חללית ה-ATV הראשונה הגיעה אל בסיס החלל האירופי קורו, גיאנה הצרפתית, ב-31 ביולי 2007, אחרי מסע של כשבועיים מנמל רוטרדם. החללית קיבלה את הכינוי "ז'ול ורן", על שם סופר המדע הבדיוני הצרפתי הידוע ז'ול ורן, ושוגרה לחלל בהצלחה ב-9 במרץ 2008. ב-2004 חתמה ESA חוזים לבנייתם של 4 חלליות ATV נוספות (מלבד "ז'ול ורן" ).
פיתוח ה-ATV מוערך בכ-1.35 מיליארד אירו, וכל חללית עולה כ-300 מיליון דולר, לא כולל עלות השיגור.
שימוש.
חלליות ה-ATV מיועדות לשיגור פעם ב-17 חודשים, על מנת לספק את צרכיה של תחנת החלל הבינלאומית. החלליות נעזרות בגלאי כוכבים ובמערכת GPS על מנת להתקרב אל תחנת החלל. במרחק של 249 מטרים מהתחנה, מחשבי החללית נעזרים בווידאומטרים ובטלגוניאומטרים לביצוע תמרוני העגינה. העגינה מתבצעת באופן אוטומטי לחלוטין. אם מתעוררות בעיות בתהליך העגינה, אחד מאנשי התחנה יכול להפעיל תוכנה למניעת התנגשות המרחיקה את החללית מהתחנה.
עם עגינת החללית בתחנה, נכנסים אנשי הצוות אל החללית ופורקים אותה ממטענה. מכלי המטען הנוזלי של החללית מחוברים בצינורות אל מערכת המרוקנת אותם אל מכלי התחנה. חללית ה-ATV נשארת מעוגנת לתחנת החלל במצב רדום במשך שישה חודשים, עם האשנב פתוח, כך שהיא משמשת גם כהרחבה לתחנה. במהלך ששת החודשים ממלאים אנשי הצוות בתחנה את החללית בפסולת. כל 10 עד 45 יום מופעלים מנועי החללית כדי להעלות את מסלול התחנה.
משמשימת החללית הושלמה היא נפרדת מתחנת החלל, כשהיא נושאת על סיפונה עד 6.5 טון פסולת. מנועי החללית מציבים אותה במסלול חדירה לאטמוספירה, באופן שהחדירה תתבצע מעל האוקיינוס האטלנטי. בעת החדירה לאטמוספירה, מתפרקת החללית ונשרפת על כל תכולתה.
משימות.
ז'ול ורן.
שיגורה של ATV-1, חללית ה-ATV הראשונה, נדחה מספר פעמים לפני ששוגרה לבסוף ב-9 במרץ 2008. החללית קיבלה את השם "ז'ול ורן" על שם סופר המדע הבדיוני הידוע שנפטר ב-1905. החללית נשאה עימה אל תחנת החלל הבינלאומית, מלבד למטען, שני כתבי יד מקוריים של הסופר, מזכרת סמלית לאנשי הצוות בתחנה.
החללית שוגרה על גבי משגר אריאן 5 מבסיס החלל האירופי קורו למסלול בגובה 300 ק"מ. החללית נפרדה ממשגר האריאן ולאחר מספר שבועות בחלל, במהלכם נבדקו מערכות החללית, עגנה החללית בהצלחה בתחנת החלל הבינלאומית ב-3 באפריל 2008, 14:45 UTC.
ב-5 בספטמבר 2008 נפרדה החללית מתחנת החלל וב-29 בספטמבר חדרה לאטמוספירה ונשרפה מעל האוקיינוס השקט.
יוהאנס קפלר.
ב-17 בפברואר 2011 שוגרה החללית ATV-2, מבסיס החלל קורו. החללית קיבלה את השם "יוהאנס קפלר" על שם האסטרונום, מתמטיקאי והאסטרולוג הגרמני הנודע בן המאה ה-17. החללית, שנשאה 7,000 ק"ג מטען אל תחנת החלל הבינלאומית, היא רכב החלל הכבד ביותר ששיגרה סוכנות החלל האירופית מעולם. החללית עגנה בתחנת החלל בהצלחה ב-24 בפברואר 2011.
ב-29 באפריל 2011 הופעלו מנועי החללית ושימשו לסובב את תחנת החלל כדי שחללית פרוגרס רוסית תוכל לעגון גם היא בתחנה.
בעקבות דחיית משימת STS-134 של מעבורת החלל אנדוור, הוארכה משימת החללית והיא נפרדה מתחנת החלל רק ב-20 ביוני 2011. היא חדרה לאטמוספירה יום לאחר מכן, ב-21 ביוני, ונשרפה באטמוספירה.
