נאמנים למלוכה נרתעו מחנינת הגולים, הפגינו במונטריאול והבעירו את בניין הפרלמנט בעיר. בשנת 1854 ניהל לורד אלגין משא ומתן על חוזה ההדדיות עם ארצות הברית בניסיון לעורר מחדש את הכלכלה הקנדית. בשנת 1857 הוא הפך לנציב העליון מטעם האימפריה הבריטית בקיסרות הסינית. בביקורו בסין וביפן (שוגונות טוקוגאווה) ב-1858 וב-1859, הוא פיקד על הכיבוש הבריטי של העיר האסורה בבייג'ינג במהלך מלחמת האופיום השנייה. תחילה היה אלגין סימפתי כלפי הסיניים והתנגד למלחמה אך לאחר ההתנקשות בשליחים הבריטיים הורה על פעולת תגמול שהייתה לשריפת ארמון הקיץ הקיסרי, מקום מושבו של שיאן-פנג, קיסר סין. לאחר מכן הוא מונה למנהל הדואר הכללי בממשל הנרי טמפל, הוויקונט השלישי מפלמרסטון. בשנת 1862 הוסב לתפקיד המושל הכללי של הודו (הראג' הבריטי). הוא נפטר בדורמסלה, הודו הבריטית, ב-20 בנובמבר 1863, בעודו מכהן בתפקיד, עקב התקף לב.
אפיק גיימס נגד אפל
אפּיק גיימס נגד אפל (באנגלית: Epic Games v. Apple) היא תביעה משפטית, שהתנהלה בבית המשפט הפדרלי של ארצות הברית במחוז צפון קליפורניה. התביעה, שהוגשה באוגוסט 2020 על ידי חברת אפיק גיימס נגד חברת אפל נוגעת להתנהלות אפל ב-App Store, חנות האפליקציות שלה בפלטפורמות iOS.
על פי מדיניות אפל, רכישות בתוך האפליקציה בפלטפורמת iOS אפשריות רק דרך ה-App Store, ועבור רכישות אלה אפל גובה עמלה של 30%. מייסד אפיק גיימס, טים סוויני, ערער בעבר על 30 אחוזי העמלה שגובה אפל על כל רכישה שמתבצעת בחנות שלה. בעקבות סכסוך הנוגע למשחק המצליח פורטנייט שאותו פיתחה, אפיק ניסתה לקרוא תיגר על מדיניות אפל ותנאי השימוש בחנות האפליקציות שלה.
ב-13 באוגוסט 2020 הטמיעה אפיק גיימס שינויים במשחק פורטנייט בפלטפורמות iOS בכוונה לעקוף את מערכת התשלומים של חנות היישומים של אפל, והציעה לצרכנים אפשרויות תשלום אחרות ואף עודדה אותם לבחור בהן באמצעות מתן הנחות. אפל בתגובה הסירה את המשחק מחנות האפליקציות, מה שהוביל את אפיק להגשת התביעה.
אפל הגישה תביעה נגדית וטענה כי המהלך של אפיק מהווה הפרה של תנאי החוזה שהיה מתוכנן מראש.
המשפט החל ב-3 במאי 2021.
אפיק גיימס הגישה באותו יום תביעה נוספת נגד חברת גוגל, הקוראת תיגר על התנהלותה הדומה של גוגל בחנות האפליקציות Google Play עבור פלטפורמת אנדרואיד, וזאת לאחר שגם גוגל הסירה את פורטנייט מחנות האפליקציות שלה מסיבות הדומות לאלו של אפל. עם זאת, גוגל הדגישה כי המצב המשפטי בעניינה אינו זהה לזה של אפל.
רקע.
כבר בשנת 2015, מייסד ומנכ"ל אפיק גיימס, טים סוויני, הטיל ספק בצורך של חנויות דיגיטליות כמו סטים, App Store ו-Google Play לדרוש 30% עמלה על כל רכישה שמתבצעת. הוא טען כי כאשר מתחשבים בשיעורי הפצת התוכן הנוכחיים וגורמים אחרים הנדרשים לתחזוקה שוטפת, 8% עמלה אמורים להיות מספקים על מנת להפעיל חנויות דיגיטליות באופן רווחי. 30% עמלה אכן היו מקובלים בתעשיית המשחקים במחשבים אישיים, קונסולות, ומכשירים ניידים, ובהתייחס לכך, בשנת 2019 הצהיר סוויני כי העמלה הגבוהה הגיונית בקונסולות, מכיוון שבהן "יש השקעה עצומה בחומרה, הנמכרת לעיתים מתחת לעלות, ובקמפיינים שיווקיים בשותפות רחבה עם מפרסמים". על פי אפיק גיימס, אחד מהנימוקים ליצירת חנות המשחקים הדיגיטלית שלה, שהוקמה בדצמבר 2018, היה כדי לספק למפתחי משחקים פלטפורמת שיווק ומכירה שגובה עמלה נמוכה (12%).
