חוסמי בטא גורמים לחסימת B1 בלב, מה שגורם להאטה בקצב הלב ולירידת עוצמת ההתכווצות שלו. בנוסף, חוסמי הבטא משפיעים גם על B1 שנמצאים בכליות, ומשפיע על מערכת הרנין-אנגיוטנסין-אלדוסטרון בכך שגורם להפחתת הפרשת הרנין. הפחתת הפרשת הרנין גורמת להפחתת צריכת החמצן על ידי הלב על ידי הפחתת הנפח התאי והגדלת כושר נשיאת החמצן של הדם. בסופו של דבר, פעילותם של חוסמי הבטא מפחיתה את קצב הלב ובכך מגדילה את מקטע הפליטה (Ejection Fraction) של הלב, גם אם בפעולתם הראשונית הם מפחיתים אותו.
תופעות לוואי.
בין תופעות הלוואי של חוסמי בטא נמנות:
סוגים.
הימנעות משימוש בתרופה.
British National Formulary (BNF) קבע ב-2011 שמומלץ לחולים עם אסתמה להימנע משימוש בתרופות. בנוסף רצוי להימנע בחולים אשר נוטלים קוקאין או בטיפול בטכיקרדיה על רקע נטילת קוקאין.
הרעלה.
במצב של מינון יתר והרעלה, משתמשים בגלוקגון על מנת לסתור את אפקט התרופה. גלוקגון גורם להגברת קצב הלב, הגדלת ריכוז ה-cAMP התוך-תאי והפחתה בהתנגדות כלי הדם בכליות.
פנחס פרידמן
פנחס פרידמן (חוטין, בסרביה, 30 בדצמבר 1865 - תל אביב ,20 בדצמבר 1937) היה סוחר ופעיל ציוני, ממייסדי תל אביב.
ביוגרפיה.
פנחס פרידמן נולד לאברהם בעיירה חוטין שעל גבול בסרביה ורומניה. את חינוכו קנה באודסה, שם התקרב לחוגי חובבי ציון ולפעילים הציונים יהודה לייב פינסקר ומשה לייב ליליינבלום. הקים את אגודת "שערי ציון" והיה מראשוני המצטרפים לאגודת בני משה שארגן אחד העם. כמו אחד העם, היה סוכן של חברת התה ויסוצקי, ובמסגרת זו ביקר לראשונה בארץ ישראל בשנת 1889 ופתח את סניף החברה ביפו. בביקור זה ייסד יחד עם יחזקאל דנין (סוכובולסקי) את ספריית שער ציון.
פרידמן נשא לאשה באודסה את אלקה בת יצחק ברקנפלד ולזוג נולדו שלושה ילדים. הוא עסק במסחר ובפעילות ציבורית ונסע הלוך ושוב בין רוסיה וארץ ישראל. בשנת 1905 העביר את משפחתו לארץ ישראל, כדי שילדיו ילמדו בגימנסיה הרצליה, בנו הצעיר, הרצל, נפטר ממחלה. פרידמן עצמו המשיך לנוע בין ביתו באודסה לבית משפחתו ביפו.
בשנת 1909 הייתה אלקה פרידמן בין 66 חברי אגודת אחוזת בית שנוסדה לשם בניית פרוור עברי צפונית ליפו ובהגרלת המגרשים לאחוזת בית הגרילה את המגרש בשדרות רוטשילד 4. בשנת 1912 השתקע פנחס פרידמן סופית בתל אביב.
במלחמת העולם הראשונה היה פעיל בוועד להקמת הגדודים העבריים. בנו אברהם היה מראשוני המתנדבים לגדודים ולאחר המלחמה היה פעיל ציוני בארצות הברית. בין השנים 1922 ו-1932 שהה גם פנחס פרידמן עצמו בארצות הברית מטעם חברת הכשרת היישוב. הוא חבר ללואי ברנדייס והיה פעיל בגיוס כספים. כמו כן היה פעיל בחוגי הציונים הכלליים.
נפטר בכ"ז בטבת תרצ"ח, ונקבר בבית הקברות טרומפלדור.
רמון סבונד
רמון סבונד (קטלאנית: Ramon Sibiuda; סוף המאה הארבע עשרה - 1436), תאולוג, פילוסוף ורופא קטלוני.
חייו.
נולד בברצלונה שהייתה בירת ממלכת אראגון. שימש כפרופסור לרפואה ולפילוסופיה באוניברסיטה של טולוז. נודע בשל ספרו "תאולוגיה טבעית" שנכתב בין 1434 ו- 1436. ספר זה שנכתב בלטינית הכיל מילים רבות שהושפעו מן הלשון הקטלאנית. הספר נערך בלטינית קלאסית על ידי חסידי תורתו והופיע שוב ב-1487, 1496 ו-1509.
