רוברט (ראובן) הארליק (באנגלית: Robert M. Haralick; נולד ב-30 בספטמבר 1943) מומחה לבינה מלאכותית, כיהן כנשיא האגודה הבינלאומית לזיהוי תבניות (IAPR - The International Association for Pattern Recognition) ומכהן כנשיא "החברה הבינלאומית לחקר צפני התורה".
הארליק קיבל בשנת 1964 תואר ראשון במתמטיקה באוניברסיטת קנזס, תואר ראשון בהנדסת חשמל ב-1966 ותואר שני בהנדסת חשמל ב-1967. ב-1989 קיבל תואר דוקטור מאוניברסיטת קנזס. הצטרף כאיש סגל לפקולטה להנדסת חשמל באוניברסיטה זו, וכיהן בה כפרופסור בשנים 1978-1975. ב-1979 מונה לפרופסור בווירג'יניה טק. בשנים 1986-1984 כיהן כסגן נשיא למחקר בחברת Machine Vision International. בשנים 2000-1986 כיהן כפרופסור במחלקה להנדסת חשמל באוניברסיטת וושינגטון. משנת 2000 הוא מכהן כפרופסור מחקר (באנגלית Distinguished Professor) במרכז לדוקטורנטים באוניברסיטת העיר ניו יורק.
הארליק כיהן מספר שנים כנשיא האגודה הבינלאומית לזיהוי תבניות, (IAPR). הוא חבר במועצת המנהלים של מספר כתבי עת בתחומו, כדוגמת: IEEE Pattern Analysis and Machine Intelligence, Pattern Recognition, Image and Vision Computing, IEEE Expert, and Machine Vision and Applications, ועוד. תרומותיו לראייה ממוחשבת וזיהוי צורות זיכו אותו בתואר "עמית IEEE".
פרופסור הארליק נחשב לחוקר פורה במיוחד. מספר הספרים, פרקים, מאמרים בכתבי-עת, ונאומים בוועידות שפרסם – עבר את החמש מאות וחמישים, ביניהם שני כרכי ספרו "ראייה ממוחשבת ורובוטית".
תרומתו של פרופסור הארליק לעולם המדעי רחבת היקף. הודות למחקריו ותגליותיו התאפשרו ברמה גבוהה ניתוחי תמונות ומרקמן, נוצרו מודלים לעיבודי תמונות במחשב, צורות באמצעות ניתוח מורפולוגיה מתמטית, ראייה ממוחשבת, ניתוח מסמכים באמצעות מחשב ובינה מלאכותית.
עבודתו האחרונה עוסקת בממדי מרחב ומתבססת על טכניקות של תורת הקבוצות החופשיות, החלות על בעיות קומבינציה. עיקר עיסוקו האחרון הוא בקרת תוכניות בסוכנות החלל האמריקנית - נאס"א, שם הוא תורם בפיתוח תוכניות לטילי שיוט.
תרומתו לדילוגי אותיות בתורה.
הארליק הוא מתומכי המחקר של דורון ויצטום, אליהו ריפס ורוזנברג, אודות מסרים המוצפנים בדילוגי אותיות בתורה. הוא בדק בעצמו את הצופן זמן רב, השתכנע בנכונותו, ואף תרם לו הוכחה: הוא הציע לבדוק האם מלבד הדילוג המינימלי, בו היה ידוע מראש כי רשימתו של ויצטום הצליחה בפסוקי התורה, ואילו רשימתו של מקי הייתה מוצלחת בספר "מלחמה ושלום", ישנו מקום נוסף בו נמצאת התכנסות בין השמות לבין התאריכים, והפעם בדילוג גדול יותר. כלומר מה תהיינה התוצאות של "דילוג מינימלי מספר 2", "דילוג מינימלי מספר 3", וכן הלאה. תוצאת בדיקתו גלתה כי הרשימות של ויצטום הוכיחו את עצמן שנית, ואף עד הניסיון העשרים נמצאו תוצאות מרשימות. רשימתו של מקי, לעומת זאת, הלכה וכשלה ולאחר הניסיון השלישי כבר לא הייתה כל משמעות סטטיסטית לתוצאות. הארליק הרצה על הנושא בפני משתתפי הכנס הבינלאומי לזיהוי תבניות שהתקיים בהונג קונג בשלהי 2006. וביוזמתו אף הרצו שם גם חוקרים נוספים של דילוגי אותיות בתורה.
