פול נירופ ראסמוסן (בדנית: Poul Nyrup Rasmussen, נולד ב 15 ביוני 1943) הוא פוליטיקאי דני, מנהיג הסוציאל-דמוקרטים בשנים 2002-1992, ראש ממשלת דנמרק בשנים 1993–2001. בשנים 2004–2011 כיהן כיושב ראש מפלגת הסוציאליסטים האירופים המיוצגת בפרלמנט האירופי. בשנים 2004–2009 כיהן כחבר בפרלמנט האירופי. ראסמוסן הוא חבר במועדון מדריד. בשנת 2007 פרסם את הספר "I grådighedens tid" (בתרגום: בזמני החמדנות) הכולל בקורת חריפה על תפקיד הגידור ושל קרנות הון סיכון בכלכלה הגלובלית.
חייו.
פול נירופ ראסמוסן נולד באסביירג כבנם של אולוף נירופ ראסמוסן, פועל, מקרין וסוחר, ושל ורה אלינה נירופ ראסמוסן, מנקה. בנעוריו עבד בעבודות מזדמנות - כנער שליח, פועל, במחלבה, בנמל של עיר הולדתו, מאוחר יותר בספירת תחבורה ובהובלת משקאות. אחרי לימודי תיכון בבית ספר ממלכתי באסביירג, למד מדעי המדינה, משפטים וכלכלה וסיים בשנת 1971 תואר שני בכלכלה באוניברסיטת קופנהגן. היה פעיל מגיל צעיר בפורום פריט של הנוער הסוציאל-דמוקרטי ואחר כך בקונפדרציה של האיגודים המקצועיים הדניים והפך בהמשך לכלכלן הראשי שלהם. בשנת 1987 נבחר לסגן יושב ראש המפלגה הסוציאל-דמוקרטית של דנמרק ובשנת 1988 נבחר לפולקטינג, בו עמד בראש הוועדה הכלכלית. בשנים 1992–2002 עמד בראש מפלגתו, כשנבחר במקום מוגנס ליקטופט. בשנים 2004–2009 כיהן כחבר בפרלמנט האירופי. בין 2004 -2011 היה ליושב ראש מפלגת הסוציאליסטים האירופים, כשהוא החליף בתפקיד את רובין קוק.
ראש ממשלה 2001-1993.
בשנת 1993 ניצח בבחירות את המנהיג השמרני פול שליטר אותו ירש כראש ממשלה, אחרי שערורייה של אי דיווח לפרלמנט בנוגע לפרשת הפליטים הטמילים.
נבחר ארבע קדנציות רצופות בראשות הממשלה. בבחירות ב-1998 זכה רק ב-36% מהקולות ובוצעו ספירות חוזרות עד שהסתבר כי ניצח מחדש בבחירות.
השרים המובילים נילס הלווג פטרסן (חוץ), מוגנס ליקטופט (אוצר) ומריאנה ילווד (כלכלה) שמרו את תיקיהם.
במשאל עם ב-1999 בנוגע לאמנת אמסטרדם הם הצליחו לשכנע את הציבור להצביע בעד - 55% מהקולות.
במשאל עם אחר ב-28 בספטמבר 2000 שבו הדנים דחו את ההצטרפות למטבע האירו כש 53.2% מהקולות הצביעו נגד.
כראש ממשלה יישם ראסמוסן מדיניות כלכלית ברוח ה Flexicurity, מלווה בהפרטות של חברות ממשלתיות גדולות.
בהשפעת רעיונות קיינסיאניים בשנים 1993–1994 לקח אמצעים של kick start.
המאזן המסחרי של דנמרק שהתאפיין בעודף בשווי של 30 מיליארד קרונה (4,9 מיליארד דולר) הפך לגרעוני בסוף שנות ה-90. כדי להתמודד עם בעיה זו ממשלת ראסמוסן בחרה להעלות מיסים, מה שפגע בפופולריות שלה והחלישה אותה לקראת הבחירות.
נירופ ראסמוסן הפסיד בבחירות לטובת קואליציה בין אנדרס פוג ראסמוסן הליברלי ממפלגת "ונסטרה" ובין המפלגה השמרנית העממית. זאת הייתה הפעם הראשונה שהסוציאל-דמוקרטים לא השתתפו בממשלה מאז שנת 1924.
חייו הפרטיים.
מקשר נישואים קודם עם הלה מולרופ נולדה לראסמוסן בת, סיגנה, שאיבדה את עצמה לדעת בשנת 1993 בגיל 24 בלבד.
