קרב עייתא א-שעב
קרב עייתא א־שעב היה קרב שהתנהל בכפר עייתא א־שעב, בשבוע הרביעי של מלחמת לבנון השנייה, בסוף חודש יולי 2006, בין כוחות המילואים של חטיבת כרמלי וכוחות חטיבת הצנחנים בסיוע חיל האוויר ובין חמושים מארגון חזבאללה. חמישה מהלוחמים שהשתתפו בקרב קיבלו את עיטור המופת, ארבעה קיבלו ציון לשבח.
רקע.
הכפר השיעי עייתא א-שעב ממוקם בגזרה המערבית של הלחימה בסמוך למושב זרעית באזור שבו התבצעה חטיפת חיילי צה"ל בגבול לבנון. הקרב היה חלק ממבצע קורי פלדה שבמסגרת לבנון השנייה. לקרב שבא לאחר ההיתקלויות בעיירות בינת ג'בייל ומארון א-ראס, נשלחו כוחות מילואים מחטיבת כרמלי ומספר כוחות מחטיבת הצנחנים, במטרה להדוף את משגרי הרקטות ואת חמושי החזבאללה שהתבצרו בתוך בתי הכפר. המטרה העיקרית של כניסת הכוחות לכפר הייתה ליצור רצועת ביטחון של כ-6 ק"מ מקו הגבול עד נהר הליטני.
מהלך הקרב.
בשעות בוקר ה-31 ביולי נכנסו כוחות צנחנים לכפר ונתקלו במחבלי חזבאללה, איתם ניהלו חילופי אש שבמהלכם נורו טילי נ"ט ופצצות מרגמה. בחילופי האש במהלך היום הראשון נהרגו 20 מחבלים והכוחות תפסו שליטה על מספר בתים בגזרת הלחימה.
חילופי האש הסלימו ביום השני ללחימה, עד לכדי שלושה הרוגים בקרב כוחות הצנחנים, ממטח טילים בצהרי אותו יום. כמו כן, נפצעו מפקד פלוגה וסגנו בגדוד 890. חילוצם מן השטח הפכו מורכבים עד מאוד, ובוצעו תחת אש כבדה ותוך לחימה במחבלים מטווחים קרובים.
ב-2 באוגוסט, כשהוא מגובה בחיפויי אווירי ובכוחות משוריינים, הצליח כוח הצנחנים לפגוע בקבוצה של 17 חמושים ולהרוג שבעה מהם. בחילופי האש נהרג לוחם צנחנים אחד, ושניים אחרים נפצעו באורח קשה. גם למחרת ניהלו הצנחנים קרבות כנגד מחבלי החזבאללה והרגו כמה מהם.
כחמישה ימים לאחר תחילת הקרב נהרג לוחם המילואים הראשון, כתוצאה מפגיעת מטיל נ"ט. במהלך חילופי האש העזים הצליחו לוחמים מחטיבת כרמלי לעצור שישה פעילי חזבאללה, אשר הועברו לחקירה במערכת הביטחון על מנת לסייע באיסוף המודיעיני. בנוסף חשפו הכוחות בכפר מרגמה בקוטר 120 מ"מ שכוונה לעבר מדינת ישראל, ולידה היו מונחות כ-100 פצצות מרגמה המוכנות לשיגור.
ב-9 באוגוסט בשעות הבוקר המאוחרות, נפגע טנק מרכבה השייך לחטיבת המילואים 847 שפעלה בגזרה באותה העת מטיל מסוג 9M133 קורנט, ככל הנראה מטווח קצר. לאחר שהטיל פגע בטנק הוא עלה באש והיה קושי רב להתקרב אליו. השריפה שהשתוללה מעלה את הסברה כי מערכת כיבוי האש שהייתה קיימת בטנק לא פעלה. כתוצאה מהפגיעה נהרגו כל ארבעת אנשי צוות הטנק. הארבעה מונצחים במצפה נמרוד בראש פינה.
הקרב בעייתא א-שעב התרחב ב-12 באוגוסט לחלק מהמערכה הקרקעית על נהר הליטני, בכפר אבו טוויל שבמרחב עייתא א-שעב, למחרת, נורו שני טילי נ"ט לעבר כוח מחטיבת כרמלי, עליה פיקד במלחמה אל"ם אילן אטיאס, ושמהם נהרגו ארבעה חיילים ונפצעו עשרים. בעקבות כך החליט אטיאס להסיג חזרה לשטח ישראל את אחד מגדודיו, אשר ספג את הנפגעים. הגדוד נסוג תוך שהוא נוטש שטחים שולטים באזור הכפר. החלטה זו יצרה פתח דרכו חדרו מחבלי חזבאללה נוספים למרחב עייתא א-שעב, אשר הפכו את הלחימה על כיבושו מחדש של השטח השולט בידי לוחמי חטיבת כרמלי, ובראשם הסמח"ט, הושע פרידמן בן שלום, למורכבת וסבוכה.
