השם "קניון אנטילופ", שניתן לו על שם האנטילוקפרות האמריקניות שחיו בעבר באזור, מתייחס למעשה לשני קניונים: קניון אנטילופ העליון, הידוע גם בשם "הסדק" (The Crack), וקניון אנטילופ התחתון, הידוע גם בשם "חולץ הפקקים" (The Corkscrew). בשפת הנאוואחו נקרא הקניון העליון "צה בגנליני" (Tse' bighanilini; "המקום בו המים עוברים דרך הסלעים") והקניון התחתון נקרא "האסדסטוואזי" (Hasdestwazi; "קשתות סלע ספיראליות").
הקניון נוצר כתוצאה מסחיפה של אבני החול המצויות בו, בעיקר כתוצאה משיטפונות. שיטפונות אלה מאפיינים את הקניון גם כיום. בשנת 1997 מצאו את מותם 11 תיירים בשיטפון שאירע בו, וב-2006 הוא נסגר למבקרים למשך חמישה חודשים כתוצאה משיטפון.
הקניון נפתח למבקרים בשנת 1997, לאחר שהוכרז כחלק מהפארק השבטי נאוואחו. הקניון העליון, שגובה קירותיו כ-40 מ', מתויר יותר מהתחתון, מאחר שהוא נגיש וקל יותר להליכה. אחד האלמנטים האופייניים לקניון העליון, ושמושכים אליו חובבי צילום רבים, הוא האופן שבו חודרות קרני השמש לקניון ומאירות חלקים ממנו באור רך. תופעה זו מתרחשת רק בחודשי הקיץ, בין אמצע מרץ לתחילת אוקטובר. הקניון התחתון, שצורתו כצורת האות V, נמוך יותר, אך מסלול ההליכה בו כרוך בטיפוס במדרגות ובסולמות. על המבקרים בשני הקניונים להיות מלווים במדריך מטעם רשויות הפארק.
תמיד אותו חלום
תמיד אותו חלום היא מיני-סדרת טלוויזיה ישראלית שהופקה על ידי דנה הפקות ושודרה בשנת 2009 בערוץ הוט 3, ובמקביל גם בשירות VOD של חברת הכבלים HOT. ב-13 ביולי 2010 זכתה הסדרה בפרס האקדמיה לטלוויזיה בקטגוריית המיני סדרה הטובה ביותר.
עלילה.
עלילת הסדרה עוקבת אחר סיפור חייו של מאיר לוי, הומוסקסואל מתבגר, היוצא לעיר תל אביב לחפש אחר אימו, שעזבה את הבית במפתיע. העלילה מתמקדת בחודשים אחדים בחייו של מאיר, תוך שהיא נעה אחורה לתקופת ילדותו והתבגרותו בצל העדרה המסתורי של אימו.
הסדרה משלבת בתוכה קטעים מוזיקליים רבים, כמעט כולם משיריו של הזמר והמלחין צביקה פיק, שאף השתתף בסדרה בהופעת אורח בתפקיד עצמו.
שירי ארצי יצרה את הסדרה וכתבה את התסריט שלה, ואיתן פוקס ביים אותה. את העיבודים המוזיקליים יצרו עברי לידר ועדי גולדשטיין. חלק מהשירים בסדרה בוצעו על ידי רוני אלטר.
פילוסופיה מעשית
פילוסופיה מעשית (נקראת גם פילוסופיה יישומית או פילוסופיה שימושית) היא ענף בפילוסופיה המבקש לשלב שיטות וידע פילוסופי לחיי יום יום, ולהפוך את הפילוסופיה לנגישה עבור ציבור שאינו בעל רקע פילוסופי בהכרח.
ייעוץ פילוסופי, פרקטיקה שהתפתחה החל משנות השמונים של המאה ה-20, הוא ענף או תת-תחום בתוך התפיסה הכוללת של הפילוסופיה המעשית.
היסטוריה.
קווי התיחום בין פילוסופיה לבין פילוסופיה מעשית לא היו ברורים כלל לפילוסופים בעולם העתיק ואף לא לפילוסופים שפעלו בראשית העת החדשה. פילוסופים כמו אפלטון, אריסטו, תומאס אקווינס, מקיאוולי ורבים אחרים עסקו בייעוץ (בלי לקרוא לו "ייעוץ פילוסופי"). סוקרטס אף לחם בנטייה של מלומדי זמנו להתהדר בז'רגון מעורפל וחתר להפוך את הידע לנחלת הכלל.