אדוארדו אמלדי.
חללית ה-ATV השלישית, שקיבלה את השם "אדוארדו אמלדי", על שם הפיזיקאי האיטלקי שנפטר ב-1989, הגיעה לבסיס קורו באוגוסט 2011 לקראת שיגורה שתוכנן ל-9 במרץ 2012. לאחר מספר עיכובים בשיגור שוגרה החללית בהצלחה ב-23 במרץ 2012 מבסיס קורו על גבי משגר אריאן 5, כשבתוכה 6,595 ק"ג מטען. החללית עגנה בהצלחה בתחנת החלל הבינלאומית ב-28 במרץ, 22:31 UTC. החללית סיימה את תפקידה כמתוכנן, וב-4 באוקטובר 2012 נשרפה באטמוספירה.
אלברט איינשטיין.
חללית ה-ATV הרביעית קיבלה את שמו של הפיזיקאי יליד גרמניה אלברט איינשטיין. החללית שוגרה ב-5 ביוני 2013 על טיל אריאן 5 מבסיס החלל האירופי קורו בגינאה הצרפתית. זו חללית ה-ATV הכבדה ביותר ששוגרה עד אותה העת, ובנוסף גם החללית הכבדה ביותר ששוגרה על טיל אריאן 5, במאסה של כ-20,235 קילוגרמים.
ג'ורג' למטר.
חללית ה-ATV החמישית והאחרונה קיבלה את שמו של האסטרונום והפיזיקאי הבלגי ז'ורז' למטר. היא שוגרה ב-29 ביולי 2014ועגנה בתחנת החלל ב-12 באוגוסט. היא חללית ה-ATV הכבדה ביותר וגם המטען הכבד ביותר ששוגר על אריאן 5, ובכך שברה את השיא של קודמתה (20,275 ק"ג). החללית חדרה לאטמוספירה ב-15 בפברואר 2015. על החללית הייתה מצלמה מיוחדת אשר אמורה הייתה לשדר צילומים של החללית במהלך החדירה לאטמוספירה. אולם מהטלמטריה שהתקבלה, הסתבר שאף על פי שהמצלמה צילמה כ-6,000 תמונות במהלך הכניסה לאטמוספירה, היא לא הצליחה לשדר את התמונות.
מרכז הבקרה.
משימות ה-ATV מנוטרות ונשלטות ממרכז הבקרה ATV (ATV-CC) הממוקם במרכז החלל טולוז (CST) בטולוז, צרפת. המרכז אחראי לתכנון וביצוע כל תמרון ומשימה של החללית, מרגע היפרדותה מהמשגר ועד לחדירתה לאטמוספירה. המרכז נמצא תמידית בקשר עם מרכז הבקרה קולומבוס (Col-CC) באוברפאפנהופן, גרמניה, המספק ל-ATV-CC תקשורת עם מערכת ה-TDRSS האמריקאית ומערכת ארטמיס האירופית, על מנת שהחללית תוכל לתקשר עם תחנת החלל הבינלאומית. ATV-CC מתאמת את כל פעולותיה עם מרכז הבקרה של נאס"א במרכז החלל ג'ונסון שביוסטון, טקסס, ועם מרכז הבקרה FKA של סוכנות החלל הרוסית במוסקבה, רוסיה.
שדרוגים מוצעים לחללית.
בעקבות החלטתה של נאס"א להוציא את מעבורות החלל משימוש ב-2011, החלה סוכנות החלל האירופית סדרת מחקרים במטרה לבחון את יכולות השדרוג של חללית ה-ATV, כך שתוכל להוות תחליף מסוים למעבורת. אחד המחקרים, שבחן את האפשרות להוסיף לחללית תא שיוכל לשרוד את החדירה לאטמוספירה, ובכך להחזיר מטען מתחנת החלל הבינלאומית לכדור הארץ, הפך למועמד לפיתוח מתקדם. דגם זה, שקיבל את השם CARV, יוכל לשמש, עם שדרוגים נוספים, לשיגור צוותים אל תחנת החלל.
להלן מספר הצעות שהועלו לשדרוג החללית (מלבד CARV):
כמו כן נבחנו הצעות לשגר את ה-ATV על משגרים נוספים מלבד האריאן 5.
פרשת אשל
מרב יודילוביץ'
מרב יוּדילוביץ' (נולדה ב-19 בנובמבר 1970) היא עיתונאית ומבקרת תרבות ישראלית.
ביוגרפיה.
מרב יודילוביץ' נולדה בנווה אביבים וגדלה שם. דוד יודילוביץ', סבו של אביה, היה איש תנועת ביל"ו, מורה וסופר, שהקים את גן הילדים העברי הראשון. סבה של אמה היה הרב יוסף צימבר, שבימים שטרם עלייתו לארץ ישראל סייע בפדיון יהודים על מנת להביאם לארץ הקודש.
