במהלך ראיון מדונה חשפה כי הקליפ יצולם בשבוע של ה-17 בפברואר 2012. בקליפ נראית מדונה ברקע שחור לבן רוקדת עם דוגמנים ובסצנות נוספות רואים את אחד הדוגמנים מעשן סיגריה ואותה שוכבת על הרצפה, או עומדת ברקע שחור וכבולה באזיקים. בסופו של הקליפ מדונה מוקפת בדוגמנים שמושכים אותה לצדדים באזיקים שהיא כבולה בהם ובסצנה נוספת היא מחזיקה צינור שיוצא ממנו עשן ויושבת על הרצפה. נכון לשנת 2021 הקליפ קיבל כ-59,600,000 מיליון צפיות באתר YouTube.
מיקומי שיא.
השיר נחל הצלחה מתונה במצעדים, הוא הגיע למקום ה-1 מצעד שירי המועדונים של בילבורד ונכנס לעשרת הגדולים ב-11 מצעדים בהם: איטליה, יוון, ישראל, קוריאה הדרומית, מצעד הרדיו של סלובקיה ספרד, אפריקה הדרומית, ומצעד המכירות של שירי המועדונים של בילבורד. באיטליה מכר השיר כ-30,000 עותקים והוכתר כתואר פלטינה.
אבד עליו הכלח
אָבַד עָלָיו הַכֶּלַח, המנוסח גם כאָבַד עָלָיו כֶּלַח, הוא ביטוי עברי שהוראתו "יצא משימוש", "התיישן", "תש כוחו". הביטוי מופיע במקורו בספר איוב, והפרשנים מציינים שבגלל נדירות התיבה "כלח" קשה לפרשו.
היקרויות של הביטוי ושל התיבה כלח.
הביטוי מופיע בספר איוב: . כחלק מאבלו של איוב על האסונות שפוקדים אותו הוא מאבד את הרצון לחיות, ועל כן הוא מלעיג על הצעירים בסביבתו, שעתידם להזדקן כמוהו. בהקשר זה הוא מדבר בגנות כוח ידיהם של הצעירים, שכן גם הוא יחלוף עם הזמן. בהתאם להקשר זה, מפרשים כמה מפרשני המקרא – רש"י, מצודת ציון ומצודת דוד – את הביטוי "עָלֵימוֹ אָבַד כָּלַח" כזקנה.
היקרות נוספת של המילה כלח היא: . כאן נחלקים הפרשנים במשמעות המילה כלח. מצודת דוד ומצודת ציון נאמנים לפרשנות כי מדובר בזקנה, ומצביעים על דמיון בין זקנת האדם לבין סילוק הגדיש מהתבואה. מנגד, רש"י כותב שביאורו של ביטוי זה קשה וכנראה הכוונה להבשלת התבואה. הוא מצטט את חז"ל שפירשו את כלח כששים שנה, על דרך הגימטריה.
כלח, כשמה של עיר אשורית, מופיעה עוד פעמיים במקרא. אבל אין פרשנים הרואים קשר בין שם העיר לביטויים בספר איוב.
שימושים בתקופת הביניים של העברית.
חכמי תקופת הביניים של העברית השתמשו בפועל נכלח בהוראת "הזדקן" או נחלש מחמת גיל או מחלה. למשל, אסף הרופא מציין על תרופות שונות כי הן טובות לבני אדם שנכלחו - נחלשו מחמת גילם.
הביטוי בעברית החדשה.
הבלשן והמילונאי אברהם אבן-שושן מציע כמה פירושים אפשריים למילה כלח:
בעברית החדשה נתקבע הביטוי בצורתו המיודעת "הכלח" אף על פי שאין לזה כל סימוכין במקרא.
הביטוי שובץ בשיר התעמולה של החמאס "תקוף, תעשה פיגועים", שזכה לפרסום במהלך מבצע צוק איתן בקיץ 2014, והיה לדוגמה לשימוש במשלב גבוה יתר על המידה המעורב בשפה משובשת:
"צבא של אשליה ולא יוצלח
אבד עליו הכלח, ונאלח
חייליו כעכברים בשדה יבש
קרב ובא מותם וירי תפתח"
אניטל אלבחר
אניטל אלבחר (נולדה ב-6 בפברואר 1984) היא זמרת ושחקנית ישראלית.
קורות חייה.
