טור הוקון הולטה (נורווגית: Tor Håkon Holte; נולד ב-1 באוגוסט 1958) הוא גולש סקי למרחקים נורווגי, אחיו של גאיר הולטה.
טור הוקון הולטה נולד בדראמן, וייצג את מועדון "הוקסונד יל" ("Hokksund IL"). הוא השתתף במספר תחרויות בינלאומיות בשנים 1982–1987. באליפות העולם של שנת 1985 הוא היה חבר בנבחרת נורווגיה שזכתה במדליית זהב בריצת שליחים 10*4 ק"מ. באותה אליפות הוא סיים במקום התשיעי בריצה ל-50 ק"מ.
באולימפיאדת חורף 1984 טור הוקון הולטה סיים במקום השמיני בריצה ל-15 ק"מ ובמקום הרביעי בתחרות השליחים. באולימפיאדת חורף 1988 הוא השתתף בריצות אישיות וסיים בעשירייה השנייה.
בתחרויות גביע עולם הוא עלה על הפודיום שבע פעמים בריצות אישיות, כולל שני ניצחונות בריצת 50 ק"מ.
לואיס האנטר
לואיס האנטר (באנגלית: Louis Hunter; נולד ב-17 במרץ 1992) הוא שחקן אוסטרלי., אשר ידוע בשל תפקידו בתור ניק סטרטוס בסדרה "משפחת פוסטר" ברשת Freeform ובשל הופעתו בתור פאריס בסדרה "" בנטפליקס.
ביוגרפיה.
האנטר נולד בגליב, אחד מפרוורי סידני, באוסטרליה. הוא למד בבית ספר לאמנויות והחל את הקריירה שלו כאשר ששיחק בצעירותו במספר הפקות תיאטרון.
קריירה.
האנטר החל את קריירת המשחק המקצועית שלו בשנת 2008 לאחר שלוהק לתפקיד ראשי בסדרת הטלוויזיה האוסטרלית "Out of the Blue". לאחר מכן הוא שיחק בהפקה הבימתית של "מלחמת השושנים" בתיאטרון הלאומי של סידני לצד קייט בלאנשט.
האנטר ערך את הופעת הבכורה מחוץ לאוסטרליה בשנת 2011 בסדרת הטלוויזיה האמריקאית "המעגל הסודי". בשנת 2016 החל לשחק בתפקיד חוזר בסדרה "משפחת פוסטר".
בשנת 2018 האנטר הופיע גם בסדרה ההיסטורית של נטפליקס "" בתפקיד פאריס.
בשנת 2021 שיחק בדמותו של ג'וש לי בסדרה הבריטית "התאמה מושלמת" של רשת נטפליקס.
חיים אישיים.
מאז 2017 האנטר נמצא בזוגיות עם השחקנית והדוגמנית הגרמנייה בלה דיינה; לאחר ששיחקו יחד בסדרה "טרויה: נפילתה של עיר".
אהרן משה קיסילוב
הרב אהרן משה קיסילוב (תרכ"ו – ט"ו באלול תש"ט, 9 בספטמבר 1949) היה רב ופוסק ברוסיה, ובחרבין.
חייו.
קיסילוב נולד בעיירה סוראז ברוסיה. בלט מגיל צעיר בכשרונותיו. בגיל 16 למד בישיבתו של הגדול ממינסק במינסק. בגיל 18 החל ללמוד בישיבת וולוז'ין תחת ראשותם של הנצי"ב ור' חיים מבריסק. בשנת תר"ס (1900) קיבל על עצמו את רבנות הקהילה בבוריסוב. בשנת תרע"ג (1913) התבקש למלא את משרת הרבנות בעיר חרבין בסין, שם התפתח מרכז יהודי חשוב החל מסוף המאה ה-19.
בזמן מלחמת העולם הראשונה כשהעיר נמלאה פליטים יהודים שברחו מאירופה הוא דאג להצלתם בניגוד למדיניות הממשל המקומי ואף נידון על כך למאסר.
בשנת 1937 בוועידה הראשונה של יהודי המזרח הרחוק הוכרז הרב קיסילוב כרב הראשי לכל אזור המזרח הרחוק.
הוא המשיך למלא את תפקידו גם בעת שפעילות הקהילות נאסרה בסוף ימיו ואף שימש בתפקיד יו"ר הקהילה. הרב קיסילוב מילא את תפקידו עד פטירתו ב-1949. אלמנתו פייגא עלתה עם פטירתו לישראל והתגוררה בתל אביב.
ספריו.
