הקטור לוקח משאית מביתו של המדען, ועוקב אחרי הכפיל שלו, ומאלץ אותו להתרסק עם הרכב שהכפיל גנב מהמדען. הקטור פוגש בנערה הצעירה שבורחת מהכפיל של הקטור (עם התחבושות). הקטור מוביל אותה אל ביתו (מבלי לגלות לה שזהו ביתו). הקטור מכניס את הצעירה לביתו, וכאשר אשתו חוזרת הוא מחביא אותה במחסן שמחוץ לבית ומנחה אותה שלא תצא משם. הקטור מלביש את הצעירה במעיל של אשתו, וגוזר את שיערה כך שהתספורת שלה תהיה דומה לזו של אשתו. לאחר מכן, הוא מורה לה לרוץ למעלה, לכיוון הגג, על מנת לברוח מהאדם המסתורי שרודף אחריהם.
בעוד האירועים על הגג משתלשלים, הקטור מוציא את אשתו מהמחסן ומוביל אותה אל החצר האחורית של ביתם. קלרה שומעת כיצד הכפיל של הקטור מביא למותה, בטעות, של הצעירה, וקמה ממקומה על מנת לעזור לה. אולם הקטור אוחז בידה, מונע ממנה לקום ולהתערב, בזמן שקולות של רכבי חירום שמתקרבים אל הבית נשמעים מרחוק.
תגובות.
מבקרים.
הסרט קיבל ביקורות חיוביות ולציון 87% באתר ריכוז הביקורות Rotten Tomatoes, מתוך 70 ביקורות.
ז'נט קטסאוליס מהניו יורק טיימס ציינה את העירום הפרונטלי הנשי ואת הקצב המהיר של הפעולות שבסרט כפגמים הבולטים ביותר בו. היא שיבחה את התסריטאי-במאי נאצ'ו ויגאלונדו על ההעזה ליצור "דחיפות וחוסר התמצאות במרחב" למרות התקציב הנמוך של הסרט וחוסר באפקטים מיוחדים.
ווסלי מוריס, כתב "הבוסטון גלוב", מטיל ספק כי עלילת הסרט הגיוניות, אולם מציין לשבח את ויגאלונדו כי עשה שימוש חכם במכונת הזמן שלו, על מנת להפיג את הספקנות של הצופה. בהתייחסותו לרימייק המתוכנן של הבמאי דייוויד קרוננברג, סיכם מוריס כי ראוי שלסרט זה יהיה כפיל.
פרסים.
בפסטיבל Fantastic Fest אשר התקיים בארצות הברית בשנת 2007, זכה הסרט בפרסים הבאים:
רימייק.
רימייק בשפה האנגלית היה מתוכנן להיות מופק, במקור על ידי חברת יונייטד ארטיסטס, אולם הפרויקט לא יצא אל הפועל. לאחר שפג תוקפו של הסכם שיתוף פעולה זה, הפרויקט עבר לחברת דרימוורקס, עם סטיב זייליאן (פעמיים זוכה פרס אוסקר בקטגוריה התסריט הטוב ביותר, עבור "רשימת שינדלר" ו"נערה עם קעקוע דרקון") כתסריטאי ומפיק.
לולאת זמן
לולאה דמוית-זמן היא מסלול סגור במרחב-זמן, כלומר מסלול שבו נקודת המוצא ונקודת הסיום זהות. מסלול כזה אפשרי בתורת היחסות הכללית במקרים מיוחדים. קיומה של לולאה דמוית-זמן מצביע על אפשרות של מסע אחורה בזמן, משום שתנועה כזו מתחייבת במסלול סגור שבו נקודת ההתחלה ונקודת הסיום נמצאות בזמן זהה.
מטריקת גדל, שאותה הגה המתמטיקאי קורט גדל בשנת 1949 מאפשרת את קיומן של לולאות דמויות-זמן. מטריקה זו מתארת יקום שאיננו מתרחב ואיננו מתכווץ, אלא מסתובב סביב צירו. גליל טיפלר הוא אפשרות אחרת שמאפשרת את היווצרותן של לולאות דמויות זמן. פרנק טיפלר הציע בשנת 1974 לחבר מספר כוכבי נייטרונים מסתובבים זה לזה, כך שייווצר מבנה מסתובב דמוי גליל. מבנה כזה יאפשר תנועה אחורה בזמן.
יקותיאל אבוחצירא
רבי יקותיאל אבוחצירא (נולד בשנת ה'תש"ך, 1960) הוא אדמו"ר באשדוד, בן למשפחת אבוחצירא.
תולדות חייו.