בספרו זה סבונד כתב כי אלוהים נתן לאדם שני ספרים: את ספר היצירה (כלומר את הטבע) ואת הכתבים הקדושים. הוא טען כי באמצעות לימוד של ספר היצירה (או הטבע) ובעזרת "הארה" אלוהית ניתן ללמוד ולהבין את הכתבים הקדושים. הספר מכוון נגד הטיעון כי קיים ניגוד בלתי ניתן לגישור בין התבונה לבין האמונה, או בין הפילוסופיה לבין התאולוגיה. הוא המשיך וטען כי ניתן לעשות שימוש בתבונה האנושית כדי לחזק ולהבהיר את האמונה הנוצרית, וכי הטבע והתנ"ך שניהם כרוכים בהתגלות האלוהית.
ב-1559 ספר זה הוכנס לרשימת הספרים האסורים על ידי הכנסייה הקתולית באמצעות צו של האפיפיור פאולוס הרביעי, בגלל טענתו של סבונד כי הכתבים הקדושים אינם מהווים את המקור היחיד של ההתגלות האלוהית. הספר תורגם לצרפתית על ידי מחבר המסות מישל דה מונטן שהכניס בו שינויים שהתקבלו על דעתה של הצנזורה של הכנסייה (פריז, 1569). ב- 1595 המבוא המקורי של סבונד הוכנס שוב לרשימת הספרים האסורים.
את הסיבה להכנסת ספר זה לרשימת הספרים האסורים ניתן למצוא גם בתחילתה של המסה הפילוסופית הגדולה "סנגוריה על רמון סבונד" שנכתבה על ידי מישל דה מונטן בין 1575 ו 1580 (ספר 2, פרק 12):
"הביקורת העיקרית שאנשים מטיחים ביצירה זו [של סבונד] היא שהנוצרים גורמים לעצמם עוול כאשר הם מנסים למצוא סימוכין לאמונתם בתבונה האנושית. הם טוענים כי הנצרות נתפסת רק באמצעות אמונה והשראה מיוחדת במינה של החסד האלוהי."
מישל דה מונטן ניסה ללמד סנגוריה על ספר זה ועל מחברו וכתב:
"מצאתי כי מחשבותיו של סופר זה נעלות, כי ספרו ערוך היטב וכוונותיו מלאות יראת שמים... מטרתו של סופר זה אמיצה ונועזת, כי הוא לוקח על עצמו להטיח באתאיסטים את כל עקרונות הדת הנוצרית באמצעות חוקי הטבע והתבונה האנושית... רמון סבונד טרח כדי להוכיח לנו כי בעולם הזה אין בנמצא דבר מנוגד ליוצרו."
כמו רמון סבונד, מונטן חוקר את מצבה של ההכרה האנושית, אך מצביע על כך כי הידע והתבונה האנושית מוטלים בספק, ולכן גורס כי מוטב להישען על האמונה.
רמון סבונד זכה לאחרונה בתשומת לב רבה במסגרת לימודי מונטן בצרפת ובארצות הברית.
פיניונס
היחידה לאבטחת אישים
עגל
שדרות קסטיאנה
שדרת קסטיאנה (בספרדית: Paseo de la Castellana) היא שדרה מרכזית במדריד, בירת ספרד.
השדרה ממשיכה בצפון את שדרת פראדו ושדרת רקולטוס, ומרכיבה יחד איתן את הציר החוצה את מדריד מצפון לדרום. שדרת קסטיאנה היא הרחוב הארוך והרחב במדריד, תחילתה בפלאסה דה קולון וסיומה ביציאה הצפונית ממדריד.
לאורך השדרה ממוקמים מבני עסקים ובנקאות רבים, בהם מגדלי שער אירופה בפלאסה דה קסטייה ואזורי העסקים הגדולים AZCA ו-CTBA. בשדרה ממוקמים גם מתחם הממשלה נואבוס מיניסטריוס ושגרירויות רבות, לצד אצטדיון סנטיאגו ברנבאו המשמש את ריאל מדריד.
