בעוד שאר ההדרוזאורים התגלו לאורך לאוראסיה, לרוב באסיה ובאמריקה הצפונית סוג זה נחשב לאורניתופוד היחיד שהתקיים בקרטיקון של גונדוונה, עד לגילוי הסוג וילינקווה (Willinakaqe), אשר כיום נחשב לטקסון מוטל בספק.
הממצאים שלו כללו רק שרידים קטועים של עצם השכם ואגן הירכיים וללא גולגולת, אך המבנה של השרידים דומה לזה של הדרוזאורים כמו האדמונטוזאורוס והקריטוזאורוס.
הדינוזאור שהתגלה הגיע לאורך של 4 עד 5 מטרים אך כנראה שהשתייך לפרט צעיר, כך שפרטים בוגרים הגיעו לגודל כפול.
ערב עם שי שטרן
ערב עם שי שטרן היא תוכנית אירוח ובידור ישראלית שמשודרת בכאן 11 החל מ-24 באפריל 2021 ואותה מנחה שי שטרן. בתוכנית, שטרן מארח אישים מפורסמים, כגון אמנים, פוליטיקאים, קומיקאים ועוד. בנוסף, בתוכנית מגוון פינות קבועות המסקרות בשפה הומוריסטית, צינית וביקורתית את הנורמות החברתיות במדינת ישראל ומציפות סוגיות חברתיות ואישיות מחיי היום-יום הישראלים. בין המשתתפים הדר לוי, אבי נוסבאום, יונה קפח, מתן חלק ודניאל טסיופין.
התוכנית משודרת מדי יום שישי בערב.
היסטוריה.
שי שטרן התחיל לשדר בערוץ עשר לאחר שעזב את ערוץ 2 בתוכנית אירוח אשר נקראה שי בשישי. התוכנית יצאה לאור ב-2013 וכללה 33 תוכניות, אך בעקבות מבצע צוק איתן, שי שטרן שידר את התוכנית במתכונת מיוחדת אשר נקראה שי בשידור. החל מ-18 בינואר 2019, התוכנית שודרה ברשת 13, והיא הסתיימה ב-19 במרץ 2021 כאשר שטרן החליט כי הוא עובר לשדר את התוכנית החדשה שלו "ערב עם שי שטרן", בכאן 11.
סקירת סדרה.
הפרק הראשון שודר ב-24 באפריל 2021, העונה הסתיימה ב-.
ביקורת.
על הסדרה היו ביקורות חיוביות ושליליות. סמדר שילוני טענה בכתבה ב-ynet כי: "שי שטרן ממחיש שהשטיק שלו כבר לא רלוונטי. נראה שכרגע הוא מסתפק בלשבת מול המצלמה ולהתענג על היותו "מנחה". אבל אולי עדיין לא מאוחר מדי לעשות פה איזה רמונט?".
נדב מנוחין מוואלה! כתב: "למרות מעבר הדירה מרשת לכאן 11, אין הרגשה גדולה של רעננות בגרסה החדשה של התוכנית של שי שטרן. תוכנית הפתיחה לא הייתה מצחיקה במיוחד, מקורית במיוחד או מעניינת במיוחד, גם מבחינה הפורמט הטלוויזיוני וגם מבחינת התוכן".
יחסי ג'יבוטי–קניה
יחסי ג'יבוטי–קניה הם היחסים הדיפלומטיים והדו-צדדיים בין רפובליקת ג'יבוטי לרפובליקת קניה. שתי המדינות חברות באיחוד האפריקאי ובאומות המאוחדות.
היחסים הדיפלומטיים.
היחסים הדיפלומטיים בין ג'יבוטי לקניה החלו ב-27 ביוני 1977, מיד לאחר עצמאותה של ג'יבוטי.
נשיא ג'יבוטי, אסמאעיל עומאר גואלה, ביקר בקניה במאי 2018, ונשיאי המדינות חתמו על מספר הסכמים ביחד.
במאי 2021, נשיא קניה, אוהורו קניאטה, ביקר בג'יבוטי.
שתי המדינות חברות מייסדות של השוק המשותף של אפריקה המזרחית והדרומית.
טיאניולונג
טיאניולונג (שם מדעי: Tianyulong; משמעות שמו: מהמילה "tiānyǔlóng", שמו של מוזיאון הטבע של שאנדונג טיאניו, בו נמצאים הממצאים של הדינוזאור) הוא סוג של דינוזאור ממשפחת ההטרודונטוזאוריים, אשר התקיים במשך היורה העליון שלפני 158.5 מיליון שנה מזמננו בסין.