את לימודיה התיכוניים עשתה בבית הספר "אליאנס" כשבאותה השכבה בה למדה היו גם השחקן תומר שרון, השחקנית ירדן בר-כוכבא, המפיק אילון רצ'קובסקי והבמאי אמיר מן. יודילוביץ' למדה שנתיים במכינה של ניסן נתיב, את המכינה ניהלה בזמנו רחל שור ובה לימד, בין היתר, גם השחקן שולי רנד. בצבא שירתה זמן קצר ביחידת המתנדבים "שר-אל" ובדובר צה"ל.
במקביל לשירותה הצבאי החלה לעבוד במועדון הים התיכון (קלאב מד) באכזיב. במסגרת זו עברה גם הכשרה ככוריאוגרפית בפומפאדור שבצרפת. בהמשך עבדה בשלל כפרים של מועדון הים התיכון בישראל, בצרפת, בספרד, בשווייץ, בברזיל ובמקסיקו.
עם חזרתה לישראל למדה בבית הספר לעיתונאות "כותרת", ובמקביל עבדה כדיילת בחברת "ארקיע" וכתבה לעיתוני נוער, בהם "ראש אחד".
עם סיום לימודיה התקבלה לעבודה ככתבת בדסק החדשות של עיתון "מעריב", שם עבדה כששה חודשים. משם עברה לעבוד כתחקירנית בתוכנית הטלוויזיה "דוקומדיה" שהגיש וערך העיתונאי מתי גולן, ובתוכנית הבוקר "קפה טלעד" שהגיש מיכה פרידמן וערכה עירית גל.
בימי טרום הקמתו של ynet, אתר האינטרנט של היומון "ידיעות אחרונות", גויסה לצוות המקימים על ידי העיתונאי והעורך אילן יצחייק, עליו היא אומרת: "הוא לימד אותי כל מה שקשור בערכי המקצוע".
מרב יודילוביץ' שימשה כמבקרת התרבות הבכירה של ynet ובין הנושאים בהם עסקה: תיאטרון, מחול, ספרות, קולנוע, מוזיקה והפוליטיקה של התרבות. במשך סמסטר לימדה קורס על עיתונות אינטרנט ב"כותרת", בית הספר לעיתונות באוניברסיטת תל אביב.
בין הכתבות הבולטות שכתבה לאורך השנים היו: חשיפת מכתבי האמנים שסירבו להופיע באריאל.
הכתבה זכתה לסיקור בינלאומי בעיתונים מובילים בהם "וושינגטון פוסט" ו"לה מונד", והובילה בעקיפין לחקיקת חוק החרם, סדרת כתבות על סרטו מעורר המחלוקת של מוחמד בכרי, "ג'נין ג'נין", שחלקן מופיעות בבג"ץ בכרי, כתבת תחקיר על מנהלי מוסדות תרבות שבעקבותיה הוקמה מחדש ועדת ניצני שהובילה לתיקון בקריטריונים שקבע הגבלת שכר בכירים , סדרת כתבות יומיות מתוך מקלטים בצפון הארץ במהלך מלחמת לבנון ומתוך מקלטים ביישובי עוטף עזה במהלך המלחמה.
במהלך מלחמת לבנון השנייה פרסמה ריאיון בלעדי עם הבלשן האמריקני ואיש השמאל, נועם חומסקי, שממעט להתראיין לתקשורת הישראלית.
מרב יודילוביץ' עוסקת בכתיבתה בין היתר גם בתרבות הפלסטינית ובסכסוך הישראלי-פלסטיני. בין כתבותיה הבולטות בנושא זה, היו גם: סדרה של כתבות על תיאטרון החופש שהקים מחדש ג'וליאנו מר חמיס בג'נין בהן ריאיון בג'נין עם החוקרת ג'ודית באטלר, ריאיון ברמאללה עם התאורטיקן סלבוי ז'יז'ק ביום שבו פרצה מלחמת לבנון השנייה והתיעוד האחרון והיחיד שהופיע בכלי התקשורת הישראליים של המשורר הלאומי הפלסטיני, מחמוד דרוויש בביקורו האחרון בעיר חיפה. בשנת 1999 יצא לאור בהוצאת הספרים ביתן ספר השירים, "צומת אתמול מחר", פרי עטה.
ב-2016, אחרי 17 שנות עבודה ב-ynet, עזבה יודילוביץ' את האתר.
משפט הקיום והיחידות למשוואות דיפרנציאליות לינאריות
פרשת רשות המיסים