אחרי גירושים מאשתו הראשונה בשנת 1976 ניהל פול נירופ רסמוסן בשנים 1979–1987 מערכת יחסים שנייה עם אנה האגנדם. החל משנת 1994 הוא נשוי לפוליטיקאית הידועה לונה דיבקייר, שייצגה בשנים 1973–1977, 1994-1979 ו-2005–2011 בפרלמנט הדני, את המפלגה הסוציאל-ליברלית "רדיקל ונסטרה". הוא התאלמן בשנת 2000. יש לו שתי בנות חורגות - מטה ולוטה.
טבע עירוני בישראל
טבע עירוני בישראל הוא מונח תכנוני המתייחס למגוון מצבים של מפגש בין עיר לטבע כאשר טבע מוגדר על רצף הנע בין עץ בודד עבור בגינה קהילתית בתוך המרקם העירוני לבין שטח פתוח, כדוגמת רכס כורכר בגבולות העיר או מחוצה לה ובלבד שיהיו בשטח התכנון של העיר.
תשומת הלב ליחסי הגומלין בין טבע לעיר החל מראשית העיור המודרני הלכה וגברה עם גידול הערים והתפשטותן. הנושא פרץ לתודעה הציבורית בשנות ה-70 של המאה ה-20, לנוכח תנופת הפיתוח בעולם, זוללת שטח פתוח, הגורמת להרס ערכי טבע ונוף, ומנגד תפיסות פיתוח בר קיימא וסביבתנות.
בישראל ובעולם, מובילים אנשי החברה האזרחית והתכנון ובמרכזם אדריכלי הנוף את שיקום, שמירת הטבע העירוני, טיפוחו והנגשתו. משמעות יחס הגומלין אדם/טבע בהקשר העירוני, היא שבאתר טבע עירוני, בהבדל משמורת טבע, מעמדם הערכי של שני חלקי המשוואה, שמירת הטבע, ויכולת הציבור להפיק ממנו ערך מוסף למטרות נופש, חינוך, מדע ומחקר, זהה.
התפתחות התחום.
שמירה וטיפוח של טבע בעיר, קשורים קשר ישיר לגישות התכנון העירוני והארצי לאורך תולדות המדינה, במקביל להתפתחות ערכי שמירת הטבע. ניתן לחלק התפתחות זו לשלושה שלבים מרכזיים:
בשנת 1995 הייתה ישראל למדינה בעלת שיעור גידול האוכלוסייה והצפיפות הגדולים ביותר בעולם המערבי. בעקבות כך יוזמת הממשלה את 'ישראל 2020', תוכנית רעיונית שברוחה פותחה תוכנית מתאר ארצית 35. תמ"א 35, עיקרה בראייה כוללת של ניהול השטחים הפתוחים בישראל. התערבותה בעיר עיקרה בציפוף, האטת ה'זחילה העירונית' וראיית השטחים הפתוחים במכלול מטרופוליני.
מתוך כך, מבינה מדינת ישראל כי 'הפיכת הערים למקומות שנעים לחיות בהם, עשויה לצמצם את הזליגה לשטחים הפתוחים העתירים בערכי טבע וסביבה'. ישראל השותפה לאמנת המגוון הביולוגי, ואשר השתתפה בוועידת קופנהגן וועידת סינגפור - צעדים חשובים בהבנת אופן הניתוח, ההבנה והניהול של אתרי טבע עירוניים טרם ניסחה מסמך תכנוני מחייב בתחום, אם כי, עיריות החלו לפעול לקידום הטבע העירוני, ביניהן: ירושלים, נתניה, רמת-גן, תל אביב-יפו וחיפה.
מאפיינים.
מידת הטבעיות של האתר.
גישות שונות מבטאות פערים בתפישה באשר למה הוא 'טבע' בעיר:
מצד אחד, מוגדר אתר 'טבע עירוני' כאתר בעיר, אשר מיני צומח וחי התפתחו והשתקעו בו באופן טבעי במשך שנים, עקב תנאים ותכונות ייחודיות כגון לחות, טמפרטורה, סוג קרקע ומסלע ייחודי ולא יוכלו להתקיים בתנאים אחרים. אתר כזה בדרך כלל יתאפיין בדמיון למערכות טבעיות מחוץ לעיר וינוהל תוך הגבלת התערבות ותנועת אדם באזורים רגישים בו. לדוגמה, שמורת האירוסים בנתניה היא בית גידול של חולות מיוצבים, בית גידול זה מאפיין את שטחי החולות מחוץ לעיר, לאורך מישור החוף. תכונותיו הייחודיות של האתר מאפשרות שגשוג של אירוס הארגמן, מין אנדמי לישראל, אשר נמצא בסכנת הכחדה ותלוי בקיום התנאים הפיזיים באתר זה.