תוצאות הקרב.
הקרב בעיירה עייתא א-שעב היה מהקרבות הקשים ביותר של צה"ל במהלך מבצע "קורי פלדה". האבידות בצד הישראלי הסתכמו ב-13 חיילים הרוגים, בעיקר כתוצאה מפגיעות טילי נ"ט.
מקורות בצה"ל דיווחו שבמהלך הקרב חוסלו כ-50 מחבלים וייעדים רבים בתוך העיירה הופצצו והושמדו עד היסוד.
בכללתו הקרב היווה הכנה מקדימה לפתיחת מבצע "שינוי כיוון", פעולה צבאית של כוחות צה"ל שהובילה למלחמת לבנון השנייה. לאחר המלחמה חקרה ועדה בראשות האלוף במילואים יורם יאיר את מהלכי הקרב של עוצבת הגליל ובכלל זה גם את קרב עייתא א-שעב. הוועדה בראשות יאיר מתחה ביקורת קשה במיוחד על הדרך בה נוהל הקרב ויאיר אף כינה אותו- "החור השחור של המלחמה".
שירות הביטחון של נשיא בלארוס
שירות הביטחון של נשיא בלארוס (בבלארוסית: Служба бяспекі президэнта Республіки Беларусь) הוא גוף רשמי בבלארוס האחראי לאבטחת נשיא בלארוס ובכירים נוספים במדינה. הגוף, שהוקם בשנת 2000, נחשב כיורשו של "המינהל הראשי לאבטחת המדינה" - גוף שהוקם בשנת 1991 ועסק באבטחת אישים.
חרף הצהרת בלארוס כי מדובר ברשות שמירת חוק לגיטימית, הגדירה מחלקת המדינה של ארצות הברית בשנת 2000 את שירות הביטחון כשירות משטרה חשאית וגרסה כי באפשרותו של השירות להפעיל כוח "נגד יריביו הפוליטיים של הנשיא, ללא פיקוח חוקי ומשפטי".
הנס על הוויסלה
ולדיסלאב שיקורסקי
שיקורסקי
השירות הפדרלי לשליטה בסמים של רוסיה
השירות הפדרלי לשליטה בסמים (רוסית: Федеральная служба Российской Федерации по контролю за оборотом наркотиков, ФСКН России; בראשי תיבות "פסק"ן") או בקצרה משטרת הסמים (Наркополиция) הייתה הזרוע הממשלתית ברוסיה האחראית לאכיפה ומלחמה בסמים וכפופה לנשיא רוסיה.
הארגון הוקם במתכונתו ב-2004, אך הוא למעשה תולדה של מחלקות משטרתיות ללוחמה בסמים. הארגון העסיק בשיאו כ-36 אלף עובדים. באפריל 2016 הארגון פורק וסמכויותיו הועברו לידי מחלקה במשרד הפנים הרוסי בשם המינהל הראשי לשליטה בסמים.
היסטוריה.
ב-2004, נשיא רוסיה ולדימיר פוטין הקים את השירות הפדרלי למלחמה בסמים כגוף עצמאי הכפוף לנשיא. ב-2008 הנשיא המכהן, דמיטרי מדבדב הורה להקים מחלקת ביטחון פנים לביעור השחיתות הציבורית. בנובמבר 2010 הארגון חתם על הסכם שיתוף פעולה ייחודי עם סין לשיתוף פעולה בנושאי המאבק בסמים. הסכם שהיה חתום עליו גם מול ארגונים דומים אחרים כדוגמת הסוכנות הטג'יקית למאבק בסמים.
האו סי
E (קבוע)
עד אחד נאמן באיסורים
מיכל ויצמן (ספורטאית)
מיכל (מיקי) ויצמן היא קפטן אס"א תל אביב ברוגבי לשעבר, קפטן נבחרת הנשים של ישראל ברוגבי לשעבר, ומאמנת רוגבי.
ויצמן שיחקה במדי אס"א תל אביב מאז הקמתה של ליגת הנשים בשנת 2001, ולמרות ממדיה הקטנים נחשבה לאחת השחקניות הבולטות בליגה, ושימשה כקפטן קבוצתה. היא ידועה כשחקנית זריזה מאוד ובעלת יכולת טכנית ברמה גבוהה. משחק ההגנה שלה ייחודי, כיוון שהיא נוהגת לתפוס את השחקנית היריבה ולא לאפשר לה להתקדם או למסור במקום להפיל אותה.