בעת החדשה, ככל שהצטבר הידע הפילוסופי והפך לנחלתם של מלומדים ושל אקדמאים הלכה הפילוסופיה והתנתקה מתודעתו של הציבור הרחב. הפילוסופים לימדו באוניברסיטאות, פרסמו והתפלמסו עם עמיתיהם, תוך שתהליך זה עצמו מעצים באופן אקספוננציאלי את הצטברות הטקסטים ומקורות ההשראה הפילוסופיים ובה בעת מרחיק באופן בלתי נמנע את הידע הזה מרפרטואר הידע האפשרי של האדם המשכיל.
הפילוסופיה המעשית היא תגובת נגד להדרתה של ההגות הפילוסופית מחיי המעשה. הפילוסופיה המעשית מבקשת להחזיר את הפילוסופיה אל הציבור הרחב ולחדש את הרלוונטיות שלה לחיי יום יום. ברוח זו כותב ג'ון לוק בספר הראשון של "מסה על שכל האדם" כי תכליתה העיקרית של הפילוסופיה היא לעקור עשבים שוטים מן התודעה. הפילוסופיה האנליטית (שראשיתה בפילוסוף הגרמני בן המאה ה-19 גוטלוב פרגה ושיאה במאה העשרים בפילוסוף הגרמני-בריטי ויטגנשטיין) חותרת כל כולה להפיכת הפילוסופיה לממוקדת, חדה, בהירה, נטולת "פוזות" ומסיכות כלומר להתנערות מדימוי הפילוסופים כ"מנותקים", "מרחפים", "מעורפלים" .
ייחודה של הפילוסופיה המעשית.
מגמת החיבור בין הפילוסופיה לחיי המעשה איננה חדשה ואינה ייחודית לפילוסופיה המעשית. לא רק האקזיסטנציאליזם והמרקסיזם עושים זאת, אלא כאמור אף הזרם האנליטי מבקש, בחלקים רבים שלו, לחקור תבניות שיח שגורות באופן פילוסופי. תרומת הפילוסופיה המעשית כזרם חוץ אקדמי היא בכך שהיא מביאה את הפילוסופיה עצמה ואת קווי הציר העיקריים שהעסיקו אותה- אל עולמם של אנשי המעשה. מטרת הפילוסופיה המעשית להפוך את מקורות הידיעה, שאלות באונטולוגיה, דילמות באתיקה וכיוצא בזה לסוגיות חיות, רלוונטיות ואקטואליות בעולמות פרקטיים.
מאפיין מרכזי נוסף של הפילוסופיה מראשית ימיה הוא האומץ לאתגר את המקובל והמובן מאליו. חברות אנושיות נוטות לאמץ פרדיגמות באופן נוקשה ולפעול בתוך אופנות (גם אינטלקטואליות). בעת החדשה היו אלה אלכסיס דה טוקוויל בספרו "הדמוקרטיה באמריקה" וג'ון סטיוארט מיל שהצביעו על דורסנותה של דעת הקהל ועל העובדה שעוצמה זו (של דעת הקהל) חזקה לעיתים קרובות יותר מן החוקים הכתובים. לפי מיל "הצרה היותר גדולה של זמננו היא שכל כך מעט אנשים מעזים עכשיו להיות מוזרים".
הפילוסופיה המעשית חותרת לטעת גם אומץ לצאת נגד הזרם וגם מוכנות להציע חלופות קיומיות לאופנות החברתיות המושרשות. בימינו יש פילוסופים מעשיים החותרים, למשל, לאתגר את המכוונות המתמדת של ארגונים ומוסדות ל"מבחן התוצאה", נורמה שחלחלה מן העולם העסקי לכל רכיבי החברה.
דרכי פעולה בפילוסופיה מעשית.
שלושה צירים מרכזיים מקובלים לשילוב פילוסופיה בחיי המעשה:
הציר האנליטי.
הפילוסופיה יכולה באופן יעיל ומקיף יותר מדיסציפלינות אחרות לזהות כשלים לוגיים כמו סתירה, מעגליות, הנחת המבוקש וכיוצא בזה וכן לשקף את משמעותה של השפה הנוהגת בשיח של פרט, ארגון או קהילה. חקר השפה, חקר הז'רגון ואף עיון ביקורתי בעצם היווצרותם של ז'רגונים מקצועיים הוא אחת התרומות החשובות של הפילוסופיה המעשית לחקר הפרקטיקה.