אניטל אלבחר נולדה בחיפה וגדלה כל ילדותה בקריית מוצקין. הוריה גרושים ולה אחות, עדי אלבחר, שהיא זמרת ובוגרת בית הספר "רימון". היא התוודעה לתרבות מוזיקלית מהבית, כל משפחתה מצד אביה ומצד אימה שרים, מנגנים ומשחקים. אניטל שרה מגיל שמונה במקהלות בית הספר ובמקהלות עירוניות. בהיותה בת 13 החלה לשיר בלהקת הנוער "כובע טמבל". מגיל 14 החלה לעשות ג'ינגלים ברדיו, הקליטה קולות ברדיו לזמרים שונים. בתקופת התיכון שרה בלהקות "ג'ימי נון סטופ" ו"פולסא דנורא", ששרו בסגנונות רוק כבד, מטאל ושירי שנות השמונים.
בצבא אניטל אלבחר שירתה כסולנית תזמורת משטרת ישראל. למדה בבית הספר "בית צבי", שמנהלו גרי בילו תמך בה ועזר לה. זכתה במהלך לימודיה בשתי מלגות "סנו", מלגת "מיכאל אוהד" ומלגת "אלי ליאון". ב"בית צבי" השתתפה במחזות זמר בתפקידים ראשיים והיא הראשונה שהעלתה ערב שירה יחיד בבית צבי. מתפקידיה בבית צבי: המספרת ב"יוסף", וסבתה ברטה במחזמר "פיפן", ב"שורת המקהלה". השתתפה בערבים מוזיקליים כגון "אריוודצ'י רומא", "תחת שמי פריז", "אהוד מנור בברודוויי", "רבקה רז מאז ולנצח". עשתה מופעי מחווה רבים ושיחקה בהרבה דרמה ומחזות קומיים. בבית צבי שיחקה גם בהצגה "תמונות ציד מבוואריה התחתית" בבימויה של איה שבא; היא גילמה את דמותה של ברברה, אמא לילד הומוסקסואל בגרמניה של שנות הארבעים. בבית צבי שיחקה גם בהצגה "הוא הלך בשדות" בבימויה של שבא.
בשנת 2008, באותה שנה שסיימה את לימודיה בבית צבי, החלה לשחק בתיאטרון הבימה.
בהבימה השתתפה ב-2008 בערב מוזיקלי "בראבו!!! שרים 90", בבימויו של אלון אופיר, שירים נבחרים מתשעים שנותיה של הבימה. באותה שנה שרה ב"הקומקום והמטאטא", ערב שירי נוסטלגיה מתיאטראות הקומקום והמטאטא. בהבימה השתתפה גם בערב "התרנגולים", בבימויו של שוקי וגנר ובניצוחה של נעמי פולני ב-2010.
היא משחקת בהצגה "שלמה המלך ושלמי הסנדלר" שהועלתה ב-2005 בתיאטרון הבימה, לצידם של אבי קושניר וגלית גיאת, שחודשה שוב ב-2012, בתפקיד ברוריה. היא שיחקה בהצגה "השוטר אזולאי", בבימויו של מיכה לבינסון, כשמוני מושונוב מגלם את דמותו של השוטר אזולאי.
מאז 2009 היא משחקת בהצגה "אלף לילה ולילה", בבימויו של נורמן עיסא, קופרודוקציה של הבימה והתיאטרון הערבי-עברי ביפו.
היא משחקת מאז 2011 במחזמר "סיגל" בבימויו של צדי צרפתי, בתפקיד אשתו היווניה של אריס סאן. איתה משחקים שלומי קוריאט ורותם אבוהב.
שיחקה בהצגה "גלגולי גילגמש", מאת גדעונה רז-עיסא, בבימויו של נורמן עיסא שזכתה בפרס ההצגה הטובה ביותר, ובפרס עבור הבימוי והתאורה בפסטיבל חיפה להצגות ילדים 2009.
אלבחר משחקת בתיאטרון הספרייה משנתה הראשונה בבית צבי.
בדצמבר 2011 שיחקה בו בתפקיד אם המנזר במחזמר "צלילי המוסיקה".
היא למדה והדריכה תיפוף גוף ושיחקה בהצגת ילדים בשם "בקצב התיגוף" מאת רמי קלינשטיין, עם כוריאוגרפיה של אייל גלזנר.
אלבחר השתתפה במופעי מחווה בתיאטרון הקאמרי לנורית הירש ויאיר רוזנבלום ובמופע לכבוד יום הולדתו ה-87 של שמעון פרס ב-2010. היא השתתפה בהופעותיה של נורית הירש ושרה כמה פעמים בבית הנשיא.
