרים במוזיאון מורשים לגעת במוצגים, ואף לוקחים חלק פעיל בסיפורי המסגרת של כל אחד מחמישה מסלולים, המיועדים לגילאים שונים:
זיכרון פלאש
אירוויזיון 2011
תחרות הזמר אירוויזיון לשנת 2011 היא ההפקה ה-56 לתחרות השירים הבינלאומית השנתית של רשת השידור "אירוויזיון" מטעם איגוד השידור האירופי.
התחרות נערכה בדיסלדורף בעקבות זכייתה של גרמניה באירוויזיון 2010 עם השיר "Satellite" ("לוויין"). התחרות נערכה במתכונת של שני חצאי גמר וגמר. חצי הגמר הראשון התקיים ב-10 במאי, חצי הגמר השני ב-12 במאי והגמר ב-14 במאי 2011.
סלוגן התחרות בשנה זאת הוא "הרגש את לבך פועם!" ("Feel Your Heart Beat").
המפקח מטעם איגוד השידור האירופי בשנה זאת הוא יון אולה סאנד מנורווגיה שהחליף את סבנטה סטוקסליוס משוודיה שהיה האחראי משנת 2003.
את הגמר פתחו שטפן ראב ולהקתו ובין השירים לתוצאות היה מופע של יאן דלי ולהקתו.
בחצי הגמר הראשון הופיעה להקת מתופפים על פלדה. בחצי הגמר השני הופיעו רקדני ברייקדאנס למוזיקה קלאסית.
בתום הקראת הניקוד על ידי כל המדינות המשתתפות, הוכרזה אזרבייג'ן כמנצחת עם 221 נקודות בשירה "Running Scared" ("בורח בבהלה"), שבוצע על ידי אל וניקי. למקום השני הגיעה איטליה, אשר חזרה לתחרות לאחר 13 שנות היעדרות.
בנוסף לאיטליה, חזרו לתחרות גם אוסטריה שפרשה ב-2007, סן מרינו שפרשה ב-2008, והונגריה שפרשה ב-2009.
הרקע לתחרות.
היערכות איגוד השידור האירופי.
איגוד השידור האירופי עשה בשנה זו, בדומה לשנה שעברה, מאמצים להחזרת אוסטריה, איטליה ומונקו לתחרות, לאחר שהפסיקו להשתתף לפני מספר שנים. רשת השידור של אוסטריה האחראית על שליחת נציגות, "ORF", הודיעה כי תחזור לתחרות לאור ניצחון גרמניה כמדינה שכנה ובנוסף לניצחון נורווגיה בשנת 2009, כשתי מדינות ממערב אירופה, כאשר פרשה מהתחרות לאחר שנת 2007 בעיקר עקב טענות להצבעות תרבותיות ופוליטיות שנותנות יתרון למדינות המשתתפות ממזרח אירופה.