עלילת הסרט מגוללת את סיפורה של יחידת עלית מובחרת בצה"ל היוצאת ללבנון ללכוד מבוקש חזבאללה, ומגלה לחרדתה כי הגיעה למדינה מוצפת זומבים. כאשר הקשר עם הפיקוד אבד, על החיילים לנסות ולשרוד לבדם.
"בשר תותחים" הוא סרט הזומבים הישראלי הראשון באורך מלא ובעברית, לאחר שקדמו לו סרט האימה הישראלי הראשון "כלבת", (2010) ו"מורעלים" (2011) - סרט זומבים קצר.
רקע.
את הסרט ביים איתן גפני. גפני הוא אחד ממפעילי הבלוג "רוזבאד" ובאמצעותו הפיץ את הטיזר לסרטו במטרה לגייס כספים עבור הסרט, שזכה לתמיכה מלאה מטעם קרן הקולנוע הישראלי במסלול "קולנוע גרילה", ומומן מכספם של משקיעים פרטיים. הוא הופק על ידי חברת ההפקות "חוף לבן", חברת הפקות שהקימו ב-2011 איתן גפני, תום גולדווסר ויפית שלו (מפיקי הסרט), וזהו הסרט הראשון באורך מלא שנעשה בהפקתהּ. גם אוניברסיטת תל אביב הייתה שותפה בהפקת הסרט, מאחר שהוא היה פרויקט הגמר של תום גולדווסר ושל איתן גפני בלימודי קולנוע.
תקציר העלילה.
דורון גבע (לירון לבו) הוא סוכן במערכת הביטחון הישראלית העומד לפני פרישה. במשימתו האחרונה, הוא נשלח אל מעבר לגבול לבנון עם כוח מובחר שלא פגש קודם לכן, על מנת לחטוף איש חזבאללה ולהביאו לישראל במהירות. במשימתו הוא נאלץ להתמודד עם חיילים שלא בוטחים בו ועם אויב לא מוכר - נראה כי האזור שאליו נשלחו נשלט למעשה על ידי זומבים. כעת עליהם להילחם על חייהם.
מועמדויות וזכיות בפרסים.
בתחילת אפריל 2013, זכה הסרט בפרס הסרט הזר הטוב ביותר בפסטיבל ""Bare Bones" האמריקאי.
שבוע לאחר מכן, זכה הסרט בציון לשבח מיוחד מטעם חבר השופטים בפסטיבל "Detective Fest"" ברוסיה.
קישורים חיצוניים.
מידע וכתבות:
ביקורות:
וזיר
וזיר (בערבית: وزير) הוא יועץ מדיני רם מעלה, או שר בממשלה מוסלמית. שורש המונח בערבית משמעותו "לעזור", המונח וזיר נזכר בקוראן. הח'ליפות העבאסית קבעה את התואר וזיר לשר.
בעידן המודרני התואר וזיר נמצא בשימוש בעולם דובר הערבית, באיראן, באפגניסטן, פקיסטן, והודו.
תואר היסטורי.
המשרה השלטונית של הווזיר, אשר התפשטה מארצות ערב לארצות שכנות, החלה בתקופה הח'ליפות העבאסית. הווזיר עמד בתווך בין השליט, אדון הארץ, לבין נתיניו, וייצג את הח'ליפה בכל עניין הנוגע לנתיניו. מקור המונח מהמילה ויצ'יר שמשמעה שופט בשפה הפרסית - פהלווית, המכונה גם פרסית אמצעית והייתה נהוגה בתקופת האימפריה הסאסאנית. התואר אומץ על ידי בית עבאס וניתן לנושאי תפקידי שר או יועץ.
התואר וזיר באופן היסטורי ניתן לאחד משני נושאי התפקידים: משרת ראש ממשלת השרים של שליט המדינה (התואר "הווזיר הגדול" היה ייחודי למשרה זו), או שר, מבין השרים במועצת שרי המלך.
באמנות.