שדרת קסטליאנה
שדרת קסטיינה
שדרת קסטליינה
מונוטוניות (משחק מיקוח)
בתורת המשחקים, מונוטוניות היא תכונה שניתן לדרוש מפתרון למשחק מיקוח. במשחק מיקוח ישנם שני צדדים המנהלים ביניהם משא ומתן. פתרון למשחק הוא דרך לבחור בכל משחק מיקוח תוצאה מסוימת מתוך אוסף התוצאות האפשריות. באופן אינטואיטיבי, פתרון הוא מונוטוני כאשר הוספה של תוצאות נוספות למשחק לא מרעה את מצבם של השחקנים.
הגדרה פורמלית.
פתרון הוא פונקציה המתאימה לכל משחק מיקוח formula_1 איבר באוסף התוצאות האפשריות formula_2. נסמן את הרווח המקסימלי ששחקן 1 יכול לקבל ב-formula_3 ואת הרווח המקסימלי ששחקן 2 יכול לקבל ב-formula_4. נקודת האוטופיה היא formula_5.
מונוטוניות ופתרון נאש.
פתרון נאש למשחקי מיקוח לא בהכרח מקיים מונוטוניות. קלעי וסמורודינסקי הדגימו זאת על ידי צמד המשחקים הבא: הקבוצה formula_18 היא הקמור של הנקודות formula_19. הקבוצה formula_20 היא הקמור של הנקודות formula_21. נקודת אי-ההסכמה היא formula_22. במקרה זה מתקיימים התנאים הדרושים למונוטוניות מוגבלת: (א) formula_23, (ב) formula_24, (ג) formula_25.
פתרון נאש למשחק המוגדר על ידי formula_18 הוא formula_27. פתרון נאש למשחק המוגדר על ידי formula_20 הוא formula_29. אם כן, אף על פי ש-formula_23, מצבו של שחקן 2 הורע במעבר מ-formula_18 ל-formula_20.
אפיון פתרון מונוטוני.
כיוון שפתרון נאש אינו בהכרח מונוטוני, עלה הצורך למצוא אפיון חלופי לפתרונות מונוטוניים. לשם כך נגדיר את העקרונות הבאים:
לכל זווית formula_40 בין 0° ל-90° מוגדר פתרון תלוי זווית formula_41 באופן הבא: formula_42 היא הנקודה הגבוהה ביותר ב-formula_2 הנמצאת על הישר היוצא מראשית הצירים בזווית formula_40. פתרון כזה מקיים הומוגניות, יעילות, סבירות פרטית חזקה ומונוטוניות מלאה. קלעי הוכיח כי כל פתרון המקיים את ארבעת העקרונות האלה שווה לפתרון תלוי זווית כלשהי.
אם מחליפים חלק מהדרישות מתקבל פתרון אחר הנקרא פתרון קלעי סמורודינסקי. קלעי וסמורודינסקי הוכיחו כי קיים פתרון יחיד המקיים סימטריה, יעילות, קווריאנטיות תחת טרנספורמציות אפיניות ומונוטוניות מוגבלת. פתרון זה מסומן ב-formula_45 ומתקבל על ידי הנקודה הגבוהה ביותר ב-formula_2 הנמצאת על הקו המחבר את נקודת האי-הסכמה עם נקודת האוטופיה. הנקודה formula_47 נקראת נקודת ההסכמה של קלעי וסמורודינסקי.
עגלה (פירושונים)
מאריצה
חוק פראדיי
פראדיי
גיאוגרפיה היסטורית
דניאל לסקר
דניאל יהודה לַסְקֶר (אנגלית: Daniel J. Lasker; נולד ב-5 באפריל 1949) הוא פרופסור אמריטוס במחלקה למחשבת ישראל באוניברסיטת בן-גוריון בנגב.
חייו.
נולד בעיר פלינט שבמישיגן, ארצות הברית, וגדל בניו ג'רזי. למד במחלקה ללימודי המזרח הקרוב ויהדות באוניברסיטת ברנדייס לתואר ראשון, שני ושלישי וגם היה סטודנט אורח באוניברסיטה העברית בירושלים. עבודת הדוקטור שלו, בהנחייתו של פרופ' אלכסנדר אלטמן, בנושא: "Jewish Philosophical Polemics Against Christianity in the Middle Ages", דנה בצדדים הפילוסופיים של הפולמוס היהודי-נוצרי. ספר באותה כותרת יצא לאור ב-1977 (מהדורה שנייה, 2007). את ההשפעות הגדולות על דרכי חשיבתו ינק מאביו, הרב אברהם לסקר, וממורו פרופ' אלטמן. תחומי התמחותו הם, בין היתר, הפולמוס היהודי-נוצרי בימי הביניים, רבי יהודה הלוי, והקראים.
הוא נשוי ואב לחמישה ילדים.
עבודתו.