בניית חזון.
המטרה היא השתתת חייהם של אנשים וקהילות על בחירה מתמדת בין חלופות לגיטימיות, בניה של סיפור מלכד משמעותי או חתירה לקראת חיבורו של סיפור כזה. הקושי הגדול שנתקל בו הפילוסוף המעשי בעניין זה הוא החשש מן המימד האידאולוגי של השקפת עולם המתחייבת מנסוחו של חזון.
בין השאר חותרת הפילוסופיה המעשית, בעניין זה כבאחרים, לכונן לא רק מסד בהיר ומגובש של הנחות תשתית וחשיפת ערכי היסוד אלא גם לעסוק במישור הכמיהה, כלומר לחפש דגמי השראה. הטקסט הוא לעיתים קרובות - אך לא באופן בלעדי- מקור של השראה מבלי שתאבד האוריינטציה הביקורתית כלפיו.
אתיקה.
לציר זה שתי תת-משמעויות חשובות. האחד, אתיקה במובן של תורת מוסר, קביעת תכליות ראויות ובחינה של מכלול ההשתמעויות של פרקטיקות נוהגות. השני, אתיקה במובן של אורח חיים, רוטינה, הרגלים וכיוצא בזה שנועדו לבסס את הטענה האריסטוטלית שהטוב מצוי בתכונות האופי ושתכונות אופי אלו ניתנות לפיתוח ולשינוי תוך תרגול מתמיד.
איגוד הכדוריד בישראל
איגוד הכדוריד בישראל הוא עמותה ציבורית רשומה המרכזת והמייצגת את ענף הכדוריד בישראל, הליגות המקצועניות השונות בראשן "ליגת העל בכדוריד" לגברים ונבחרות ישראל השונות מנערים עד נבחרת הבוגרים, גברים ונשים כאחד.
האיגוד הוקם בשנת 1956 ומורכב מאספה כללית שבה יושבים היו"ר וחברי הנהלה. האספה הכללית אחראית על איגוד השופטים ועל 12 ועדות משנה שמנהלות את הענף בשטח.
איגוד הכדוריד מנהל את פרויקט 2024, במסגרת פרויקט ענף כדור מועדף ברמה הלאומית, שכולל גם את סגל הזהב של נבחרת ישראל, האקדמיה למצוינות בכדוריד במכון וינגייט, והפרויקט לקידום הכדוריד בו שוהה נבחרת הנוער בעונת משחקים באירופה. הפרויקט הלאומי זוכה לתמיכה מצד מינהל הספורט והוועד האולימפי, בנוסף לנותני חסות שגייס איגוד הכדוריד.
משרדי האיגוד ממוקמים כיום במרכז הספורט הדר יוסף רח' שטרית 6, תל אביב.
קירוב
במתמטיקה ובמדעים, קירוב הוא ייצוג לא מדויק של ביטוי מתמטי, המתאים לשימוש כאשר דיוק מוחלט אינו אפשרי או אינו הכרחי. למרות שקירוב מתייחס בדרך כלל למספרים, אפשר ליישם אותו גם בהקשר של פונקציות, צורות וחוקים פיזיקליים. את הקירוב של a על ידי b מסמנים בסימן ≈, כך: a ≈ b.
לעיתים נעשה שימוש בקירוב עקב קיומו של מידע חלקי בלבד המונע שימוש בייצוג המדויק של הביטוי המתמטי. בפיזיקה במיוחד, בעיות רבות מורכבות מדי לפתרון אנליטי מלא ולכן משתמשים בקירובים רבים לצורך פתרונן. לכן פעמים רבות גם בהינתן ייצוג מדויק לאותו הביטוי המתמטי, קירוב עשוי להניב פתרון מספיק מדויק תוך הפחתה משמעותית של מורכבות הבעיה.
סוג הקירוב שבשימוש תלוי במידע הזמין לביצוע הקירוב, במידת הדיוק הנדרש, במידת הרגישות של הבעיה לנתונים ובמשאבים הקיימים לביצוע הקירוב, שכן על פי רוב קירוב מדויק יותר דורש יותר זמן ומאמץ. הקירוב ייחשב למדויק יותר ככל ששגיאת הקירוב תהא קטנה יותר. לקירוב, אפילו כזה המופיע בחישוב על גב מעטפה, יש ערך בעיקר כאשר הוא מלווה בחסם של גודל השגיאה.
קירוב מספרי.