רון אהרוני (נולד ב-1952) הוא מתמטיקאי ואיש חינוך ישראלי, פרופסור אמריטוס בפקולטה למתמטיקה בטכניון וזוכה פרס עפר לידר לעידוד היצירה הספרותית בין מדענים לשנת 2011.
גדל בקיבוצים כברי וגשר.
מחקר.
את שלושת תאריו האקדמיים במתמטיקה קיבל בטכניון. את עבודת המוסמך, בשם "על תכונות רדון-ניקודים במרחבי בנך", בהנחיית דוד פ' ספר, הגיש בשנת 1975. את עבודת הדוקטור בשם "בעיות קומבינטוריות בתורת המטריצות", בהנחיית אברהם ברמן, הגיש בשנת 1979, ולאחר מכן עשה פוסט דוקטורט שנה באוניברסיטת ברנדייס ושנתיים ברידינג באנגליה.
במחקריו המתמטיים עסק בשידוכים בתורת הגרפים. בין השאר עסק בשידוכים בתחום האינסופי והציע (יחד עם קריספין נאש-ויליאמס ושהרן שלח) הרחבה למשפט החתונה עבור גרפים אינסופיים. כמו כן עסק בהיפרגרפים. הוכיח גרסאות של משפט קניג ומשפט מנגר לגרפים אינסופיים. ההשג הנכבד ביותר של אהרוני הוא הכללה טופולוגית של משפט החתונה של הול. הכללה שפתרה השערות קומבינטוריות שהיו פתוחות ושאין להן עד היום הוכחה קומבינטורית טהורה.
לאהרוני מספר ארדש 1.
הוראת המתמטיקה.
בשנת 2000 התנדב ללמד מתמטיקה בבית ספר היסודי במעלות-תרשיחא. בעקבות זאת יצא ב-2002 נגד שיטת הוראת החשבון שהייתה נהוגה בישראל בשנות ה-80 וה-90 של המאה ה-20, "שיטת הבדידים" ("הגישה התבניתית"), שהשתמשה במודלים כמו בדידים וזנבגופים במקום לימוד ישיר של משמעות פעולות החשבון. בשנת 2002 הקים ביחד עם אחרים את העמותה הישראלית לקידום החינוך המתמטי לכל שבין השאר פעלה לקידום שיטת הוראת החשבון של סינגפור בישראל.
אהרוני הוציא ספר על הוראת המתמטיקה עבור ההורים שנקרא "חשבון להורים".
ניסיונו ללמד מתמטיקה בהתנדבות בחטיבת ביניים נכשל לאחר שנתקל בבעיות משמעת חריפות של התלמידים.
בשנת 2010 יצא בביקורת יחד עם קבוצה של כ-30 פרופסורים למתמטיקה, כנגד תוכנית הלימודים בגאומטריה לחטיבות הביניים.
השקפותיו.
אהרוני הוא מבקר חריף של דתות, ורואה בהן נוגדות להיגיון. מבחינה פוליטית בהקשר זה, חבר למפלגת אור שהיא בעלת מצע חילוני מובהק.
קישורים חיצוניים.
מכּתביו:
על ספריו:
פאת השולחן
פְּאַת הַשֻּׁלְחָן הוא ספר מאת הרב ישראל משקלוב העוסק בהלכות ארץ ישראל ובמצוות התלויות בארץ.
תוכן הספר ומחברו.
הספר מחולק לשניים: חלק אחד הוא הבאת ההלכה המעשית בנושא הנ"ל, ובצידו חלק שני המבאר את מקורות ההלכה המעשית במובאות מן התלמוד וספרות הראשונים והאחרונים בנושא. לחלק השני קרא המחבר בשם "בית ישראל". בהקדמה לספרו מטעים המחבר ארבעה טעמים מדוע קרא לספרו בשם פאת השולחן, וטעם נוסף למשמעות השם "בית ישראל" לחלקו השני. בספר 29 סימנים ו-531 סעיפים.
הספר חובר על ידי הרב ישראל משקלוב, בן העיירה שקלוב, שעלה לארץ ישראל בראש תלמידי הגר"א והתיישב בעיר צפת.
המניעים לחיבור הספר.
מורו ורבו של ר' ישראל, הגאון מווילנא, ראה בעלייה לארץ ישראל עניין ראשון במעלה, ודרבן את תלמידיו לעשות מעשה. על רקע זה ראה ר' ישראל משקלוב לנכון לחבר ספר בנושא מצוות התלויות בארץ, ובכך סייע לקיום דברי רבו בשלושה עניינים:
חשיבות הספר והדפסותיו השונות.
