מחוז מונרו (באנגלית: Monroe County) הוא מחוז במדינת ניו יורק שבארצות הברית. במפקד האוכלוסין שנערך בארצות הברית בשנת 2000 מספר האוכלוסייה במחוז עמד על 735,343. המחוז קרוי על שמו של נשיאה החמישי של ארצות הברית, ג'יימס מונרו. עיר המחוז היא רוצ'סטר, "עיר הפרחים".
ישראל בורוביץ
ישראל (איזי) בורוביץ (נולד ב-30 ביוני 1941) הוא איש עסקים ואקדמיה ישראלי. כיהן פרופסור לניהול ומערכות מידע באוניברסיטת תל אביב ומכהן כדיקן בית הספר לניהול וכלכלה במכללה האקדמית תל אביב יפו. היה יו"ר דירקטוריון אל על עד לנובמבר 2008. בורוביץ הוא הבעלים, יחד עם אחיו התאום, דדי בורוביץ, של קבוצת בורוביץ ושל חברת כנפיים אחזקות בע"מ - השולטת באל על.
ביוגרפיה.
בורוביץ נולד בתל אביב להורים יוצאי פולין, למד בבית חינוך לילדי עובדים ובתיכון למד בבית הספר החקלאי כדורי, שירת בצה"ל בנח"ל סיים קורס קצינים בהצטיינות והשתחרר בדרגת רב-סרן. בורוביץ נסע לארצות הברית למד באוניברסיטת קליפורניה תואר ראשון ושני בהנדסת ייצור ועשה דוקטורט בחקר ביצועים במכון הפוליטכני שבברוקלין, ניו יורק. הוא הצטרף לבית הספר לניהול של אוניברסיטת תל אביב בשנת 1972. בשנת 1980 קנה אחיו התאום, דדי בורוביץ, את חברת ארקיע והוא החל להתקין את מערכת המחשוב של החברה עד שלבסוף שימש כמנהל המחשב של החברה במשרה מלאה ולאחר עשר שנים הפך למנכ"ל בה. על ניהולו זכה בורוביץ בפרס ההוקרה של פורום חברות התעופה האירופיות.
בשנת 1998 מכרה חברת משאב את השליטה בחברת גרנית הכרמל לישראל בורוביץ וגיסתו תמי מוזס-בורוביץ' (באמצעות חברת "ד.ת בורוביץ-מוזס השקעות (1995)") תמורת כ-200 מיליון דולר. בעסקה השתתפו גם חברת הפניקס אחזקות וחברת גלנקור. בשנת 2006 רכשה קבוצת עזריאלי את השליטה בחברת גרנית הכרמל.
בשנת 2018 הוענק לו תואר יקיר העיר תל אביב-יפו.
בורוביץ היה נשוי ליעל בורוביץ' (לינדר) עד למותה ב-2019 ואב לשלושה.
שליטת האחים בורוביץ באל על.
בינואר 2005, לאחר משא ומתן ממושך על הפרטת אל על, עברה השליטה באל על מידי מדינת ישראל לידי חברת "כנפיים - אחזקות ארקיע בע"מ" הנמצאת בבעלות האחים בורוביץ.
באפריל 2008 פורסם כי בעקבות פרישתו המתוכננת של איזי בורוביץ מתפקידו כיו"ר הדירקטוריון באל על, מנהלים האחים בורוביץ ביניהם משא ומתן למכירת חלקו לאחיו, דדי בורוביץ, שיחליף את איזי בורוביץ כיו"ר הדירקטוריון בחברה. עסקה זו לא יצאה אל הפועל ובהודעתו של איזי בורוביץ נאמר כי אחיו לא עמד במועד האחרון לביצוע העסקה.
The Harder They Come
The Harder They Come הוא סרט פשע מג'מייקה משנת 1972, בבימויו של פרי הנזל ובכיכובו של זמר הרגאיי ג'ימי קליף.
רקע.
הסרט זכה להצלחה באירופה ובארצות הברית. בין השאר השתתף בפסטיבל ונציה של שנת 1972.
בסרט נעשה שימוש במוזיקת הרגאיי, מה שלא היה רגיל באותם הימים, שכן בוב מארלי טרם התפרסם מחוץ לג'מייקה. פסקול הסרט מורכב כולו משירי רגאיי בביצוע ג'ימי קליף וזמרים אחרים. שמו של הסרט The Harder They Come מבוסס על אחד השירים בפסקול ומבוצע בידי קליף עצמו. פסקול הסרט הוא אחד מאלבומי הרגאיי הנמכרים בכל הזמנים ואחד מ-500 האלבומים הנמכרים בכל הזמנים בכלל.