ויצמן שימשה כקפטן הנבחרת בשנים 2008-2007, והובילה אותה להעפלה לטורניר הגמר של אליפות אירופה 2008, הישג השיא של הרוגבי הישראלי (נכון לשנת 2010). בשנת 2010 היא שימשה כסגנית קפטן הנבחרת.
בעונת 2010/2009 היא שימשה כמאמנת קבוצת הנוער של רמת השרון.
כיום מורה לספורט בבית ספר יסודי ברמת גן.
לורן פטריק
לורן פטריק היא שחקנית רוגבי ישראלית אשר מכהנת כקפטן אס"א חיפה ונבחרת הנשים של ישראל ברוגבי. הייתה שותפה להעפלה ההיסטורית לטורניר הגמר של אליפות אירופה 2008.
ביוגרפיה.
פטריק החלה לשחק רוגבי לאחר שעלתה לארץ בשנת 2004 מארצות הברית, שם שיחקה כדורגל וכדורסל, התחרתה באתלטיקה ובשחייה צורנית, ואף הייתה ראש קבוצת מעודדות בפוטבול. בשנת 2008 העפילה עם נבחרת ישראל לטורניר הגמר של אליפות אירופה.
נכון לשנת 2010, פטריק נחשבה לאחת השחקניות הבולטות בליגה, וידועה כאתלטית מעולה, בעלת יכולת טכנית טובה וכן ראייה מרחבית ויכולת יצירת שטח ברמה הגבוהה ביותר. באפריל 2010 מונתה לקפטן הנבחרת לקראת אליפות אירופה לנבחרות דרג א'.
בנוסף, היא מאמנת רוגבי מוסמכת.
לומדת לתואר דוקטור להנדסת הסביבה בטכניון.
ברוניסלב קומורובסקי
ברוניסלב מארי קומורובסקי (; נולד ב-4 ביוני 1952) הוא נשיא פולין ויו"ר הסיים הפולני לשעבר. הוא קיבל לידיו את סמכויות הנשיא מיד לאחר מותו של נשיא פולין לך קצ'ינסקי בהתרסקות מטוסו. סמכויות אלו הועברו אליו באופן אוטומטי עקב כהונתו כיו"ר הסיים, הבית התחתון של הפרלמנט הפולני, ובהתאם לחוקת פולין. בהתאם לחוק, כיהן קומורובסקי בתפקיד זמני זה עד לסיום תפקידו כיו"ר הסיים.
ב-20 ביוני 2010 נערכו בחירות לנשיאות פולין, בהן התמודד קומורובסקי מטעם מפלגת "המצע האזרחי". הוא זכה ב-41.54% מקולות המצביעים ודורג במקום הראשון, אך לא חצה את רף 50 האחוזים הנדרשים לניצחון בסיבוב הראשון. בסיבוב השני, שנערך ב-4 ביולי 2010, התמודד קומורובסקי מול המועמד ירוסלב קצ'ינסקי, אחיו התאום של הנשיא המנוח. קומורובסקי זכה ב-53.01% מהקולות, ובכך גבר בהפרש קטן על יריבו קצ'ינסקי, והוכרז כמנצח בבחירות לנשיאות. הוא התחיל בכהונתו כנשיא פולין הנבחר לאחר השבעתו ב-6 באוגוסט 2010.
קומורובסקי היה שר ההגנה של פולין בשנים 2000–2001. בין השנים 2005–2007 כיהן בתפקיד סגן יו"ר הסיים והחל לכהן כיושב ראש הסיים ב-5 בנובמבר 2007. ב-8 ביולי 2010 סיים את תפקידו כיו"ר הסיים, והוחלף בגז'גוז' סכטינה. אי לכך, הועברו גם סמכויות הנשיאות בהן החזיק קומורובסקי מאז 10 באפריל 2010 לידיו של סכטינה למשך כחודש, עד להשבעתו לנשיאות באוגוסט. קומורובסקי מכהן כיום גם כסגן יו"ר מפלגת הפלטפורמה האזרחית.
הוא נשוי לאנה קומורובסקה משנת 1977.
מיליונר בצרות
מיליונר בצרות הוא סרט קולנוע ישראלי שיצא לאקרנים בשנת 1978, בבימויו של יואל זילברג. הסרט המספר על איש עסקים החוזר לישראל לאחר כ-20 שנה בארצות הברית ומחליף זהויות עם נהגו האישי. הסרט מכר 450,000 כרטיסים בארץ.
תקציר העלילה.