הצעת חוק משפחות חד-הוריות הוגשה לכנסת בשנת 1989 על ידי חברת הכנסת אורה נמיר, ואושרה, בשם חוק משפחות חד-הוריות, התשנ"ב-1992, בכנסת השתים עשרה ב-17 במרץ 1992. דברי ההסבר להצעת החוק הציגו את המניע לחקיקתו:
החוק כולל הטבות אחרות המפורטות בו, וכן הטבות שניתנו בתיקונים עקיפים במסגרתו לחוק הבטחת הכנסה ולחוק הביטוח הלאומי.
בתיקון ראשון לחוק, שאושר ב-8 במרץ 1994, הורחבה ההגדרה של "הורה יחיד", כך שתכלול מצבים נוספים המזכים בהטבות שבחוק. תיקון מס' 2 לחוק, מ-1998, חידד את הגדרת "הורה יחיד". התיקון מס' 3 לחוק, משנת 2001, הוסיף להגדרת "הורה יחיד" אישה ששהתה במקלט לנשים מוכות.
תיקון מס' 4 לחוק, משנת 2014, נעשה משיקולים של תקינות פוליטית, והחליף את המושג "הורה יחיד" במושג "הורה עצמאי", ושינה בהתאם את שם החוק ל"חוק סיוע למשפחות שבראשן הורה עצמאי". דברי ההסבר להצעת החוק, שהוגשה על ידי חבר הכנסת מאיר שטרית, נימקו את הצורך בשינוי:
הוראות החוק.
החוק מגדיר "הורה עצמאי":
ילד לעניין חוק זה הוא ילד שטרם מלאו לו 18 שנים, לרבות ילד חורג וילד מאומץ ולמעט נער ונערה נשואים.
הטבות להורה עצמאי:
בתיקון עקיף לחוק הבטחת הכנסה נקבעה להורה עצמאי זכאות לגמלת הבטחת הכנסה מוגדלת.
בתיקון עקיף לחוק הביטוח הלאומי נקבעה זכאותו של הורה עצמאי למענק לימודים המשולם בתחילתה של שנת לימודים, בעד ילד שלפני 31 בדצמבר של אותה שנת לימודים מלאו לו 6 שנים ולא מלאו לו 18 שנים.
חוק משפחות חד-הוריות
חוק משפחות חד הוריות
א-שאפעי
פרנץ סיקיי
אלבן ברקלי
ישראל אריאל (לייבוביץ')
יצחק קורייאט (הראשון)
הרב יצחק קורייאט הראשון (סביב ה'ר"צ, 1530 - לפני ה'שס"ז, 1607) היה מקובל, אב בית הדין ורבה של מרקש בשלהי המאה השש העשרה. ראש היחס למשפחת קורייאט.
קורותיו.
נולד וגדל במרקש. בהמשך התמנה לדיין שלישי במרקש יחד עם הרבנים הרב יוסף אבן שושן והרב סלימאן בן למעלוף. כמו כן נמסר ששלושת הרבנים הנ"ל זכו לגילוי אליהו הנביא. בהמשך, כיהן כאב בית הדין ורבה של מרקש. סביב שנת ה'ש"ם ביקר בפאס, ושם התדיין עם חכמי העיר וביקר את מנהגם להקל בענייני טריפות, שאם הייתה סירכא שרובה יוצאת מהדופן והייתה מכה בדופן, היו תולים את הסירכא במכה, והיו מכשירים אותה, ולא הצריכו אפילו בדיקת נפיחה. חכמי העיר הודו לרבי יצחק כי אכן מצד הדין היה ראוי להצריך בדיקת נפיחה, אלא שפשט המנהג להקל. כמו כן בנידון אחר בענייני טריפות, התרעם על מנהג עירו מרקש להחמיר שלא מן הדין. כמו כן היה מקובל.
משפחתו.
רבני משפחת קורייאט בדורות מאוחרים יותר, מייחסים את עצמם לרבי יצחק, וציטטו דברי תורה משמו. אך בקרב החוקרים ישנו פקפוק באמינות היחס, משום שהכתובה של בני המשפחה מתייחסת לדורות קדומים, ואין שם אזכור לרבי יצחק.
פטירתו.
נפטר לפני שנת ה'שס"ז, ונקבר במרקש. כיום לא ידוע מקום קבורתו המדויק.
חיבוריו.