כאשר פורטנייט התרחבה ממשחק בפלטפורמת המחשבים האישיים בלבד לפלטפורמות נוספות, אפיק גיימס ביקשה להציע בחינם את המשחק למכשירים ניידים. בתחילה אפיק שחררה את המשחק ללקוחות אנדרואיד, אך כדי להימנע מהעמלה שגובה גוגל על עסקאות בתוך האפליקציה, אפיק הציעה את המשחק באמצעות הורדה חיצונית באתר הרשמי של המשחק, ולא דרך גוגל פליי. הדבר הביא לפרצות אבטחה ולשיבוטים רבים שהתחזו לאפליקציית פורטנייט. באפריל 2020, אפיק נכנעה והעמידה את המשחק להורדה חינמית בגוגל פליי. מכיוון שאפל אינה מאפשרת התקנת אפליקציות חיצוניות בפלטפורמות iOS, אפיק מלכתחילה הציבה את פורטנייט ב-App Store כבר בשנת 2018.
באמצע שנת 2020 חזר סוויני על עמדתו בנוגע לעמלה שגובות אפל וגוגל, וזאת לנוכח שימוע גדול בקונגרס בארצות הברית, החוקר את ההגבלים העסקיים ורמיסת התחרות על ידי חברות הביג הטק, ובמהלך חקירות דומות שהתנהלו נגד אפל באיחוד האירופי. בראיון ל-CNBC אמר סוויני כי "אפל נעלה את המערכת שלה ויצרה מונופול מוחלט על הפצת תוכנה". על גוגל אמר: "גוגל למעשה חונקת בכוונה חנויות מתחרות בכך שהיא מעמידה מכשולים וחסמים בממשק המשתמש". סוויני הצהיר עוד כי "אם כל מפתח היה יכול לקבל את התשלומים שלו ולהימנע מעמלה בשיעור של 30% על ידי אפל וגוגל, היינו יכולים להעביר את החיסכון לכלל הצרכנים, והשחקנים שלנו היו מקבלים מחירים טובים יותר על הפריטים שאנו מציעים, וכך הייתה נוצרת תחרות כלכלית".
אפל טענה כי עמלת ה-30% משקפת את הערך העצום של App Store, ומעבר לערך הגלוי שהיא מציעה למפתחים, העמלה מכסה את "הטכנולוגיה של אפל, הכלים, התוכנות לפיתוח ובדיקות אפליקציות, מאמצי שיווק, שירות לקוחות ברמה גבוהה והפצת אפליקציות של מפתחים ואת התוכן הדיגיטלי שלהם." אפל טענה עוד כי היא דורשת מאפליקציות להשתמש ב-App Store כדי "להבטיח שאפליקציות בפלטפורמת iOS עומדות בסטנדרטים הגבוהים של אפל לפרטיות, אבטחה, תוכן ואיכות", וכן להימנע מחשיפת משתמשי iOS לסיכונים מחנויות חלופיות.
הסוגיה המשפטית שעל הפרק היא האם השליטה של אפל בחנות האפליקציות של iOS היא מונופול או לא. לטענת אפיק, אפל היא מונופול למכשירי iOS, ולכן התנהגותה בהגבלת מערכות תשלום וחנויות דיגיטליות חלופיות היא נוגדת תחרות. מנגד, אפל טוענת כי לשוק בו אפיק משתתפת ישנן פלטפורמות מרובות, לא רק iOS, ומנקודת מבט זו, אפל איננה מונופול.
תחילת הליכים משפטיים.