בספרות ובפנטומימה המודרניים, התואר "וזיר גדול", הוא דמות סטראוטיפית של אדם המושך בחוטים וקושר קשרים מאחורי הקלעים באופן תככני, בתקופת שלטונו של מלך חלש או לא מיומן. דוגמה בולטת לדמות סטראוטיפית זו ניתן למצוא בדמותו של ג'אפר, בסרט ההנפשה "אלאדין" של חברת וולט דיסני, הקושר קשר ועוסק במעשי כישוף על מנת להשתלט על הממלכה תחת שלטונו של סולטאן תמים. באותו אופן תוארה דמותו של ג'אפר בסרט "הגנב מבגדאד" משנת 1940. כך דמותו של יוסף, יועצו של הנסיך סינבד בסדרת הקומיקס פייבלס.
ייתכן כי מקור ההשראה לדמות הווזיר הגדול באמנות המודרנית היא דמות המן האגגי במגילת אסתר.
וזיר בשחמט.
בשאתראנג' שהוא גרסה קדומה למשחק השחמט המודרני, שמו של הכלי החזק במשחק, אשר נקרא בשחמט מלכה, היה וזיר. עד היום כינוי זה השתמר במספר שפות אף לכלי המלכה, כך בהונגרית (vezér) במשמעות מנהיג, בפרסית (vazīr), בטורקית (vezir) ובערבית (وزير).
טיפול באמצעות אמנויות
You Never Give Me Your Money
You Never Give Me Your Money הוא שיר רוק של הביטלס, מהאלבום Abbey Road משנת 1969.
זהו השיר הראשון במחרוזת Abbey Road. השיר נכתב על ידי פול מקרטני (המזכה ניתן גם לג'ון לנון). לפי דברי מקרטני, עיקר ההשראה לשיר נובעת מהאווירה הלא נעימה שנוצרה בניהולו הכספי של אלן קליין, מנהל הלהקה שהחליף את בריאן אפשטיין, ומונה למרות התנגדותו העקרונית של מקרטני בסוף שנות ה-60. בשיר יש מוטיבים נוספים כגון החיים הפשוטים ללא עושר רב. השיר נפתח כבלדת רוק המתחילה במנגינת פסנתר, וממשיך בסגנון רוקיסטי יותר ביחס לשקט בפתיחה. לקראת סיום השיר ישנה חזרה על ריף גיטרה ולאחריו לנון וג'ורג' האריסון אומרים: "1, 2, 3, 4, 5, 6, 7 all good children go to heaven". השיר נגמר בצלילי צרצרים ובכך מוביל לשיר הבא: Sun King. הלחן והמילים של השיר נוספו גם בשיר Carry That Weight.
בסיקור של השיר הוא חולק לשלושה חלקים ש״תואמים, אבל בפועל לא קשורים האחד לשני״
טוביה שפירא
טוביה (טיבי) שפירא (5 בספטמבר 1931) הוא אלוף-משנה בדימוס בצה"ל, ממקימי ומפקדי חטיבת הצנחנים.
ביוגרפיה.