עלילה.
הסרט עוסק באייבנהו מרטין, אותו משחק ג'ימי קליף, צעיר ג'מייקני כפרי המנסה את מזלו בבירה קינגסטון כזמר רגאיי. קשיי החיים מובילים אותו לעסוק בסחר במריחואנה ומשם הוא מדרדר לאלימות ופשע. דמותו של אייבנהו מרטין מבוססת באופן חופשי על דמותו של אייבנהו Rhygin מרטין, פושע מפורסם שפעל בג'מייקה בשנות ה-40.
ניקלבאק
ערפילית שק הפחם
ערפילית שק הפחם (נקראת לפעמים רק שק הפחם) היא ערפילית הבליעה הבולטת ביותר בשמים וניתנת לזיהוי בקלות גם בעין בלתי מזוינת בקבוצת הכוכבים הצלב הדרומי. מרחקה מכדור הארץ כ-600 שנות אור וקוטרה בין 30 ל-35 שנות אור. היא מכסה תחום של 5°×7° מהשמיים ונראית כצללית חשוכה על הרקע הבהיר של שביל החלב בסמוך לכוכבי הצלב הדרומי, כאשר קצותיה מגיעים גם לתוך קבוצות הכוכבים קנטאור וזבוב. למעשה הערפילית אינה חשוכה לחלוטין ובהירותה מגיעה לכ-10% מהבהירות של שביל החלב המקיף אותה. בהירות זו נובעת מהחזרה של אור הכוכבים המוסתרים על ידה.
היסטוריה.
הערפילית הייתה ידועה לתושבי החלק הדרומי של כדור הארץ כבר בתקופות פרה-היסטוריות ובתרבות האבוריג'ינית באוסטרליה היא היוותה את הראש של "האמו בשמים" – קבוצת כוכבים אבוריג'ינית. לאירופאים היא התגלתה רק בשנת 1499 על ידי מגלה הארצות ויסנטה יאנייס פינסון. בתחילה היא זכתה לכינוי קאנופוס השחור וכן הענן המגלני האפל (כניגוד לענני מגלן).
הערפילית ממלאת תפקיד מרכזי בספרם של לארי ניבן וג'רי פורנל "הקיסם בעינו של אלוהים".
חוסן נפשי
חוסן נפשי או עמידות נפשית הם מונחים המתארים יכולת פסיכולוגית חיובית להתמודד עם מצבי דחק ומשבר, ולהסתגל לנסיבות החיים שנגרמו בעקבות מצבים אלו. הנושא נחקר בעיקר בתחום הפסיכולוגיה החיובית.
חוסן נפשי מהווה גם מדד אישיותי לניבוי היכולת להתמודד עם מצוקה עתידית, ומקושר לתכונות ויכולות כמו יעילות עצמית, תחושת שליטה בחיי הפרט, תחושת מעורבות ומטרה בחיים, וגמישות בהסתגלות לשינויים בלתי צפויים. בהקשר זה, חוסן נפשי מתווסף למנגנוני הגנה שונים שקיימים לרשותו של האדם, וניצבים כנגד "גורמי סיכון" שקיימים בחייו ובסביבתו.
חוסן נפשי הוא תהליך דינמי בו אנשים מסתגלים ומתמודדים עם מצבי משבר ומצוקה. החוסן מורכב משני ממדים, מידת החשיפה למצוקה ומידת ההסתגלות החיובית. מידת החשיפה למצוקה כוללת את כל גורמי הסיכון הקשורים סטטיסטית לחוסר הסתגלות, כגון עוני, ילדים להורים עם סכיזופרניה או חשיפה לטראומה בעבר. מידת ההסתגלות החיובית כוללת את כל ההישגים החברתיים והעמידה במשימות באותה תקופת חיים של מצב המצוקה.
החוסן הנפשי אינו תכונה מולדת בלבד, אלא גם יכולת שמתפתחת במהלך החיים. גורמים שעשויים לתרום להתפתחות החוסן הם המזג של האדם, האווירה החמה והתומכת במשפחתו, ומערכת תמיכה חברתית שהייתה קיימת עבורו במהלך חייו.
מחקרים.
המושג חוסן (resilience באנגלית) הוא מושג רחב, הכולל בתוכו מגוון מרכיבים והיבטים חינוכיים ופסיכולוגיים. יחד עם זאת, חוקרים רבים בחנו את המשאבים האישיים והקבוצתיים המאפשרים לאדם להתמודד עם מצבי לחץ (Braun- Lewensohn, Sagy, &amp; Roth, 2010; Laufer &amp; Solomon, 2010, מתוך אברהים איסמעיל אבו עג'אג', 2016).