מצד שני, גישה המתייחסת לאתר בעיר שבו מתקיימות אוכלוסיות סתגלניות של מיני צמחים ובעלי חיים, שלרוב אחוז ניכר מהן אינו מקומי ויוכלו להסתגל בקלות יחסית גם לאתר אחר השונה בתכונותיו הפיזיות. אתר כזה יכול להיות שונה לחלוטין ממערכות טבעיות אחרות בתוך העיר או מחוצה לה, כחלק משטח פתוח מגונן המושפע ממינים אחרים בסביבתו וינוהל תוך "עיצוב שירותי הסביבה העירוניים למען בני האדם...".
לדוגמה, יער חדרה הוא ברובו יער אקליפטוסים נטע אדם. המין השולט ביער הוא אקליפטוס המקור, מין סתגלן וחזק אשר מוצאו באוסטרליה והובא לישראל על ידי קק"ל וניתן למצאו באזורים שונים גאוגרפית ואקלימית בארץ. יחד עם זאת, יער חדרה נתפס בתודעת הציבור כאזור 'טבעי', מהווה בפועל אתר משיכה כמוקד פנאי ונופש ומתפקד כאתר טבעי.
קיימים בעולם מדדים (לדוגמה מדד סינגפור), המאפשרים סיווג של כל אתר בין שני הקצוות הללו, ובכך מסייעים לעיריות וגופי תכנון בקבלת החלטות באשר לאופן ניהול האתרים.
שירותי המערכת האקולוגית.
מערכות אקולוגיות מספקות שירותים חיוניים לרווחת האדם. החל במחצית השנייה של המאה ה-20 השתמש ושינה האדם מערכות אלו במהירות ובאינטנסיביות יותר מאשר בכל תקופה אחרת בהיסטוריה האנושית והעמיד עצמו בתחרות מולן. המושג 'שירותי מערכת אקולוגית' הוא מושג באקולוגיה הבא לבסס ולהסביר את חשיבות המערכת האקולוגית לאדם תוך חלוקה לשלושה שירותים מרכזיים- שירותי אספקה, שירותי ויסות ושירותי תרבות.
לאתרי טבע עירוני ושמורות טבע תפקיד חשוב בשיקום, שימור וטיפוח שירותי המערכת האקולוגית:
לדוגמה, העיר חיפה אשר בנויה על רכס הכרמל, מחורצת על ידי מספר נחלים הנכנסים אל העיר כ'אצבעות ירוקות'. נחלים אלו (נחל גיבורים, נחל שיח, נחל לוטם, נחל עמיק ועוד), נשמרו כשטחים פתוחים לאורך השנים עקב הקושי הטופוגרפי לפתחם. בזכות עובדה זו, העיר נהנית מנוף טבעי פתוח, אזורי טיול רבים, מראה ייחודי במינו בישראל, ויסות אקלימי ועוד.
מגוון מינים בעיר וה'גראדיאנט העירוני-כפרי'.
התערבות האדם בסביבה משפיעה על תנאיה כל העת, תנאים חדשים אלו מביאים להתהוות תהליכים חדשים בתחומים רבים, ביניהן מגוון המינים. הרס בתי גידול או קיטועם על יד פיתוח, מביא להפחתת יכולת ההישרדות של מינים מקומיים הזקוקים לתנאי אקלים וסביבה ספציפיים ולשגשוג של מינים זרים או פולשים אשר גם להם חלק בדיכוי מינים מקומיים.
ה'גראדיאנט העירוני-כפרי' הוא מושג המנסה להסביר את הקשר בין מגוון המינים למיקום על ציר העיר-כפר. בהכללה, קיימת ירידה במגוון הביולוגי ככל שמתקרבים למרכז העיר, אך לעיתים נראה יחס הפוך. הסיבות לכך מגוונות, חלקן: 1. במרכזי ערים רבות קיים שימוש במיני צמחייה גנניים, לרוב מגוונים מאוד, המסתגלים ואף משגשגים בתנאי העיר. 2. בשכונות ותיקות, בהם התבססו מינים המשגשגים בסביבה אנושית לאורך שנים, נראה עלייה במגוון המינים ביחס לאזורים חדשים.