עיקר חשיבות הספר היא בהשלמה לשולחן ערוך בהלכות התלויות בארץ. הלכות אלו נצרכו ליישוב היהודי בארץ ישראל שהתפתח באותה תקופה, הלכות שבתפוצות ישראל בחו"ל כמעט ולא עסקו בהם.
לראשונה נדפס הספר בשנת תקצ"ו (1836) בעיר צפת על ידי המחבר בעצמו. לאחר 75 שנה בשנת תרע"א (1911) נדפס פעם שנייה על ידי הרב אברהם משה לונץ, בעיר ירושלים, בהוצאה זו נוספו הערות מהאדר"ת ומחתנו הרב אברהם יצחק הכהן קוק. בה'תרע"ב יצא שוב על ידי הרידב"ז בתוספת פירוש שלו "בית רידב"ז" ובתוספת הגהות שנקראו "שו"ע לשבת". בשנת ה'תשכ"ח הודפס שוב על ידי הוצאת ספרים "יד בנימין" בעיר ירושלים. בשנת תש"ס הוציא הרב אהרן הראל את החלק העוסק בהלכות שמיטה בספר בהוצאה מחודשת של ישיבת רמת גן. אליה צורפו הסכמותיהם של הרב ניסים קרליץ והרב אברהם אלקנה שפירא
הקדמתו של רבי ישראל משקלוב לספר היא אחד המקורות החשובים לתולדות הגאון מווילנה.
מהכרעותיו המרכזיות.
על שם החיבור קרויים היום רחובות בעיר תל אביב-יפו ובירושלים.
אנאגרמה
ביר א-תמאדה
למבאדה
עכן
דויטשה באהן
חברת הרכבות של גרמניה
חברת הרכבות הגרמנית
הפיגוע בצומת מחולה
הפיגוע בצומת מחולה התרחש ב-16 באפריל 1993 באמצעות מכונית תופת, ובו נהרג, בנוסף למחבל, אזרח פלסטיני אחד.
יש הטוענים שפיגוע זה הוא פיגוע ההתאבדות הראשון שבוצע על ידי טרוריסטים פלסטינים בשטח שליטה ישראלי, אך יצחק אילן, ש-17 שנה לאחר האירוע מונה לסגן ראש השב"כ, טען בריאיון ב-2020 כי מות המחבל נגרם מתקלה. לטענתו, המחבל תכנן להחנות את רכבו בצמוד לאוטובוסים ולאחר מכן להימלט מהזירה, אך מטען החבלה הופעל בטרם בריחתו של המחבל.
הפיגוע.
הפיגוע אירע בצומת מחולה שבבקעת הירדן ביום שישי בצהריים, 16 באפריל 1993. המחבל ביצע את הפיגוע באמצעות מכונית תופת, אשר הכילה מטען חבלה שהורכב משני בלוני גז. המכונית נגנבה בחולון כחודש לפני כן והותקנו עליה לוחיות רישוי מזויפות. המחבל הצמיד את מכונית התופת לשני אוטובוסים ישראלים שחנו ריקים במקום, האחד מהם שימש להסעת חיילי צנחנים והשני שימש להסעת אזרחים מטבריה לירושלים. פרט למחבל נהרג בפיגוע אזרח פלסטיני אחד. אחיו של ההרוג ושמונה חיילים נפצעו קל. כתוצאה מפיצוץ מכונית התופת, התפוצצה גם תחמושת של החיילים שהייתה באוטובוס.
חוליית חמאס "מספר 68" פרסמה כרוז בעמאן ובו קיבלה את האחריות לפיגוע. התברר כי המחבל היה חבר בחולייה של עז א-דין אל-קסאם. שירות הביטחון הכללי הגדיר את הפיגוע "סוג חדש של פיגועי טרור, חמור מכל מה שידענו, וקשה יותר לסיכול ולמניעה מאשר כולם".
תחקיר שנערך לאחר הפיגוע העלה שמספר שבועות לפני הפיגוע, ב-15 במרץ 1993 דרס המחבל למוות את אביש יעקב ברכה, תושב הר ברכה, ועופר כהן. עוד עלה, כי המחבל רצה לבצע את הפיגוע בתוך תחומי הקו הירוק, אך מחסומים של צה"ל מנעו ממנו הגעה לשם.
מונדיאל הנוער
הרכבת הגרמנית
מצווה התלויה בארץ
פאת השלחן
יום עשורא
הולדרייך צוינגלי
מועצת קונסטנץ
פאט רוברטסון
עודף רגישות חושית
איש הקאדילק
איש הקאדילק (באנגלית: Cadillac Man) הוא סרט קומדיה משנת 1990 בכיכובם של רובין ויליאמס וטים רובינס.
תקציר עלילת הסרט.