על אף תנאי חייו הרחוקים מכל המרכזים היהודיים עמד הרב קיסילוב בקשרי מכתבים והתכתב עם גדולי הדור בבעיות השעה. את תשובותיו כינס בספרו משברי ים שנדפס בחרבין, שם הוא דן בסוגיות תלמודיות ובבעיות השעה בעיקר בנוגע לדיני אישות של קידושין, גיטין ועגונות. בספרו זה הוא מתכתב עם רבי מאיר שמחה הכהן מדווינסק, הרב איצל'ה מפוניבז', הרב נתן נטע אולבסקי ואחרים.
עם בעיות עזיבת הדת בקרב הדור הצעיר הוא ניסה להתמודד באמצעות חיבור ספר ברוסית - Национализм и еврейство: Сборник статей и лекций (הרצאות ומאמרים על הלאומיות והיהדות). יצא ב-1941, ומהדורה שנייה ב-1943.
אלמנתו הוציאה בתל אביב את ספרו "אמרי שפר" ובו מבחר נאומים ודרושים מעיזבונו.
יקותיאל שור
יקותיאל שור (8 בדצמבר 1918 – 27 ביולי 1990) היה מורה, מוזיקאי, מעבד, מנצח, כנר ומלחין ישראלי, חבר קבוצת כנרת.
ביוגרפיה.
שור נולד בדבינסק שבלטביה ליעקב וסופיה שור. אביו היה מנצח של תזמורת כלי נשיפה. אחיו, בוניה (בונקה) שור, היה מלחין ומוזיקאי.
בצעירותו היה חניך תנועת הנוער החלוצית "נצ"ח". שור למד מוזיקה בריגה ובפולין. היה חבר בתנועת הבריחה, התארגנות ציונית שעודדה עלייה ארצה.
עם פרוץ מלחמת העולם השנייה, וכניסת הגרמנים ללטביה, ברח עם משפחתו לרוסיה, ושב אליה לאחר המלחמה. גם ברוסיה היה חבר בתנועת הבריחה וארגן מסעות לארץ ישראל. בשנת 1949 עלה לישראל והתיישב בקבוצת כנרת, שם אשתו, בבה, כבר התגוררה, ונולדו להם שלושה ילדים.
בישראל למד קומפוזיציה אצל המלחין פאול בן-חיים, עבד בפרדס ולימד מוזיקה בבית הספר בכנרת. שור ניצח על מקהלת הילדים והמבוגרים בכנרת, וכן על מקהלת האיחוד שהיה בין מייסדיה, יחד עם יהודה שרת. הוא היה אחד הכנרים הראשיים של "התזמורת הסימפונית הקיבוצית" והשתתף בהופעות רבות בישראל ומחוצה לה. לאחר מסעו לברית המועצות, הרצה שור על חיי התרבות היהודית במקום.
בשנת 1961 היה למרצה במדרשה למורים אוהלו והמשיך ללמד בה עד שנת 1990. באוהלו הקים שור ביתן בו תצוגת זיכרון לתנועת הבריחה, שנקרא על שמו של חבר קבוצת כנרת מאיר ספיר (אביה של המלחינה נעמי שמר), שהיה מפקדה האחרון של התנועה.
שור חיבר מוזיקה סימפונית, קאמרית, מקהלתית, מוזיקה לסרטים והצגות וכן מוזיקה עממית לחגים ואירועים.
הוא הלך לעולמו בגיל 72 ונטמן בקיבוץ כנרת. על מצבתו נכתב "אטה למשל אוזני, אפתח בכנור חדתי" (תהלים מט ה).
יצירותיו.
שור היה מיודד עם הכותבת יהודית סלע-וינר, שחיברה את המחזמר "מה טוב יחדיו", מופע מוזיקלי בהשתתפות ילדי עמק הירדן. שור הלחין את כל שירי המחזמר, בהם:
שירים נוספים שהלחין:
שירים שעיבד מוזיקלית:
מופעים שהפיק:
פרסים.
שור זכה להערכה רבה על יצירתו המוזיקלית ואף זכה בפרסים הבאים:
אופל גרנדלנד X
עקיבא פגי
עקיבא פגי (6 באפריל 1927 – 1 ביולי 2008) היה קצין בכיר בחיל הים הישראלי ושימש בתפקיד ראש מספן הציוד בתקופת מלחמת יום הכיפורים. לאחר השירות, שימש ראש אגף הנדסה בחברת צים.
ביוגרפיה.
משפחת פייג אלכסנדר וגיזלה וביתם הבכורה עלו מפראג בשנת 1925 והתיישבו בחפציבה. ב-6 באפריל 1927 נולד עקיבא בבית החולים בעפולה. בגלל קשיי הקליטה חזרה המשפחה בשנת 1929 לפראג. עם התגברות הנצים באירופה עזבה המשפחה בשנת 1938 את אירופה ועלתה לארץ ישראל והתיישבה בחיפה. האב נעשה מנהל חשבונות בסולל בונה עקיבא למד בבית הספר חוגים והמשיך בבית הספר המקצועי שליד הטכניון.
