חברת גמידה סל אשר מוחזקת על ידי כלל ביוטכנולוגיה בשיעור של 22% פיתחה במיזם משותף עם טבע תעשיות פרמצבטיות את תרופת ה-StemEx לחולי לוקמיה ולימפומה. התרופה מבוססת על השתלת דם טבורי שמועשר בתאי גזע. החברה רשמה הצלחה בניסוי Phase III, אך הפסיקה את הפיתוח לאור דרישת ה-FDA לניסוי Phase III נוסף, והחליטה לנסות למסחר את התרופה. במקביל מפתחת גמידה סל את הדור הבא של ה-StemEx, ה-Nicord, בו אין לטבע זכויות.
ב-18 במרץ 2014 הודיעה גמידה סל כי קיבלה הצעה לרכישתה על ידי חברת תרופות גלובלית תמורת מאות מיליוני דולרים. אך ב-1 במאי הודיעה החברה כי הופסקו המגעים. כעבור תקופה קצרה, ב-19 באוגוסט שוב הודיעה החברה כי נחתם הסכם השקעה עם ענקית הפארמה הבינלאומית נוברטיס [Novartis Pharma AG] לפיו תשקיע נוברטיס 35 מיליון דולר בגמידה סל תמורת 15% מהחברה ואופציה לרכישת החברה בשלמותה בכפוף לעמידה באבני דרך הקשורים בפיתוח ה-Nicord. תוקף האופציה עד המחצית הראשונה של 2016, ובמקרה מימוש תשלם נוברטיס לבעלי המניות של גמידה סל סך של 165 מיליון דולר ועוד 435 מיליון דולר בכפוף לעמידה באבני דרך נוספים כולל מכירות התרופה.
לאחר הסכם זה ירדה אחזקתה של כלל ביוטכנולוגיה בגמידה סל ל-19%.
קיורטק.
קיורטק (55%) פועלת לפיתוח תרופות בתחום הסרטן באמצעות ויסות ועידוד מערכת החיסון בעזרת הקולטן CT-011. השווי המוערך של קיורטק שוערך נכון לסוף 2013 על ידי מעריך חיצוני 'וריאנס ייעוץ כלכלי' בכ-500 מיליון שקלים.
ביוקנסל.
לכלל ביוטכנולוגיה אחזקה של 81% בחברת ביוקנסל הנסחרת בבורסת תל אביב, ומפתחת תרופה בלעדית לסרטן השתן הגרורתי. תוצאות ניסוי שלב IIb אמורות להתפרסם ברבעון השלישי של 2014. כלל ביוטכנולוגיה מקווה למסחר את התרופה.
ביוקנסל נסחרת לפי שווי שוק של 72 מיליון ש"ח, נכון לאוגוסט 2014.
חברות נוספות.
ביוקיין תרפיוטיקס חברת תרופות ישראלית מרחובות אשר מפתחת תרופה לסרטן הדם גם כן נמנית בחברות הבנות של כלל ביוטכנולוגיה, באחרונה תרופת הדגל של ביוקיין נרכשה ב-50% על ידי ביוליין הישראלית שתשקיע בתרופה של ביוקיין 100 אלף דולרים בכל חודש על מנת לפתח את תרופה זו. אברהם פרמצבטיקה המפתחת את תרופת הלדוסטיג'יל, מולקולה חדשה לטיפול בפגיעה קוגניטיבית קלה (MCI) החברה בעיצומו של ניסוי Phase II בתרופה שפותחה על ידי ממציאת תרופת האקסלון - פרופ' מרתה ויינשטוק-רוזין מהאוניברסיטה העברית, ועל ידי פרופ' מוסא יודעים מהטכניון, ממציא האזילקט. התרופה עברה תהליך פיתוח לראשונה על ידי פרופ' מיכאל חורב מהאוניברסיטה העברית והרווארד. שלושת המדענים הנ"ל מכהנים כיועצים מדעיים של אברהם פרמצבטיקה.