מקבץ מתורתו עתיד לצאת לאור על ידי מכון פי ישרים.
ג'יילן הורד
ג'יילן הורד (באנגלית: Jaylen Hoard; נולד ב-30 במרץ 1999) הוא כדורסלן צרפתי-אמריקאי המשחק בעמדת הסמול פורוורד בהפועל תל אביב.
קריירה.
הורד נולד בלה האבר, צרפת, לאב אמריקאי ואם צרפתייה, שניהם כדורסלני עבר. בקיץ 2015 החל לשחק כדורסל, ושיחק עונה אחת בקבוצה מהליגה הצרפתית השלישית. בקיץ 2016 עבר לארצות הברית ושיחק בתיכון בצפון קרוליינה.
בקיץ 2018 החל לשחק בקבוצת הכדורסל של אוניברסיטת וייק פורסט. ב-10 בנובמבר 2018 קלע 19 נקודות והוסיף 13 ריבאונדים בניצחון 90–78 על צפון קרוליינה. ב-2 בינואר 2019 הוא קלע שיא קריירה של 23 נקודות והוסיף 15 ריבאונדים בניצחון 83–61 על קורנל. ב-5 בפברואר 2019 הורד קלע 19 נקודות ורשם שיא קריירה של 17 ריבאונדים בניצחון על פיטסבורג. בשנתו היחידה באוניברסיטה, הורד העמיד ממוצעים של 13.1 נקודות, 7.6 ריבאונדים ו-1.5 אסיסטים למשחק.
לאחר שלא נבחר בדראפט 2019 ב-NBA, ב-1 ביולי 2019 חתם הורד על חוזה דו כיווני עם פורטלנד טרייל בלייזרס ועם טקסס לג'נדס. במהלך העונה שיחק הורד בבלייזרס 13 משחקים, בהם רשם ממוצעים של 2.9 נקודות ו-2.5 ריבאונדים ב-7.9 דקות למשחק. מלבד זאת, הורד השתתף עם הבלייזרס בבועת ה-NBA, שיחק בשלושה משחקי פלייאוף, בהם רשם ממוצעים של 4.7 נקודות ו-3 ריבאונדים ב-13.7 דקות, ולבסוף הודח עם קבוצתו 1–4 על ידי לוס אנג'לס לייקרס, שזכתה לאחר מכן באליפות.
בשנים 2020–2022 חתם על מספר חוזים קצרי-טווח באוקלהומה סיטי ת'אנדר, וביתר הזמן שיחק באוקלהומה סיטי בלו, שלוחתהּ של הת'אנדר בליגת הפיתוח של ה-NBA. ב-6 באפריל 2022 רשם שיא קריירה של 24 נקודות ו-21 ריבאונדים בניצחון הת'אנדר 98–94 על קבוצתו לשעבר פורטלנד טרייל בלייזרס. זו הייתה הפעם השביעית בלבד בתולדות המועדון שבה שחקן ניפק 20+ נקודות ו-20+ ריבאונדים במשחק אחד. בסך הכל, בעונת 2020/2021 שיחק הורד 19 משחקים במדי הת'אנדר, בהם רשם ממוצעים של 6.1 נקודות, 3.4 ריבאונדים ו-1.3 אסיסטים ב-16.8 דקות למשחק. בעונת 2021/2022 שיחק רק שבעה משחקים ב-NBA, בהם רשם ממוצעים של 14.7 נקודות, 12 ריבאונדים, 2.4 אסיסטים, 0.9 חטיפות ו-0.7 חסימות ב-34.2 דקות למשחק.
ב-14 באוגוסט 2022 חתם בהפועל תל אביב.
שרמוטה
שרמוטה היא מילת גנאי ונעשה בה שימוש על מנת להשפיל אישה על קיום יחסי מין עם גברים רבים או קיום יחסי מין ב"קלות דעת" ומחוץ למסגרת זוגית מחייבת. מקור המילה בשפה הערבית (شَرْمُوطَة) ובתרגום מילולי לעברית משמעותה "זונה" או "סמרטוט". למילה שרמוטה אין מקבילה גברית והיא נועדה לנשים באופן מיוחד.
סלאט-שיימינג.