העשור השני של המאה ה-21
העשור השני של המאה ה-21 היה העשור אשר החל ב-1 בינואר 2010 והסתיים ב-31 בדצמבר 2019.
בראשית העשור עדיין התאוששה הכלכלה העולמית ממשבר גדול שאירע בסוף העשור הקודם, אשר היה מלווה בתקופת מיתון ברחבי העולם. תקופות של צנע, אינפלציה ושל עליית מחירי הסחורות, הובילו לתסיסה חברתית במדינות רבות, כולל תנועות ה-15-M בספרד והתנועה הבינלאומית, תנועת אוקיופיי, המתמקדת בעיקר באי השוויון הכלכלי והחברתי בעולם. התסיסה החברתית במדינות מסוימות - ובמיוחד בעולם הערבי - התפתחה למשברים סוציו-אקונומיים שהובילו למהפכות בתוניסיה, במצרים וסודאן וכמו גם למלחמות אזרחים בלוב, בסוריה ובתימן אשר אירעו כולם במסגרת גל ההתקוממויות האביב הערבי.
השינויים החברתיים בעולם תרמו בין היתר להשמת דגש יתר על זכויות להט"ב ועל ייצוג הולם יותר של נשים בחברה - במיוחד במדינות המערב ובחלקים מסוימים באסיה ובאפריקה.
במהלך העשור ארצות הברית המשיכה לשמר את מעמדה כמעצמת העל העולמית בעוד שסין, אשר הובילה יוזמות כלכליות ורפורמות צבאיות עצומות, החלה לחתור להרחיב את השפעתה באזור ים סין הדרומי ובאזור אפריקה, ולגבש את מעמדה כמעצמת על עולמית מתפתחת. התחרות הגלובלית בין סין לארצות הברית הובילה במהלך העשור למלחמת סחר בין שתי המעצמות.
המלחמה בטרור נמשכה במהלך העשור, על אף שבתחילת העשור ארצות הברית הצליחה לחסל את מנהיג אל קאעידה, אוסאמה בן לאדן, במהלך פשיטה על המתחם בו הוא שהה בפקיסטן. העלייה של ארגון הטרור האסלמי סוני, המדינה האסלאמית, בשנת 2014 הובילה לכך שהארגון הצליח להשתלט על אזורים נרחבים בסוריה ובעיראק, וכתוצאה מכך נדרשה התערבות של כוח רב-לאומי גדול במיוחד על מנת לעצור את המגמה ולהניס את כוחות המדינה האסלאמית, כאשר לבסוף הצליחה ארצות הברית לחסל את מנהיג הארגון. במהלך העשור התחזקות הימין והפופוליזם בפוליטיקה של מדינות המערב הובילה בין היתר לכך שבארצות הברית הפך איש העסקים ומנחה תוכניות הריאליטי לשעבר דונלד טראמפ לנשיא ארצות הברית ובבריטניה הוחלט לבצע ברקזיט. במהלך אמצע העשור האיחוד האירופי חווה משבר פליטים ובמשאל עם היסטורי שנערך בממלכה המאוחדת על על המשך החברות של הממלכה המאוחדת באיחוד האירופי ניצח המחנה שתמך בפרישה מהאיחוד. לקראת סוף העשור השתפרו היחסים בין קוריאה הדרומית לקוריאה הצפונית לאחר עשורים רבים של משבר מתמשך בין שתי המדינות. במהלך העשור דרום סודאן הצליחה להתנתק מסודאן, והפגנות המוניות והפיכות שונות בסודאן הובילו להדחת השליט. באמצע העשור רוסיה סיפחה את חצי האי קרים.