בראיון ל-CNN הצהיר סוויני כי מספר חודשים לפני אוגוסט 2020 אפיק גיימס תכננה דרך פעולה תחת שם הקוד "Project Liberty" (תרגום חופשי: "פרויקט חירות"), במטרה לאלץ את אפל וגוגל לשנות את תנאי השימוש בחנויות שלהם, או שיפתחו נגדן בהליכים משפטיים.
ב-13 באוגוסט 2020 הטמיעה אפיק גיימס את השינויים ועדכנה את פורטנייט בכל הפלטפורמות, כולל גרסאות iOS ו-Android. השינוי היה הוזלת מחיר מטבעות המשחק ב-20% עבור שחקנים שרכשו אותם ישירות מהחנות של אפיק. משתמשי iOS ואנדרואיד שבקשו לרכוש את המטבעות דרך חנויות האפליקציות של אפל או גוגל לא קיבלו הנחה זו, מכיוון שלדברי אפיק, עקב העמלה הגבוהה שגובות אפל וגוגל, אין באפשרותה להחיל את ההנחה גם לאמצעי תשלום זה. בתוך שעות, הן אפל והן גוגל הסירו את פורטנייט מחנויות האפליקציות שלהן וציינו כי עקיפת מערכות התשלומים שלהן מהווה הפרה של תנאי השירות.
אפיק גיימס הגישה מיידית תביעות נפרדות נגד אפל וגוגל בבית המשפט הפדרלי במחוז צפון קליפורניה, בגין התנהגות מונופוליסטית ונוגדת תחרות, שנסובה סביב חנות האפליקציות ומערכות התשלומים שלהן. אפיק טענה כי התנהלות זו מהווה הפרה של חוק שרמן, החוק הפדרלי בנושא הגבלים עסקיים, ושל החוק בקליפורניה האוסר על התנהלות נוגדת תחרות. במקביל וכחלק מהתביעה נגד אפל פרסמה אפיק סרטון בשם "Nineteen Eighty-Fortnite", המהווה פרודיה לתשדיר הפרסומת "1984" של אפל, שלטענת אפיק שימשה את אפל כדי לערער על הנתח הגדול שהיה ל-IBM בשוק המחשבים באותה תקופה.
בתביעתה נגד גוגל טענה אפיק את אותו הדבר, והוסיפה כי ההגבלות שמציבה גוגל מונעות עסקאות במשחקי פורטנייט שלא הותקנו דרך חנות האפליקציות בטלפונים חכמים מסוג LG ו-OnePlus. לטענת אפיק, "על אף הבטחותיה של גוגל להפוך את מכשירי אנדרואיד פתוחים לתחרות, גוגל הקימה חסמים חוזיים וטכנולוגיים המונעים תחרות בהפצת אפליקציות למשתמשי אנדרואיד, וכך היא מבטיחה שרוב האפליקציות יורדו מהחנות שלה". בתגובה לתביעה, הצהירה גוגל: "יש לנו מדיניות עקבית שהוגנת כלפי מפתחים שבחרו להשתמש בחנות האפליקציות' אשר שומרת עליה בטוחה למשתמשים. אף על פי שהמשחק פורטנייט נותר זמין באנדרואיד, איננו יכולים להפוך אותו לזמין בחנות מכיוון שהוא מפר את המדיניות שלנו. עם זאת, אנו מברכים על ההזדמנות להמשיך בדיונים עם אפיק גיימס ולהחזיר את פורטנייט ל-Google Play".
בתגובות ברשתות החברתיות כתב סוויני כי אפיק פתחה במהלכים הללו כי "אנו נלחמים למען חירותם של בעלי טלפונים חכמים להתקין אפליקציות מכל מקור שיבחרו, למען החופש של מפתחי אפליקציות לבחור איך להפיץ אותן, ולמען החופש של שתי הקבוצות לעשות עסקים באופן ישיר. הטיעון הנגדי העיקרי הוא: 'יצרני טלפונים חכמים יכולים לעשות מה שהם רוצים', וזוהי תפיסה איומה. לכולנו יש זכויות, ואנחנו צריכים להילחם כדי להגן על זכויותינו מפני מי ששולל אותן מאיתנו".
בשני כתבי התביעה אפיק לא ביקשה פיצויים כספיים, אלא במקום זאת ביקשה "הקלות אשר יאפשרו תחרות הוגנת בשני שווקים מרכזיים אלה, המשפיעים ישירות על מאות מיליוני צרכנים וכעשרות אלפי מפתחי אפליקציות".