לדוסטיג’יל תוכננה תחילה לצורך עיכוב האנזים אצטילכולין אסטראז והאנזים מונואמין אוקסידאז באופן ייחודי במוח. אולם במינונים נמוכים, בהם המולקולה אינה מעכבת את האנזימים, לדוסטיג’יל מגנה על תאי העצב, על ידי הפחתת העקה החמצונית, הפחתת הפעילות של תאים דלקתיים במוח המכונים תאי מיקרוגליה, והפחתת הפעילות הדלקתית. הלדוסטיג’יל עשויה להאט את התפתחות מחלת האלצהיימר אצל חולים שאובחנו עם MCI. פוטנציאל זה הודגם בצורה משכנעת במודלים של בעלי חיים, במיוחד חולדות. יישום ומוסד הטכניון למחקר ופיתוח חתמו עם אברהם פרמצבטיקה על הסכם רישוי בלעדי לפיתוח התרופה, שהתגלתה כבטוחה לשימוש בניסויים קליניים שלב I ו-II.
כלל ביוטכנולוגיה חתמה בתחילת שנת 2012 על הסכם עם הראל ומגדל, שני בתי ההשקעות הגדולים בישראל על פתיחת 3 חברות מכשור רפואי חדשות, אחת מהן בשם גילי מדיקל שפיתחה מוצר שנכון לשנת 2014 מתבצעים ניסויים במוצר זה.
אינדקס של תת חבורה
מילי מירן
מילי מירן (נולדה ב-1955) היא זמרת ישראלית.
ביוגרפיה.
מירן נולדה וגדלה בבאר שבע בשם מזל מזרחי כבת בכורה ולה שמונה אחים. אביה עבד בבניה ואמה הייתה עקרת בית. כנערה למדה נגינה על גיטרה.
מירן עלתה על במה לראשונה במסגרת שירותה הצבאי בצוות הווי הנח"ל, שם שירתה לצד אפי בן ישראל וענת טופול.
מירן השתתפה בפסטיזמר שנערך בקיץ 1979, הופיעה עם השיר "אמא תכסי אותי" (מילים: יואב פורת, לחן: נתן כהן, עיבוד: בני נגרי), שזכה במקום החמישי ונשאר פופולרי גם לאחר התחרות.
בקיץ 1980 הוציאה את הלהיט הגדול ביותר שלה "הו מרגנית" (מילים: חיים חפר, לחן: דובי זלצר, עיבוד: יגאל חרד). השיר נכתב והופק לרגל מופע פומבי שנערך על ידי גלי צה"ל בבסיס חיל האוויר לציון 12 שנים ל"מצעד המרגנית" (שהוקדש לשירים עבריים ישנים שדורגו על ידי מאזיני התחנה).
ב-1982 הוציאה את השיר "שירי לי כנרת" לרגל פסטיבל כנרת שהתקיים באותה השנה ושזכה גם כן להצלחה נאה. שירים אלה וכן השירים "התחלה טובה", ו"אנשים אוהבים לשיר" שהקליטה בין השנים 1979 ל-1983 נכללו באלבומה הראשון והיחיד שנקרא "התחלה טובה" שיצא בשנת 1983, ולאחריו פרשה מהקלטות.
לאחר פרישתה מהקלטות מוזיקליות, נישאה למוזיקאי יובל ריבלין שהיה בן זוגה של המשוררת יונה וולך בארבע השנים האחרונות לחייה, ובהמשך החלו בני הזוג לעבור תהליך של חזרה בתשובה.
הגדת פראג
הגדת פראג היא הגדה של פסח שהודפסה על ידי גרשֹם כהן בפראג בשנת רפ"ז-1526. זוהי ההגדה המצוירת המודפסת הראשונה ששרדה, ומאז הופעתה הודפסה מספר רב של פעמים. ההגדה, שהייתה הראשונה שהודפסה במרכז אירופה לאחר גירוש היהודים מספרד בשנת 1492, שימשה כאבטיפוס למהדורות מאוירות שהודפסו אחריה. איוריה נעשו בטכניקה של חיתוכי עץ והיא שייכת לגרסה האשכנזית של ההגדה בה לציור יש קשר ענייני אל הכתוב, ובשל ראשוניותה קבעה את האיורים והנושאים המרכזיים שהופיעו בהגדות שיוצרו אחריה.
עם הנושאים המופיעים בהגדה נמנים האירועים שקדמו ליציאת מצרים ובהם תיאורים מקראיים וטקסיים המתייחסים לעבודות הפרך שנגזרו לבני ישראל, גזרת השלכת הבנים ליאור, תיאור עשר המכות והבריחה ממצרים וחציית ים סוף.
תיאור ההגדה.