עם הקמת חיל הים התגייס אליו עקיבא כמכונאי באח"י הגנה ובפריגטה אח"י משגב (ק-30). לקראת ההפלגה לארצות הברית במבצע קולומבוס נדרשו אנשי הצוות לעברת את שמם והוא בחר בשם "פגי".
תוך כדי השירות בחיל הים למד הנדסת מכונות בטכניון והוסמך כמהנדס מכונות.
נעשה ראש ענף ציוד 3 במספן הציוד ובשנת 1972 נעשה ראש מספן הציוד תפקיד בו שימש במלחמת יום הכיפורים.
לאחר שחרורו מהצבא, בשנת 1976 נעשה פגי ראש מחלקת ההנדסה בחברת צים, תפקיד אותו מילא במשך כ-10 שנים.
היה נשוי לצפרירה מבית מילר ולזוג נולדו שלושה ילדים וכן נכדים. הוא נפטר בשנת 2008 והובא למנוחות בבית העלמין גן עדן שבעין כרמל.
סוללת אלומיניום-אוויר
סוללת אלומיניום-אוויר (או סוללת Al–air, באנגלית: Aluminium–air battery) היא סוללת מתכת-אוויר, המייצרת חשמל מתגובת חמצן באוויר עם אלומיניום. צפיפות האנרגיה שלה מהגבוהות ביותר בתחום הסוללות, אך הן אינן נמצאים בשימוש נרחב עקב עלות גבוהה של האנודות ובעיות טיפול בתוצרי לוואי בעת שימוש באלקטרוליטים רגילים. גורמים אלו הגבילו את השימוש בהן בעיקר ליישומים צבאיים. עם זאת, לרכב חשמלי עם סוללות אלומיניום יש פוטנציאל לטווח נסיעה של עד פי שמונה מטווח סוללת ליתיום-יון ועם משקל כולל נמוך משמעותית.
סוללות אלומיניום-אוויר הן תאים ראשוניים, כלומר אינן נטענות. ברגע שאנודת האלומיניום נצרכת על ידי תגובתה עם חמצן אטמוספירי בקתודה הטבולה באלקטרוליט על בסיס מים ליצירת תחמוצת אלומיניום, הסוללה כבר לא תייצר חשמל. עם זאת, ניתן לטעון את הסוללה באופן מכני באנודות אלומיניום חדשות המיוצרות ממחזור תחמוצות האלומיניום. מיחזור כזה ידרש אם יהיה אימוץ נרחב של סוללות אלומיניום.
כלי רכב המונעים מאלומיניום נמצאים בדיון זה כמה עשורים. הכלאה מקלה על העלויות, ובשנת 1989 דווח על בדיקות דרכים של הכלאה של סוללת אלומיניום-אוויר/עופרת-חומצה ברכב חשמלי. מיניוואן היברידי כזה המופעל באמצעות אלומיניום הודגם באונטריו בשנת 1990.
במרץ 2013 פרסם Phinergy סרטון הדגמה של מכונית חשמלית המשתמשת בתאי אוויר מאלומיניום שנסעה 330 ק"מ באמצעות קתודה מיוחדת והידרוקסיד אשלגן. ב-27 במאי 2013, בערוץ הישראלי 10 שודרה חדשות הערב הוצגה מכונית עם סוללת Phinergy מאחור, בטענה לטווח של 2,000 ק"מ לפני שנדרשה החלפת אנודות האלומיניום.
אלקטרוכימיה.
חצי תגובת חמצון האנודה היא:
חצי התגובה להפחתת הקתודה:
התגובה הכוללת היא:
מתח של כ-1.2 וולט נוצר על ידי תגובות אלה וניתן להשגה בפועל כאשר אשלגן הידרוקסיד משמש כאלקטרוליט. אלקטרוליט מים מלוחים משיג כ-0.7 וולט לתא.
המתח הספציפי של התא יכול להשתנות כתלות בהרכב האלקטרוליט כמו גם במבנה ובחומרים של הקתודה.
ניתן להשתמש במתכות אחרות באופן דומה, כגון ליתיום-אוויר, אבץ-אוויר, מנגן-אוויר ונתרן-אוויר, חלקן עם צפיפות אנרגיה גבוהה יותר. עם זאת אלומיניום נחשב אטרקטיבי כמתכת היציבה ביותר.
תה סנצ'ה
תחנת מז'דונארודנאיה
תחנת מז'דונארודנאיה (ברוסית: Международная) היא תחנת הרכבת התחתית של מוסקבה בקו פיליובסקאיה.