דינוזאור זה התגלה בתצורות טיאג'ישאן בליאונינג שבצפון סין בשלד כמעט שלם שאורכו הגיע ל-70 ס"מ. המבנה שלו הזכיר מעט את ההטרודונטוזאורוס מדרום אפריקה אך הוא היה שונה במספר מאפיינים, ביניהם בראשו הגדול וזנבו וגפיו האחוריות הארוכים, בעוד הצוואר והגפיים הקדמיות היו קצרות ביחס למשפחתו. עקב מבנה שיניו שכללו ניבים מגודלים ושיניים אחוריות חדות, משערים שהיה אוכל כל.
דינוזאור זה היה בעל זקיקים בולטים מהעור של גבו, צווארו וזנבו מה שמעיד כנראה על כך שכוסה בנוצות.
גידול נוצות או זקיקי שיער אלה נדירים יחסית אצל בעלי אגן דמוי עוף ונפוצים יותר אצל התרופודים הקטנים, שגם הם נמצאו לאורך חפירות בסין. עם זאת כמה חוקרים סוברים שהגידול היה של שיער כשל כמה פטרוזאורים או אף בקשקשים שצמחו על עורם של כמה זאורופודים.
פרעה (בימי יוסף)
פַּרְעֹה הוא דמות מקראית, פרעה מלך מצרים, שמלך בתקופת ירידתם של יוסף ואחיו למצרים.
הוא הכיר את יוסף לאחר שפתר את חלומותיו, ומינה אותו לתפקיד המשנה למלך.
יש אומרים שהוא אותו פרעה אשר שיעבד את בני ישראל.
הכרותו עם יוסף.
יוסף שהיה בנו האהוב של יעקב, נמכר לפוטיפר שר הטבחים במצרים והפך לראש ביתו. אולם, בעקבות עלילה שטפלה אשת פוטיפר עליו, הוא הושלך לבית האסורים.
הוא נשא חן בעיני שר בית הסוהר, שמינה אותו לשרת את שר האופים ושר המשקים, שנכלאו בשל רשלנות בהכנת מאכלי המלך. כאשר שניהם חלמו חלומות מוזרים, פתר להם יוסף את החלומות: שר האופים ייתלה, ואילו שר המשקים יקבל חנינה וישוב למשרתו, יוסף צדק בפתרונו ושר האופים נתלה, ושר המשקים חזר לשרת את פרעה. יוסף ביקש משר המשקים לזכור לו חסד ולשחררו מבית האסורים, אך שר המשקים שכח את יוסף.
לאחר שנתיים, פרעה חלם שני חלומות:
לפתרון החלומות פנה פרעה אל חרטומי מצרים וחכמיה, אך אלה לא מצאו פתרון. בעצת שר המשקים פנה פרעה אל יוסף, וזה הציע פתרון:
בעקבות הפתרון יוסף הציע לפרעה לאגור מזון בשנות השובע כדי שהארץ תוכל לשרוד בזמן הרעב. פרעה התפעל מהפתרון ומההצעה המעשית שבעקבותיו, ומינה את יוסף למשנה למלך, והפקיד אותו על ביצוע משימת אגירת המזון. יוסף ביצע בהצלחה את המשימה ואגר אוצרות מזון רבים, שאותם מכר לאחר מכן ליושבי מצרים.
יחסו לבני ישראל.
לאחר ירידת בני ישראל למצרים יוסף מודיע לפרעה שאביו ואחיו הגיעו למצרים ומסביר לפרעה שאחיו רועי צאן. לאחר שיחה בין אחי יוסף ופרעה, פרעה מזמין אותם להתיישב בארץ גושן.
אחר כך, יוסף מביא את יעקב אביו להפגש עם פרעה. יעקב מברך את פרעה על הזמנתו ופרעה שואל את יעקב לגילו. ברש"י מובא שברכו שיעלה נילוס לרגליו, לפי שאין מצרים שותה מי גשמים אלא נילוס עולה ומשקה, ומברכתו של יעקב ואילך היה פרעה בא אל הנילוס והוא עולה לקראתו ומשקה את הארץ.
פרעה מתואר כמי שהתייחס בכבוד ובנדיבות לבני ישראל, אך לפי דעות מסוימות לאחר מות יוסף הוא שכח את חסדו של יוסף והתחיל לשעבד את בני ישראל.
מותו.
בתחילת ספר שמות, נכתב: , ועל משמעות פסוק זה מתקיימת מחלוקת בתלמוד בין רב לשמואל, לפי אחד מהם המלך החדש היה ופרעה שהיה בימי יוסף מת.
ולפי השני כוונת הפסוק היא שהמלך לא התחלף, אלא , ופרעה שהיה בימי יוסך הוא אותו פרעה ששיעבד את בני ישראל.