בתרגום חופשי המונח סלאט-שיימינג מתייחס לביוש אישה על "היותה שרמוטה/מופקרת". ביוש אישה על בסיס התנהגותה המינית נטוע בסטנדרט הכפול של החברה לקשר שבין מיניות (הטרוסקסואלית) ומגדר. מגברים מצופה שיהיו פעילים מינית, ללא קשר למחויבות או מערכות יחסים, בעוד מנשים מצופה שיהיו פעילות מינית רק בתוך מערכת יחסים מחייבת ומשום שהן מאוהבות. נשים שחורגות מהסטנדרט הזה עלולות להסתכן באפיונן כ"שרמוטות" וצפויות להיתקל בהתנהגות של סלאט-שיימינג. הפחד של נשים מתיוגן כשרמוטות והתמודדות עם הסטיגמה הנלווית לכך משפיעה על התנהגותן ומעצבת את ההעדפות המיניות שלהן, ובשל כך נשים נמצאות במשא ומתן וגישור מתמיד בין רצונן לבין התפיסות החברתיות המגדריות הנוגעות להתנהגות מינית של נשים.
סלאט-שיימינג היא תופעה שכיחה ובעלת כוח רב בהאשמות של אלימות מינית, ומדגישה כיצד התנהגות מינית "לא נורמטיבית" של קורבן העבירה יכולה להוביל למקרה האלימות ותוך כך פוגעת באמינות הנפגעת ובהזדהות עימה. שיח דומה רווח גם בתקשורת ובתהליכים משפטיים, תופעה של סלאט-שיימינג בזירות אלה מובילה גם לתופעה שנקראת "האשמת הקורבן". האשמת הקורבן היא תופעה בה האחריות על ביצוע האלימות (במקרה זה האלימות המינית) מוטלת על נפגעת העבירה במקום על מבצע העבירה, ולמעשה מטילה את האשמה על הפגיעה בנפגעת עצמה, בהתנהגותה או לבושה. האשמת הקורבן במקרים של אלימות מינית יכולה לבוא לידי ביטוי בהצדקת מעשי הפוגע, על סמך התנהגותה המינית הקודמת של הנפגעת או באופן בו התלבשה בעת הפגיעה. תופעה זו, תומכת בגישה הפסולה לפיה לנשים יש אחריות למניעת אלימות מינית ומסיטה את האחריות על האלימות מהגברים הפוגעים עצמם.
ניכוס מחדש של המושג.
ניכוס מחדש מוצע כפתרון לתופעת הסלאט-שיימינג. נשים שמאמינות שבאמצעות ניכוס מחדש ניתן יהיה להפחית את הכוח של תופעת הסלאט-שיימינג קוראות לנשים אחרות לאמץ את תווית השרמוטה, ובאמצעות ניכוס לעצמן של המילה לבטל את הכוח המשתק שיש לה. ניכוס מחדש מבקש להשתמש במילה שרמוטה כמילה מעצימה, ולנסות באמצעותה לשחרר נשים מסטיגמות מגדריות הקשורות למין. השימוש העצמי במילה שרמוטה כמילה מעצימה עבור נשים מבטאת גם יציאה מהגדרות מיושנות של נשיות והקשר בין כבודן של נשים להתנהגות המינית שלהן. הניסיון המשמעותי ביותר לניכוס מחדש של המילה שרמוטה מתבטא בתנועה העולמית של "צעדת השרמוטות" שבארץ נקראת גם "צעדת המופקרות", ובמהלכה נשים צועדות עם מסרים שמתנגדים לאלימות מינית ונלחמים בתופעת האשמת קורבן. ניכוס מחדש היא פרקטיקה שנויה במחלוקת, בעיקר בקרב נשים שאינן שייכות למעמד ההגמוני (נשים לבנות, עשירות והטרו-סקסואליות). הפתרון האלטרנטיבי לתופעת הסלאט-שיימינג במקום או לצד ניכוס מחדש הוא שינוי התפיסות המגדריות הפוגעניות בתחומי המיניות.
פמיניסטיות מזרחיות וערביות והשימוש בניכוס מחדש.
ברחבי העולם קיימת התנגדות לניכוס מחדש של המילה שרמוטה, בעיקר על ידי נשים שקיימות לגביהן סטיגמות חמורות של מותרות מינית, ולכן הן אינן יכולות לקרוא לעצמן שרמוטות מחשש לפגיעה בביטחון שלהן. ביקורת זו מושמעת לרוב על ידי פמיניסטיות שחורות או מחברות מיעוט, נשים שאינן הטרוסקסואליות וכן נשים עניות או מוקצות מהחברה מסיבות אחרות.