נולד במרוקו, לשמחה ולרב מאיר אבוחצירא בנו של הבבא סאלי. בשנת ה'תשכ"ו (1966) עלה עם משפחתו לישראל. למד בישיבת הנגב. נשוי למזל לבית סודרי, נכדת הרב יצחק אבוחצירא. בשנות התשעים הקים חצר באשדוד בראשותו ומוסדות חינוך הנקראים "חזון מאיר ובית ישראל".
בשנת 2012 העריך העיתון פורבס את שווי חצרו בכ-25 מיליון ש"ח.
נוהג לערוך נסיעות לקברי צדיקים.
פקיד השומה סבר שתרומות שניתנו לרב אבוחצירא הן למעשה הכנסה ממשלח יד, ודרש, בתחילת 2019, בגין הכנסותיו במשך שש שנים, תשלום מס של כ-7.7 מיליון ש"ח. הרב אבוחצירא ערער על החלטה זו, אך בית המשפט קיבל את עיקרי קביעתו של פקיד השומה. הרב אבוחצירא ערער לבית המשפט העליון, וזה דחה את ערעורו וקבע כי עליו לשלם כחמישה מיליון שקלים עבור הכנסות בגובה של כ-13.8 מיליון שקלים.
משפחתו.
בנו מאיר נשוי לבת דודתו לבית איטח. חתניו, הרב שמואל שמעון טולדנו, בן אחותו מרגלית טולדנו, והרב ישראל אבוחצירא, בן רבי יחיאל אבוחצירא, מנהיגים שניהם קהילות באשדוד.
יחיאל אבוחצירא
הרב יחיאל אבוחצירא (נולד בשנת התש"ד, 1944) הוא רבה הספרדי של העיר רמלה.
תולדות חייו.
נולד במרוקו, לרב יצחק אבוחצירא (ה"בבא חאקי", אחיו של הבבא סאלי).
בשנת התש"ט (1949) עלה כילד עם משפחתו לישראל.
לאחר פטירת אביו שכיהן כרב הערים רמלה ולוד, התמנה אחיו הרב אברהם אבוחצירא (הבבא הנא) לכהן כרב ערים אלו. כשנתיים לאחר פטירתו, בשנת התשל"ו (1975), נבחר הרב יחיאל לכהן תחתיו כרבה של רמלה.
הקים בעירו את מוסדות "אהל יצחק", על שם אביו.
משפחתו.
יחיאל הוא חלק ממשפחת אבוחצירא, בנו של יצחק אביחצירא.
מעבר לאחיו, אברהם אבוחצירא, אותו החליף בתפקיד, אח נוסף שלו, אהרן אבוחצירא, היה ראש העיר רמלה, חבר הכנסת ושר.
אברהם אבוחצירא
הרב אברהם אביחצירא (כונה: 'בבא הנא', תרע"ה 1915 - כ"ב בכסלו תשל"ד, 17 בדצמבר 1973) היה רב הערים יבנה ורמלה. בנו של הרב יצחק אבוחצירא (ה'בבא חאקי'), וחתן דודו הבבא סאלי.
תולדות חייו.
נולד במרוקו בעיר ריסאני, לרב יצחק אבוחצירא (ה'בבא חאקי'), בנו של רבי מסעוד אבוחצירא, בנו הגדול של רבי יעקב אבוחצירא. ולאסתר, אחיינית בעלה, בתו הבכורה של אחיו הרב דוד אביחצירא. הסנדק שלו היה סבו הרב דוד אבוחצירא. כבר בצעירותו למד אצל סבו רבי דוד בבית הכנסת ובבית המדרש ונקשר בו מאוד. הבבא סאלי התבטא על כך פעם: "רבי אברהם היה ממש זיו איקונין של סבו הגדול עט"ר רבי דוד, שהיה דומה לו מאוד בתואר פניו ובקומתו, בצלמו כדמותו". במשך שנים למד חברותא עם גיסו ובן דודו רבי מאיר אבוחצירא בישיבה בבודניב, ואחר כך בישיבה בארפוד.
בה' בתמוז התר"צ (1 ביולי 1930), בהיותו כבן 15, נשא לאשה את בת דודו רחמא, בתו הגדולה של הבבא סאלי, שהייתה אז כבת עשר שנים, החתונה התקיימה בעיר בודניב שבמחוז תאפילאלת.
בשנת התש"ט (1949), בהיותו בן 34 עלה יחד עם אביו הגדול רבי יצחק ובני משפחתו לארץ ישראל, התגוררו ביבנה, אז עיירה, ומיד החל לכהן כרב המקום כעשרים שנה. בשנת תשי"א כשעלה דודו וחמיו הבבא סאלי לארץ ישראל הוא התגורר בסמוך אליו ביבנה. בעידוד ובתמיכת הבבא סאלי הקים תלמוד תורה וישיבה ע"ש אבותיו בשם 'בית צדיקים יעמוד' בהם למדו עשרות תלמידים. כמו כן הקים רבי אברהם גם חדרי לימוד ומדרשיות 'תורה אור' וכוללים לאברכים, ומשם יצאו תלמידי חכמים גדולים. רבי אברהם היה גם מוהל מומחה ורבים הכניס בבריתו של אברהם אבינו.