האגודה האמריקאית לפסיכולוגיה (APA ,2009) מציינת שחוסן נפשי אינו תכונה מולדת, אלא צירוף של מחשבות, התנהגויות ופעולות שאפשר ללמוד ולפתח בכל אדם. לכן, בפיתוח החוסן הנפשי ישנו דגש על זיהוי המחשבות והאמונות, כאלו שמגבילות וכאלו שתורמות לקידומו האישי של מי שזקוק לו. כמה מהן תכונות אישיות, כגון: תושייה, תפיסת מצבים כאתגר, חוש של שליטה, אמונה עצמית, ורצון עז לחיות, ואחרות תכונות חברתיות, כגון: יחסי גומלין ואינטראקציה בינאישית, אנושיים, סיוע סוציאלי, הענקת חום ואהבה. כאמור, הגורם העיקרי התורם לחוסן נפשי אצל אדם הוא יחס תומך ואכפתי בתוך המשפחה ומחוצה לה. כמו כן, המושג חוסן מתייחס לתהליך דינמי הכולל הסתגלות חיובית בהקשר של מצוקה ניכרת (לפי Luthar et al., 2000, מתוך אברהים איסמעיל אבו עג'אג', 2016).
יתרה מזאת, תחושת החוסן מתוארת כיכולת אנושית להתמודד, להתגבר, להתחזק ואפילו להשתנות כתוצאה מהתנסויות בשעת צרה (גרוטברג, 2005 מתוך אברהים איסמעיל אבו עג'אג', 2016). נוסף לזאת, חוסן נפשי שם דגש למשאבים של האדם, כוחותיו האישיים וזיהוי הסיכונים על מנת להפחיתם, ולסייע לאנשים הנאלצים להתמודד עימם. פיתוח חוסן אישי באמצעות זיהוי של כוחות חיוביים עשוי להיות אמצעי יעיל לאדם. לפי לצר, ספיבק וצישינסקי ( 2013 ), גורמי ההגנה הם תכונות מולדות, דינמיות, מתפתחות ומתייצבות אשר הופכות את האדם לחסין. ככל שגורמי הסיכון רבים יותר, כך יידרש האדם למספר רב יותר של גורמי הגנה כדי לשפר את תפקודו ואת התמודדותו. עוד נטען כי ישנה הבחנה בין גורמי הגנה אישיים, כגון הצלחה בלימודים, חוש הומור וכשירות אישית, לגורמי הגנה דינמיים כגון קבוצת גיל. ניתן לסווג את גורמי ההגנה לשלושה תחומי חיים: בית, משפחה, מסגרות קהילה וחברה. לפיכך, ניתן לייחס לחוסן נפשי שלושה מרכיבים עיקריים: מרכיב ראשון - הכוחות הפנימיים של האדם, התמיכה המשפחתית והחברתית בו והמשאבים הקהילתיים. מרכיב שני - קשור באופי האדם, מיומנויותיו הבינאישיות בפתרון בעיות, כבוד עצמי, מזג ואמפתיה. מרכיב שלישי- כולל את מידת האופטימיות של האדם, יכולת התקשורת שלו, יכולתו לשתף אחרים במחשבות, יכולתו בתחום פתרון בעיות, ויכולת לווסת רגשות. (אברהים איסמעיל אבו עג'אג', 2016).
קישורים חיצוניים.
אסמעיל אבו עג'אג', א' (2016). חוסן נפשי. לקסי- קיי (6), עמ' 11-12. https://www.kaye.ac.il/lkey/%D7%97%D7%95%D7%A1%D7%9F-%D7%A0%D7%A4%D7%A9%D7%99/
לצר, י’, ספיבק, ז’ וצישינסקי, י’ (2013). הקשר בין תחושת קוהרנטיות לבין פתולוגיה הקשורה באכילה ודימוי גוף בקרב מתבגרות בישראל: זיהוי קבוצות בסיכון. מפגש, כ”א(28), 153–169.
ישראל בורוביץ'
ישראל (איזי) בורוביץ'
סניפר
Garbage collector
Garbage collection
בורוביץ'
בורוביץ
גיאת
גִּיאַת (غياث، ע'יאת') הוא שם משפחה יהודי-תימני ובעבר שם צפון אפריקאי משמעות המילה בערבית "תשועה". או על שם שבט ברברי "גיאתה" או אזור במרוקו "ג'בל גיאתה"
תכנון מהכלל אל הפרט
Sniffer
הכמסה
מסרק
מסרק הוא כלי המיועד ליישור וניקוי שיער.