נולד בליטא ובגיל חצי שנה עלתה משפחתו לארץ ישראל. שפירא גדל והתחנך ברמת גן. בשנת 1947 התגייס לפלמ"ח ועבר הכשרה כלוחם וכמפקד כיתה. שפירא הוצב בגדוד הראשון של חטיבת יפתח ובמלחמת העצמאות לחם בקרב משמר העמק ובקרב על זרעין. בהמשך השתתף במבצע מטאטא ובקרבות מלכיה. שפירא נפצע במבצע דני, אולם הוא שב עד מהרה לגדוד ולחם במבצע יואב. לאחר המלחמה השתחרר מצה"ל והיה ממקימי מושב משמר הירדן. במהלך שירות המילואים עבר בשנת 1953 קורס קצינים ובסיומו שב לשירות קבע בנח"ל כמפקד מחלקה בהיאחזות הנח"ל בקיבוץ גונן ולאחר מכן בזו שבקיבוץ יטבתה. כמו כן שימש כמ"מ ביחידת הסיור 130 של הנח"ל. בשנת 1954 התנדב שפירא לשרת בגדוד הצנחנים 890, עליו פיקד אריאל שרון, עבר קורס צניחה והוצב כמפקד כיתה בקורס מ"כים של פלוגה א' עליה פיקד סרן סעדיה אלקיים (סופפו). שפירא לחם כמפקד כיתה במבצע חץ שחור ובהמשך השתתף כסגן מפקד פלוגה ד' בפעולת התגמול בח'אן יונס ובמבצע כנרת, במהלכו לקח פיקוד על הכוח משנהרג מפקד הפלוגה יצחק בן מנחם ("גוליבר"). בעקבות נפילתו של בן מנחם מונה שפירא למפקדה של פלוגה ד'. בהמשך מונה בשנת 1956 למפקד פלוגה ב' בגדוד 890 ובמלחמת סיני צנח בראשה במצבת פרקר ולחם בקרב המיתלה ובכיבוש ראס סודר, א-טור ושארם א-שייח'. בשנת 1957 שימש כמדריך בבית הספר לקצינים.
בשנת 1959 השתלם במכללה הבין-זרועית לפיקוד ולמטה. עם הקמתה של חטיבה 226, חטיבת המילואים הראשונה של הצנחנים, בשנת 1961 מונה שפירא כסגנו של מפקד החטיבה אהרן דוידי. במלחמת ששת הימים שימש כמפקד גדוד הנח"ל המוצנח ולחם בראשו בקרבות לכיבוש רפיח. במהלך הקרב על רפיח נפצע שפירא אולם המשיך לפקד על גדודו. ב-1968 השתתף בפעולת כראמה כמג"ד הנח"ל המוצנח. בשנת 1970 שימש שפירא כמפקד בית הספר לצניחה. לאחר תפקיד זה השתלם שפירא בבריטניה באקדמיה המלכותית הצבאית בסנדהרסט (Royal Military Academy, Sandhurst). במלחמת יום הכיפורים פיקד על חטיבת הנגב וכמפקד חטיבת מרחב שלמה. תחת פיקודו פעלה החטיבה במרחב שלמה וביצעה במרדפים אחר יחידות קומנדו מצרי שהונחתו ממסוקים באזורי עיון מוסא, אבו זניימה ואבו רודס. במרדפים אלו הרגו אנשי החטיבה עשרות אנשי קומנדו מצרים ושבו מאות. גם לאחר תום המלחמה המשיכה החטיבה לשרת בפיקוד מרחב שלמה החדש שהוקם במהלך המלחמה. בשנת 1976 השתחרר מצה"ל. לאחר שחרורו עסק בחקלאות.
שפירא נשוי לרחל ואב לשני בנים.
עפיפונים במדבר
זיכרון חישה
הקרב על קיבוץ גשר
הקרב על קיבוץ גשר במלחמת העצמאות נערך בין חברי קיבוץ גשר, לוחמים מן היישובים העבריים שבסביבה, ולוחמי חטיבת גולני ובין הלגיון הערבי, אשר נעזר בלוחמים מן היישובים הערביים הסמוכים, וחיל המשלוח העיראקי. הקרב נערך בשני שלבים, נפרדים זה מזה: הראשון, טרום הכרזת המדינה - התקפה של הלגיון הערבי (27 באפריל 1948 − 29 באפריל 1948), והשני, לאחר הכרזת המדינה - התקפה של חיל המשלוח העיראקי (15 במאי 1948 − 22 במאי 1948). בכך הייתה גשר לאחת מנקודות היישוב הבודדות אשר בתחומי מדינת ישראל של החלטת החלוקה, שהותקפה על ידי הלגיון וששטחים בסביבתה נתפסו על ידו (הנקודה האחרת הייתה גזר). כן הייתה גשר הנקודה היחידה, להוציא רמת רחל, אשר הותקפה על ידי שני צבאות משתי מדינות שונות באותה מלחמה. הקיבוץ נהרס אך לא ננטש.
רקע היסטורי.