ג'ואי או'בריאן (רובין ויליאמס) הוא סוכן רכב ממולח מברוקלין, אשר נקלע לצרות רבות: הבוס שלו מאיים לפטר אותו אם לא יצליח תוך יומיים למכור 12 מכוניות, הוא חייב כסף למאפיונר המקומי, אשתו לשעבר דורשת לקבל ממנו תשלומי מזונות, שתי המאהבות שלו משגעות אותו. כאילו לא די בכך– באמצע יום העבודה, כאשר הוא מנסה לסגור במקביל שתי עסקות למכירת רכב, מתפרץ לסוכנות איש רכוב על אופנוע החמוש ברובה סער מסוג AK-47 ולוקח את כל הנמצאים בה כבני ערובה.
האיש על האופנוע הוא לארי (טים רובינס), בעלה של דונה, שעובדת כמזכירה בסוכנות. לארי משוכנע כי היא בוגדת בו עם אחד מעובדי הסוכנות ומאיים להרוג את כולם. בהמולה שנוצרת בסוכנות ג'ואי הוא היחיד שמצליח לשמור על קור רוח. הוא לוקח על עצמו את ניהול משא ומתן הן עם החוטף והן עם המשטרה שמקיפה את הסוכנות.
אפרוג
סירנו דה ברז'רק
ממביר
הרייט טבמן
מריו קסטלנואבו טדסקו
פרדריק וילם דה-קלרק
Dropbox
דרופבוקס (Dropbox) הוא שירות אחסון קבצים, המופעל על ידי חברה בעלת אותו השם, המציע אחסון קבצים בענן, סנכרון קבצים בין התקנים, ממשק בענן ותוכנת מחשב. דרופבוקס נוסד בשנת 2007 על ידי שני בוגרי אוניברסיטת MIT, דרו האוסטון וארש פרדוסי. שירותי דרופבוקס ניתנים במגוון רחב של מערכות הפעלה שולחניות כמו לינוקס, Microsoft Windows, OS X, ומערכות הפעלה סלולריות כמו אנדרואיד, iOS ואחרות. המודל העסקי של דרופבוקס הוא פרימיום, כלומר כל המשתמשים מקבלים שטח אחסון של 2GB חינם, הניתן להגדלה תמורת תשלום. כמו כן, משתמש המצרף משתמשים נוספים לשירות מקבל שטח אחסון נוסף בחינם.
היסטוריה.
לפי המייסד דרו האוסטון, הרעיון להקמת דרופבוקס החל כאשר באופן עקבי הוא היה שוכח את התקן ה-USB הנייד שלו בתקופה בה היה סטודנט ב-MIT.
האוסטון החל בפיתוח ממשק לשימושו האישי, אך מהר מאוד הבין כי השירות יוכל להועיל גם לאחרים שנתקלו בבעיות דומות. בשנת 2007 ייסד את דרופבוקס, וזמן קצר לאחר מכן קיבל את המימון הראשון שלו מחברת Y Combinator. דרופבוקס הושק באופן רשמי ב-2008 בכנס הטכנולוגי השנתי TechCrunch50. בתחילה שם האתר היה Getdropbox.com, ובאוקטובר 2009 רכשה החברה את הדומיין Dropbox.com.
עד סוף 2010, דרופבוקס החזיקה ב-10.41% משוק הגיבוי העולמי, בהתבסס על כמות ההתקנות של היישום, לפי דוח שפרסמה חברת OPSWAT.
במאי 2011 חתמה דרופבוקס על שותפויות עם Softbank וסוני-אריקסון, במסגרתם במספר דגמי טלפונים יותקן הישומון של דרופבוקס כברירת מחדל ולקוחתיהם יקבלו זיכרון נוסף מתנה
נכון למרץ 2022, לדרופבוקס יש למעלה מ-700 מיליון משתמשים רשומים, ונכון ל-2020 היו לדרופבוקס 15.48 מיליון משתמשים בתשלום.
מודל עסקי.
המודל העסקי של דרופבוקס מתבסס על מודל כלכלת הפרימיום. כלומר, השירות ניתן בחינם לכל המשתמשים עם כמות שטח אחסון מוגבלת עד 2GB, ואילו הגדלה של שטח האחסון ניתנת בתשלום, כאשר האפשרויות הן 2TB ו-3TB למשתמשים פרטיים, ו-3TB ומעלה למשתמשים הרשומים כקבוצה. לפי שיטה זו, ההכנסות ממשתמשי הפרימיום מכסות את עלות כל משתמשי החינם.
ב־27 באוקטובר 2011, פרסם מגזין פורבס כי לדרופבוקס יש 50 מיליון משתמשים מתוכם 96% משתמשים בחשבון החינמי.