שיר בעברית
שיר בעברית הוא שיר שהפיקה האקדמיה ללשון העברית לכבוד יום העברית שחל בכ"א בטבת תשפ"ב (23 בדצמבר 2021). השיר נכתב על ידי עומר הברון (ג'ימבו ג'יי), שגם הלחין אותו יחד עם שי בן שושן. ביצעה את השיר להקת שלוה עם שילוב קטעי ספוקן וורד של המחבר.
על השיר.
השיר מציג את דובריה המגוונים של העברית: "את שעשית עלייה / מכל קצוות תבל / מהחי"ת הגרונית של אחי /
אל היידיש ששרה מלעיל", ומוסיף מילים זרות שבשימוש דובריה: "דוגרי" מערבית ו-Voilà מצרפתית. השיר מתאפיין בהומור, בהציגו שיחת כלבים המזכירה את טהרני השפה, ובהציגו "שף תימני שמוסיף גבינה בולגרית לסלט ואומר / Voilà – עכשיו הוא יווני!" שאלת סיווגם של עצמים כזכר או נקבה מוצגת באמצעות המילה "גרב", שהיא דוגמה לעצם שהוא זכר ונקבה.
להקת שלוה שמבצעת את השיר משלבת צעירים בעלי מוגבלויות, הסולניות בשיר הן ענאל כליפה ודינה סמטה, שתיהן לקויות ראייה. השיר פורסם בקליפ שצולם בתיאטרון החאן הירושלמי, בשדרות בן ציון בתל אביב ובמושב אודים.
יצירת השיר.
בדצמבר 2021 פנתה האקדמיה ללשון העברית אל הברון בבקשה שיחבר שיר לכבוד העברית, שישקף את הססגוניות של השפה העברית העכשווית. הברון כתב לפני כן מספר שירים שעוסקים בשפה, בהם השיר "עשיתי" על הפועל שמחליף בשפה המדוברת שלל פעלים אחרים. האקדמיה חיברה בין הברון ללהקת שלוה, ויחד עם מנהל הלהקה שי בן-שושן נרקמה גרסה סופית של השיר.
איידה ברני
איידה ברני (באנגלית: ; 6 בנובמבר 1886 – 7 במרץ 1982) הייתה אסטרונומית אמריקאית שפיתחה שיטות חדשות שתרמו רבות בענף האסטרומטריה (ענף באסטרונומיה המשמש למדידתם של מרחקים בין גרמי השמיים השונים ומדידת שינויי מיקומם). שיטות אלה הגבירו את מהירותן ודיוקן של מדידות כוכבים ותרמו ליצירת מפות אשר מתארות את מסלולי הכוכבים. היא התפרסמה בעיקר במדידתם של כמאה וחמישים אלף כוכבים. על תגליותיה, זכתה בשנת 1952 ב לאסטרונומיה.
ביוגרפיה.
ברני נולדה ב-6 בנובמבר 1886, בניו הייבן, קונטיקט שבארצות הברית. אביה היה סמואל אבן ברני (Samuel Eben Barney) שהיה פרופסור להנדסה אזרחית, ואמה הייתה איידה בושנל ברני (Ida Bushnell Barney). ברני אהבה צמחים והייתה צפרית נלהבת. היא אף הייתה נשיאת מועדון הצפרות של ניו הייבן (1956-1958). ב-1908 סיימה ברני תואר ראשון במכללת סמית', מסצ'וסטס, והחלה את לימודי הדוקטורט שלה במתמטיקה באוניברסיטת ייל, אותם סיימה בהצטיינות שלוש שנים לאחר מכן. לאחר שסיימה את לימודי הדוקטורט בשנת 1911, עבדה ברני כפרופסורית למתמטיקה ב למשך כשנה, כאשר לאחריה חזרה למכללת סמית', שם הייתה מנחה למתמטיקה. בשנת 1917, הועסקה ברני כפרופסורית למתמטיקה ב, שם נשארה במשך כשנתיים. בשנת 1920 חזרה למכללת סמית', שם פעלה כמרצה זוטרה עד לשנת 1921. בשנה זו פרשה ברני מהוראת המתמטיקה, כיוון שחשה מתוסכלת מניסיונה ללמד מתמטיקה תלמידים בעלי יכולת הבנה מועטה או חוסר עניין בתחום הנלמד. בשנת 1922 מונתה לתפקיד עוזרת מחקר באוניברסיטת ייל, מה שהיווה את תחילת דרכה בתחום האסטרונומיה. בתפקיד זה עסקה עד שנת 1949, בה קודמה לעמדת עמיתת מחקר, ובעמדה זו נשארה ברני עד פרישתה מהעולם האקדמי בשנת 1955.
פעילות מחקרית.