בהגדה יש דגש על הפרטים השונים והאותיות המודגשות. מופיעים בה למעלה מ-60 איורים העשויים מחיתוכי עץ ומתארים טקסים סמליים ואלמנטים תנ"כיים ורבניים ואחרים המקשרים בין העבר לחזון והגאולה העתידית מהגלות. השילוב קיים בבניית ההגדה מבחינה ספרותית, באיוריה, בתוספות, בשירים ובפירושים. בהגדה מוסבר כי בלי הנס בו הוציא אלוהים את בני ישראל ממצרים, צאצאיו של העם היום, עדיין היו נותרים עבדים.
בהגדה מופיעות תיבות מאוירות. שמו של מדפיס ההגדה הוא גרשם בן שלמה הכהן, שבסיוע של אחיו, גרונם כץ, סיים את ההגדה ביום האחרון של שנת 1526, כ"ו בטבת רפ"ז. אמן חיתוכי העץ היה ככל הנראה אדם בשם חיים שחור או שוורץ, שכן האות ש' נמצאת בארבעה מחיתוכי העץ; עם זאת ייתכן שחלקם נעשו על ידי אמנים אחרים.
ההגדה מייצגת את נטיית האמנים למעבר מספר מצויר לספר מודפס. קיימות ארבע קבוצות של חיתוכי עץ, מילים מעוצבות, גבולות של העמודים השלמים, נופים כלליים ודמויות בשוליים. עם זאת האמן חסך במספר חיתוכי העץ על ידי שימוש חוזר של אלמנטים שיוצר תחושת אחידות ועושר של פרטים בהגדה.
אחד הדברים המפורסמים ביותר בהגדה היא הערה שמתייחסת למילה מרור בהגדה, ושאומרת: "יש מנהג בעולם שהאיש מורה על האשה משום שנאמר אשה רעה מר ממות". ישנן גם מהדורות עם ציור של גבר המצביע על אשתו.
בהגדה מעורבבים נושאים יהודים מסורתיים, מוטיבים ואיקונוגרפיה שהתמזגו יחד עם סגנון אופנתי ועכשווי של הצגת תיאורים דתיים על פי טעמו האישי של האמן.
שירי ההגדה.
השיר חד גדיא, אינו מופיע בהגדה משנת 1526, אך נדפס לראשונה לצד תרגום בגרמנית בהגדה של שנת 1590.
יש הסבורים כי השיר אחד מי יודע נדפס לראשונה בהגדת פראג ש"ן (1590) עם תרגום ליידיש. השיר נכלל בהגדות של שאר עדות ישראל החל מהמאה ה-19.
הפרעת התרסה התנגדות
הפרעת התנגדות מתריסה
הפרעת עקשנות ומרדנות
הפרעת מרדנות ועקשנות
הפרעת התנהגות סרבנית מתנגדת
הפרעת סרבנות מתנגדת
הפרעה סרבנית מתנגדת
שבויים בלבנון
שבויים בלבנון הוא ספר עיון מאת העיתונאי והפובליציסט עפר שלח, פרשן ערוץ 10 ומעריב אשר בעברו שימש כמפקד פלוגה בצנחנים במילואים ולחם במלחמת לבנון הראשונה, ויואב לימור, הפרשן הצבאי של ערוץ 1, העוסק במלחמת לבנון השנייה. הספר דן במלחמה בעיקר מזווית הראייה של מקבלי ההחלטות הבכירים שבצד הישראלי, ובהם ממשלת ישראל והמטה הכללי של צה"ל. אירועי המלחמה מתוארים בספר בעיקר מזווית זו, זולת מספר מהלכים בולטים, אותם מנתחים הכותבים ברמה יותר פרטנית ובהם קרב בינת ג'בייל, מבצע שינוי כיוון 11, מבצע משקל סגולי ומבצע חד וחלק.
הספר בוחן כיצד התרחשה חטיפת חיילי צה"ל בגבול לבנון בידי מחבלי חזבאללה, והאם ניתן היה למונעה. כמו כן מתאר הספר את מה שהמחברים מתארים ככשירות לקויה של צה"ל, אי מימוש התוכנית המבצעית ללחימה בחזבאללה, והזדמנויות שהוחמצו לסיום מהיר ומוצלח של המלחמה. הרקע שהוביל למלחמה והסיבות שהביאו לכישלון המקצועי שנחלו יחידות רבות של צה"ל נבחנים אף הם. הספר מתבסס על תחקירי צה"ל, פרוטוקולים של דיונים ומאות ראיונות עם שרים בממשלה, קצינים בכירים ומומחים מישראל ומחו"ל. הספר מתאר את הפיקוד העליון של הצבא כמי שהוכה בליקוי מאורות.