בן-נפתלי למד בבית הספר תל-נורדאו ובבית הספר הטכני מונטיפיורי. בצעירותו בתל אביב היה חבר השומר הצעיר בקן צפון של גדוד משמר העמק וחבר הפלוגה הימית של הפועל תל אביב. הוא עבד בבית החרושת אמפא כחרט ובמסגרת חברותו בחי"ש גויס במלחמת השחרור לחטיבת קרייתי. בקרב בכפר עאנה נפגע מירי בעמוד השדרה במהלך חילוץ פצועים בנסיעה על משוריין. הפגיעה הותירה אותו משותק בפלג הגוף התחתון.
כבעל מלאכה הוא בנה בשנות החמישים את עגלת הספורט לנכים שנקראה על שמו – מב"ן. ב-1953 יצא במשלחת הראשונה מישראל שהשתתפה במשחקי סטוק מנדוויל, התחרה בקליעה למטרה וזכה במקום הראשון במשחה חתירה. הוא התמיד בהשתתפות במשחקים והשתתף במשחקים בשנות החמישים, השישים והשבעים. ב-1954 זכה במדליית כסף בהטלת כידון ובמדליית ארד במשחי חתירה וגב. ב-1957 התחרה בשחייה והיה חבר נבחרת הכדורסל.
ב-1960 וב-1964 השתתף בנבחרת ישראל לאולימפיאדות הנכים ברומא ובטוקיו והיה חבר נבחרת הכדורסל שזכתה במדליות ארד.
ב-2008 נפטר. הוא הוכר כחלל צה"ל שנפטר כתוצאה מפציעתו בשירות פעיל.
ישיבת חכמי לב
ישיבת חכמי לב היא ישיבה תיכונית חרדית בירושלים, שנפתחה ב-א' באלול תשע"ג, 7 באוגוסט 2013.
רקע.
את היוזמה להקמת הישיבה החל הרב בצלאל כהן בזמן לימודיו ב"בית הספר למנהיגות חינוכית" של מכון מנדל למנהיגות, בסיום לימודיו שם הוא חבר לאגודה לקידום החינוך אשר ראתה גם כן חשיבות רבה בהקמתה של הישיבה עבור הציבור החרדי.
את הצורך בהקמת הישיבה הוא זיהה בעובדה שבפני מרבית הבנים בוגרי החינוך היסודי החרדי (תלמוד תורה), עומדת בדרך כלל עם סיום לימודיהם בכיתה ח' (החינוך היסודי החרדי הוא בשכבות א'-ח') אופציה נורמטיבית אחת של המשך ב"ישיבה קטנה" (שכבות ט'-י"א) שבה לומדים לימודי קודש בלבד. הוא ביקש ליצור אלטרנטיבה, שתאפשר לנער החרדי לבחור בין מסלול הדורש התמסרות מוחלטת ללימוד תורה, לבין מסלול המאפשר שילוב של לימודי קודש ברמה גבוהה עם לימודים כלליים במגוון מקצועות עד הגשה לבגרות.
הישיבה נועדה לספק מענה לנערים חרדים המעוניינים בשילוב של לימודי קודש עם לימודים כלליים עד זכאות לבגרות מליאה, תוך שמירה על רמה דתית-רוחנית גבוהה כמקובל בעולם הישיבות החרדי. ישיבות תיכוניות-חרדיות פונות לנערים מבתים חרדיים מודרניים ואינן מתאימות למרבית בוגרי בית ספר עממי חרדי. בהקמת הישיבה נקבעו שלושה יעדים: 1. השלמת פערים לימודיים במקצועות הליב"ה עבור בנים בוגרי החינוך החרדי שלא למדו אנגלית וידיעותיהם בחשבון ובמקצועות כלליים נוספים הן ברמה נמוכה. 2. התאמה תרבותית לנערים חרדים מכלל החוגים והעדות בקהילה החרדית. 3. עלות שכר לימוד בהישג יד של משפחה חרדית רגילה.
על הישיבה.
הישיבה נפתחה בתחילת שנת הלימודים תשע"ד עם כיתה אחת במודל של "בית ספר צומח". עם תלמידים בשיעור א' (כיתה ט'), התפתחה למוסד ארבע-שנתי (ט'-י"ב), ובשנת הלימודים תשע"ט נפתחה בה כיתת מכינה.
הלימוד לפני הצהריים מוקדש ללימודי גמרא ולמקצועות קודש נוספים, ולימודי אחר הצהריים ללימודים תיכוניים. תוכנית הלימודים כוללת: תלמוד, תושב"ע, תנ"ך, היסטוריה, אנגלית, מתמטיקה, מדעים, של"ח, לשון, חינוך גופני ומחשבת ישראל. התלמידים ניגשים לבחינות הבגרות ורובם המכריע מגיע לזכאות לתעודת בגרות.