במהלך העשור חלה התקדמות מהותית בתחום טכנולוגיית המידע והטלפונים החכמים הפכו נפוצים במיוחד. האינטרנט של הדברים (Internet of Things) הפך נפוץ במיוחד במהלך העשור הודות לפיתוחים האחרונים ברשתות האלחוטיות, הטלפונים הניידים, ומחשוב הענן. ההתקדמות המהותית בתחום עיבוד הנתונים וההשקה של הדור הרביעי של טכנולוגיית התקשורת הסלולרית 4G אפשרה להפיץ נתונים ומידע בתחומים שונים באופן שלא היה זמין מעולם, בעוד שמשאבים מקוונים כמו מדיה חברתית אפשרו תופעות כמו תנועת Me Too והעלייה בפופולריות של תמיכה במטרה פוליטית או חברתית באמצעות מדיה חברתית ותרבות ההוקעה המקוונת. הארגון המקוון ויקיליקס זכה לתשומת לב בינלאומית ניכרת במהלך העשור לאחר שהודלף בו מידע מידע מסווג רב בנושאים שונים בהם מידע מסווג אודות בסיס הצי מפרץ גואנטנמו, סוריה, מלחמת אפגניסטן, מלחמת עיראק וכמו גם מידע מסווג שהגיע מדיפלומטים אמריקנים. איש ה-NSA לשעבר, אדוארד סנודן, חשף במהלך העשור מידע סודי על תוכניות המעקב של הסוכנות לביטחון לאומי (NSA) של ארצות הברית, והעלה באופן ניכר את המודעות ברחבי העולם לתפקיד שיש לממשלות ולגופים פרטיים במעקב על ההמונים ועל האופן בו מידע אשר לכאורה פרטי זולג באינטרנט לגורמים שונים. הטכנולוגיות החדשות גרמו לשינויים בצריכת התרבות, כאשר במהלך העשור חלה עליה בצריכת התוכן באמצעות שירותי סטרימינג באינטרנט, על חשבון שירותי הטלוויזיה בכבלים.
ההתחממות הגלובלית הפכה לנושא מדובר יותר במהלך העשור לאחר שהיו טמפרטורות שיא חדשות ומשום שכל היבשות חווה שינויים קיצוניים באקלים המקומי. במהלך העשור ריכוז הפחמן הדו-חמצני עלה מ-390 ל-410 חלקים למיליון (ppm). במקביל, המאבק בזיהום ובשינויי האקלים המשיכו להוות סוגיה מרכזית כאשר המחאות, היוזמות והחקיקה בנושא זכו לתשומת לב תקשורתית מהותית במהלך העשור. אירועים בולטים במיוחד בנושא ההתחממות הגלובלית כוללים את הסכם פריז שאומץ במהלך התכנסות ועידת האקלים של האו"ם ב-2015, וכמו גם הייסוד של תנועת הנוער הבינלאומית שביתת הנוער למען האקלים. אסונות טבע גדולים ובולטים במהלך העשור כללו בין היתר את רעידת האדמה בהאיטי (2010), רעידת האדמה והצונמי בסנדאי (2011), רעידת האדמה בנפאל (2015), רעידת האדמה והצונאמי בסולאווסי (2018), והסופות הטרופיות ההרסניות סנדי, האיאן, הארווי, אירמה, מריה, ואידאי.
הדור שנולד במהלך העשור השני של המאה ה-21 (יחד עם ילידי העשור הראשון של המאה ה-21) מכונה דור ה-Z.
בישראל, העשור השני של המאה ה-21 מזוהה בעיקר עם המחאה החברתית, עסקת שליט, מבצע עמוד ענן, מבצע צוק איתן, גל הטרור הפלסטיני 2015–2016 והעימותים בגבול ישראל–רצועת עזה (2018–2021).
אירועים עולמיים.
האביב הערבי.
במהלך העשור השני של המאה ה-21 חל גל של התקוממויות, הפגנות, ומעשי מחאה ואלימות בהיקף חסר תקדים בעולם הערבי, אשר החלו ב-2010 בתוניסיה והתפשטו בהמשך בכל רחבי מדינות ערב ובשכנותיה.
פיגועי טרור.
פיגועי הטרור הבולטים ביותר (שבוצעו נגד אוכלוסייה אזרחית) במהלך העשור כוללים את:
איומים גרעיניים.