בשנת תשכ"ד עלה שוב הבבא סאלי לארץ ישראל על דעת להשתקע וקבע את מושבו בבית חתנו רבי אברהם, וכך במשך כמה שנים התגורר בבית חתנו, אשר דאג לכל מחסוריו, עד שלאחר כמה שנים עבר להתגורר בדרום הארץ, באשקלון ומשם לנתיבות. גם כשעלה רבי מאיר ארצה, התגורר בבית רבי אברהם כמה חודשים.
לאחר מות אביו, בכ"ה באדר ב' ה'תש"ל (2 באפריל 1970), נענה להפצרות הרבות שישב על כסאו של אביו ויבא למלאת את מקומו, ואכן עבר להתגורר בעיר רמלה, והחל לכהן שם כרב העיר תחתיו. ברבנות ביבנה החליף אותו הרב יוסף אבוחצירא.
הרב אברהם כיהן בתפקידו עד לפטירתו בכ"ב בכסלו תשל"ד, לאחר פטירתו התמנה אחיו, הרב יחיאל אבוחצירא, לרבה של רמלה.
בנו, רבי יעקב, הקים ישיבה וכולל ברמלה לזכרו בשם 'אשל אברהם', וכולל 'אברהם אוהבי' בירושלים. בנו רבי דוד, הקים את בית כנסת ובית מדרש 'אשל אברהם' בעיר רחובות ובו כולל אברכים.
משפחתו.
אשתו רחמא נולדה בחודש טבת התר"פ בעיר תאפילאלת, כחודש אחרי שדודה, הרב דוד אבוחצירא נהרג, בעקבות מלחמת המוסלמים המקומיים בצבא צרפת הכובש, ואביה לא היה בעיר. היא נפטרה בסיומו של חג סוכות התשע"א (ספטמבר 2010).
פנחס אבוחצירא
הרב פנחס אבוחצירא (נולד בכ"ו בשבט תשל"ז, 14 בפברואר 1977) הוא רב שכונה ה' בבאר שבע וראש כולל בעיר. לאחר הירצחו של אביו המקובל רבי אלעזר אבוחצירא, מונה למלא את מקומו ולנהל את מוסדות החצר.
תולדות חייו.
נולד באשדוד לאדמו"ר רבי אלעזר אבוחצירא ולרבנית דבורה. סנדקו היה סבו, רבי מאיר, שקרא לו את השם פנחס. בשנותיו הראשונות התגוררה המשפחה באשדוד. עם מות סבו, וכן אבי סבו, הבבא סאלי, ב-1984, עבר אביו רבי אלעזר לבאר שבע ופתח שם את חצרו.
הוא חונך מילדותו במוסדות ליטאים-אשכנזים: תלמוד תורה במושב תפרח, ישיבת "אבן האזל" בנתיבות (שהייתה בנשיאותו של הרב יששכר מאיר) וישיבת תפרח, שם למד בין היתר מהרב אביעזר פילץ ומרב המושב הרב אליהו אליעזר יעקובזון שאותו הוא מחשיב כרבו. הוא מיעט לצאת מהישיבה ולדברי חבריו כשהיה זקוק למשהו, עוזרים נסעו אליו לישיבה. נישא לתמר בת מאיר אוחנה מירושלים ולזוג מספר ילדים. לאחר נישואיו התמנה כרב שכונה ה' בבאר שבע.
באמצע העשור הראשון של המאה ה-21 החל לשמש כראש מוסדות "יגל יעקב ישמח ישראל" בנשיאות אביו. הוא פתח כולל אברכים בראשותו. המוסדות כוללים תלמוד תורה וגני ילדים.
אחיו עמרם, משמש כעוזרו בניהול החצר.
ממשיכו של אביו.
לאחר רצח אביו, בכ"ז בתמוז תשע"א, הוכתר כיורשו ובמסע ההלוויה קרא הרב עובדיה יוסף המנוח "הניח בן צדיק שיגדיל את התורה של אביו".
בניגוד לאביו, שלבש גלימה מרוקאית מסורתית וכיסה את עיניו בכל מקום ציבורי, הרב פנחס לובש חליפה קצרה ומגבעת פשוטה הנפוצה אצל בחורי ישיבות. הוא מוסר שעורים ברבים, דבר שאביו נמנע ממנו. סגנון לימודו נוטה לכיוון הליטאי.