צוות הישיבה כולל ראש ישיבה, מנהל תיכון, ר"מים, מורים מקצועיים, יועץ חינוכי, עובד סוציאלי ומדריכי פנימייה, הצוות מקבל הדרכה מקצועית ופדגוגית מאנשי מקצוע בעזרת האגודה לקידום החינוך שהישיבה בבעלותה.
בשנת תשע"ט התפטר הרב בצלאל כהן מראשות הישיבה ובמקומו מונה לתפקיד הרב יוני הוכמן.
הישיבה ממוקמת, נכון ל-2021, בשכונת בית וגן בירושלים.
ספורוציט
תא אם דיפלואידי המתפתח במנבג (ספורנגיום), רקמת הריבוי של הצמח. כאשר מתקיימים התנאים המתאימים הספורוציט עובר חלוקת הפחתה (מיוזה) לקבלת ארבעה תאים הפלואידים הנקראים ספורות (נבגים). רקמת הספורנגיום הייתה קיימת בתצורות שונות משלבים קודמים באבולוציה של הצמח. בשלבים המוקדמים של הטחביים והשרכים ההומוספורים ישנו סוג אחד של ספורוציט ללא הבדלים בין זכר לנקבה. בעוד שבמינים ההטרוספורים החל משלב הליקופודיים ועד למכוסי הזרע ישנם ספורוציטים זכריים הנקראים תאי מיקרוספורוציט, אלה עוברים חלוקת הפחתה לקבלת מיקרו-ספורות (בצמחים הפורחים אלה הם גרגרי האבקה). וכמו כן ישנם תאי ספורוציט נקביים הנקראים מגה ספורוציט, אלה עוברים חלוקת הפחתה לקבלת מגה-ספורות.
הנסיך ג'ורג'
אונם סנקטם
פאבלה, נסיך יוגוסלביה
פָּאבְלֶה קָארָאג'וֹרְגֶ'בִיץ' (בסרבו-קרואטית: Pavle Karađorđević, בסרבית קירילית: Павле Карађорђевић; 27 באפריל 1893, סנקט פטרבורג, האימפריה הרוסית – 14 בספטמבר 1976, פריז, צרפת) היה עוצר המלוכה בממלכת יוגוסלביה בין 1934 ל-1941. הוא התמנה לתפקידו לאחר רציחתו של המלך אלכסנדר הראשון מאחר שבנו ויורשו של המלך, פטר השני, היה בן 11 שנים. ב-25 במרץ 1941 חתמה יוגוסלביה על ההסכם התלת-צדדי. צעד זה הוביל להפיכה צבאית בחסות בריטית, הדחתו של פאבלה קאראג'ורג'ביץ', והמלכתו של פטר השני. בחלוף ימים אחדים פלשה גרמניה הנאצית ליוגוסלביה והכניעה אותה.
ביוגרפיה.
פאבלה קאראג'ורג'ביץ' נולד ב-27 באפריל 1893 בסנקט פטרבורג לארסן, נסיך יוגוסלביה (אחיו של המלך פטר הראשון) ולאאורורה פאבלובה דמידובה, בת למשפחת אצולה מהאימפריה הרוסית. הוא רכש השכלה אקדמית באוניברסיטת אוקספורד.
ב-1923 נשא בבלגרד לאישה את אולגה, נסיכת יוון ודנמרק, שהייתה נכדתו של גאורגיוס הראשון, מלך יוון, ובאירוע נכח הנסיך ג'ורג', דוכס יורק, אשר היה שושבינו של פאבלה.
ב-9 באוקטובר 1934, לאחר רציחתו של המלך אלכסנדר הראשון ובהתאם לצוואתו, מונה פאבלה ליושב ראש מועצת עוצרי המלוכה ולשליט בפועל של יוגוסלביה. יחד עמו כיהנו במועצת העוצרים הפרופסור ראדנקו סטאנקוביץ', שכיהן כשר החינוך של הממלכה, ואִיבוֹ פטרוביץ', אשר כיהן כסגן שר הפנים. פאבלה נקט במדיניות ליברלית יותר מקודמו, התיר חופש עיתונות מסוים ופעל לפתרון הבעיה הקרואטית באמצעות משא ומתן תוך הענקת אוטונומיה לחבל.