אלבחר הצטרפה ללהקה שהייתה ללא שם וניגנה קטעים אינסטרומנטליים באופי פלמנקו וספרדי וכשנכנסה ללהקה הגת את השם "לה אלגריה" שהפירוש של מילה זו זה 'השמחה' בעברית שזהו גם שמה השני של אניטל אלבחר. בעת כניסתה ללהקה הכניסה קטעי שירה לקטעים האינסטרומנטליים הקיימים. היא הופיעה עם להקתה בקפה ביאליק, בשבלול, בסינמטק תל אביב ובפסטיבל הג'אז בים האדום. איתה בלהקה הגיטריסטים רועי וייסגלס ויאיר פרבר, נגן הדרבוקה גונן ויזל והבסיסט פרננדו נוף.
אניטל אלבחר שרה בספרדית, לדינו, ערבית, מרוקאית, יוונית, צרפתית ואנגלית. וכותבת שירים בעברית, ספרדית ומרוקאית.
אלבחר עשתה את הקולות באלבומו דובר המרוקאית של אריק משעלי.
עשתה קולות רקע בהצגות הילדים "מותק של פסטיבל" ו"קופיקו".
דיבבה סרטים וסדרות מצוירות לטלוויזיה ולקולנוע באולפני אלרום: שרק השלישי, רטטוי, מכושפת, בולט, מדגסקר 2, מפלצות נגד חייזרים, החתול של שרק.
במאי 2012 התחתנה עם יהונתן רון, ארט דיירקטור בחברת פרסום, מעצב גרפי, צייר וצלם.
בומילקר (שופט)
בּוֹמִילְקָר (במקור הפיניקי בדמלקרת; בלטינית: Bomilcar, ביוונית: Βομίλκας) היה אציל בן קרתגו, במאה ה-3 לפנה"ס.
בומילקר זה, שאין לטעות בינו לבין מצביא בעל אותו השם, היה נשוי לבתו הבכורה של חמלקרת ברקה, אביו של חניבעל. בנו, חנו היה אחד ממפקדי צבא קרתגו במהלך מסע המלחמה נגד רומא שניהל חניבעל במסגרת המלחמה הפונית השנייה.
בומילקר שימש כסוּפֵט (שופט בשפה הפונית) במהלך המלחמה הפונית השנייה, כלומר אחד משני שליטים בני קרתגו (בדומה למגיסטראטים ברפובליקה הרומית), אשר נבחרו על ידי העם לעמוד בראש המעצמה והיו כפופים למועצת הבכירים ולמועצת ה-104 של הסנאט. מתוקף תפקידו ריכז את כל הסמכויות הפוליטיות של הרפובליקה, פרט לניהול הצבא.
אלמנט כתובת קנונית
אלמנט כתובת קנונית (או תג קנוניקל) הוא אלמנט HTML שמאפשר לבעל האתר למנוע בעיה של תוכן כפול במנועי החיפוש על ידי הגדרת הגרסה ה"קנונית" או ה"מועדפת" של דף אינטרנט.
בעיה של תוכן כפול מתקיימת כאשר אותו תוכן נגיש מכמה כתובות URL. הדבר נוצר על ידי מרבית מערכות ה-CMS, שמייצרות כתובות כפולות שנבדלות בענייני אותיות גדולות או קטנות, בפרמטרים נוספים ב-URL שמשמשים למדידה ועוד. למשל, הכתובת תיחשב על ידי מנועי חיפוש כתובת של דף שונה מאשר , על אף ששתי כתובות ה-URL מפנות לאותו תוכן. דוגמה נוספת היא תוכן זהה בשני דפים, שממוין בצורה שונה. שכפול תוכן באתר עלול להזיק לפוטנציאל הדירוג שלו במנוע החיפוש, בצורה משמעותית.
בפברואר 2009 פרסמו גוגל, יאהו ומיקרוסופט שהן תומכות באלמנט הכתובת הקנונית, שמוכנס כתג תחת אלמנט ה-&lt;head&gt; של המסמך, ושנועד למנוע את בעיית התוכן הכפול. אלמנט הכתובת הקנונית מאפשר לבעלי אתרים להבהיר למנוע החיפוש איזו כתובת צריכה להיחשב ככתובת המקורית של העמוד.
לפי פרסום של גוגל, מנוע החיפוש שלה אינו רואה באלמנט הכתובת הקנונית הנחיה מחייבת, אלא בקשה שבעל האתר "יעריך מאוד" את מילויה.
דוגמאות לשימוש באלמנט הכתובת הקנונית.
בשפת HTML האלמנט מוכנס בעזרת תג codice_1 באופן הבא (בתלות בכתובת שנבחרה ככתובת ה"קנונית"):
&lt;link rel="canonical" href="http://www.example.com/" /&gt;
&lt;link rel="canonical" href="http://www.example.com/page.html" /&gt;
&lt;link rel="canonical" href="http://www.example.com/directory/page.html" /&gt;
פבליק אינטרסט
מטה (בודהיזם)
מטא