בפרוץ מלחמת העולם השנייה הכריזה יוגוסלביה על נייטרליות מדינית, אך ככל שהורע מצבן של בעלות הברית, ובעיקר לאחר כיבוש צרפת, נטתה המדיניות היוגוסלבית לכיוון מדינות הציר. ב-25 במרץ 1941 חתמה יוגוסלביה על ההסכם התלת-צדדי ויומיים לאחר מכן פרצה בממלכה הפיכה צבאית בתמיכת מנהלת המבצעים המיוחדים הבריטית. פאבלה קאראג'ורג'ביץ', מועצת העוצרים וממשלת יוגוסלביה הודחו ופטר השני הומלך למלך יוגוסלביה. פאבלה ומשפחתו הוגלו לקניה והושמו במעצר בית עד תום המלחמה. בראשית אפריל פלשה גרמניה הנאצית ליוגוסלביה והכניעה אותה תוך ימים אחדים.
פאבלה קאראג'ורג'ביץ' הלך לעולמו בפריז ב-14 בספטמבר 1976 והוא בן 83, ונקבר בשווייץ. ב-2012 הועברו עצמותיו לקבורה באחוזת משפחת קאראג'ורג'ביץ, הסמוכה לטופולה שבסרביה.
פאבלה קאראג'ורג'ביץ' והקהילה היהודית.
במפקד האוכלוסין שנערך ביוגוסלביה ב-1931 נמנו 68,405 יהודים ב-117 קהילות מאורגנות. לאחר פרוץ מלחמת העולם השנייה הגיעו ליוגוסלביה פליטים יהודים בעיקר מגרמניה ואוסטריה וב-1941 נמנו בממלכה כ-82,000 יהודים. השלטונות הכירו ביהדות כאחת משלוש הדתות הרשמיות במדינה ואף תמכו כספית באופן מצומצם במוסדות הקהילה. יהודי יוגוסלביה היו מעורים בחברה ופעילים בחיים הציבוריים. רובם היו בני המעמד הבינוני, 57 אחוזים היו אשכנזים כ-38 אחוזים ספרדים ו-5 אחוזים היו חרדים. כאמור, בפרוץ מלחמת העולם השנייה הכריזה יוגוסלביה על נייטרליות, אך בהמשך התקרבה לגרמניה הנאצית עד להצטרפותה להסכם התלת-צדדי. תהליך זה לווה גם בחקיקה אנטישמית. באוגוסט 1940 החלו מגבלות לא רשמיות על רישום יהודים למוסדות חינוך.
שר החינוך היוגוסלבי אנטון קורושץ, אשר כיהן קודם לכן גם כראש ממשלה ושר הפנים של יוגוסלביה והיה ידוע בדעותיו האנטישמיות, הוביל את תהליך החקיקה להגבלת כניסת היהודים למוסדות החינוך. ראשי הקהילות נפגשו עם שרי ממשלת יוגוסלביה ואף עם הנסיך פאבלה ונמסר להם כי זהו תהליך שנועד לרצות את גרמניה הנאצית והוא זמני. ב-4 באוקטובר 1940 פורסמו תקנות רשמיות שהגבילו את הפעילות הכלכלית של יהודי יוגוסלביה וקבעו נומרוס קלאוזוס במוסדות להשכלה גבוהה. האליטה האינטלקטואלית היוגוסלבית מתחה ביקורת נוקבת על החלת החוקים. בהמשך, הוגבלו גיוסם של יהודים לצבא וקבלתם לקורסי קצינים. הרב הראשי של יהדות יוגוסלביה ד"ר יצחק אלקלעי אולץ להתפטר מתפקידו. במקביל, החלו להתפרסם בעיתונות היוגוסלבית מאמרי שטנה אנטישמיים. עם פרוץ ההפיכה הצבאית שהובילה להדחתו של פאבלה קאראג'ורג'ביץ', פסקו הלימודים והפעילות הקהילתית ברחבי הממלכה.
מאמחיר'
מאמחיר' (בצ'רקסית: Мамхыгъ) הוא אחד השבטים הצ'רקסים.
היסטוריה.
על פי סיפורי עם ומסורות צ'רקסיות, מוצא שבט המאמחירים הוא מחוף הים השחור. כאשר אוכלוסיית השבט גדלה, הוא היגר לאזור שבין הנהר בליה והנהר קורדוז'פס. באותה התקופה, מספר חברי השבט נע בין 3,500 אנשים ל-15,000, אשר התגוררו ב-16 כפרים. השבט דיבר בעגה משלו הדומה הזו לעגה האבחזית.
החוקר אלכסנדר ג'אקוב טארסוב (А.Н. Дьячков-Тарасов) דיווח בסוף המאה ה-19 על הכפרים המאמחיר'ים הבאים: