המכשיר מופעל על ידי מעבד מתומן ליבות, כאשר 4 מהן פועלות בתדר עבודה של 2 ג'יגה הרץ וה-4 הנותרות פועלות בתדר עבודה של 1.8 ג'יגה הרץ. במכשיר ישנה מערכת על שבב מדגם 665 System-on-Chip מתוצרת קוואלקום. האחסון הפנימי של המכשיר הוא בנפח 64GB, ונפח האחסון ניתן להרחבה באמצעות כרטיס MicroSD עד ל-512 ג'יגה בייט. למכשיר יש זיכרון RAM שהוא בנפח 3, 4 או 6 ג'יגה בייט. כמו כן, המכשיר מופעל על ידי סוללה בקיבולת 4000 מיליאמפר-שעה, שאינה ניתנת להסרה. המכשיר תומך בכרטיסי סים מסוג NanoSIM.
מצלמה.
המכשיר מצויד במערך בעל ארבעה מצלמות אחוריות, ומצלמה אחת קדמית, הכולל: מצלמה רחבה ברזולוציה 13 מגה פיקסל; מצלמה אולטרה רחבה בשדה ראייה של 123 מעלות ברזולוציה 5 מגה פיקסל; שתי מצלמות נוספות כאשר האחת מיועדת לצילום מאקרו, והשנייה לצילום עומק ברזולוציה 2 מגה פיקסל; וכן מצלמה קדמית בזווית רחבה ברזולוציה 8 מגה פיקסל.
תוכנה.
המכשיר הושק כשמותקנת עליו מערכת ההפעלה אנדרואיד 10, וניתן לשדרגו לגרסה אנדרואיד 11.
לכיש (יישוב מקראי)
The A.V. Club
The A.V. Club הוא עיתון מקוון אמריקאי, ואתר בידור הכולל ביקורות, ראיונות ומאמרים העוסקים בנושאים כדוגמת: סרטים, מוזיקה, טלוויזיה, ספרים, משחקים ואלמנטים אחרים של התרבות הפופולרית. "The A.V. Club" נוסד בשנת 1993 כתוספת ל-"The Onion". במרוצת השנים הפך "The A.V. Club" לפופולרי יותר מאשר "The Onion".
בשנת 2005, לאחר שינוי מהותי באתר האינטרנט של "The A.V. Club", הוא הפך לפופולרי יותר מ-"The Onion" ולאחד מאתרי המוזיקה הפופולריים ביותר באותה העת. בניגוד ל-"The Onion", "The A.V. Club" ואתרים אחרים בבעלות G/O Media אינם סאטיריים.
שני אבנשטיין
הרב קליין
המשרד לשיתוף פעולה נורדי (שוודיה)
המשרד לשיתוף פעולה נורדי (בשוודית: Minister för nordiskt samarebte) הוא המשרד הממשלתי האמון על יחסי החוץ של שוודיה עם המדינות הנורדיות (דנמרק, נורווגיה, פינלנד ואיסלנד), אשר לכל אחת מהן משרד מקביל בממשלותיהן, ופועל מתוך משרד החוץ השוודי. כיום (2021) מכהנת בתפקיד אנה הלברי. המשרד הוקם לראשונה ב-1970, בתקופת ממשלתו הראשונה של אולוף פלמה.
הלנה סטרומייר
טאראס בולבה
טאראס בולבה הוא רומן מאת ניקולאי גוגול.
גוגול כתב את הרומן לראשונה ב-1835. הוא מתבסס על עובדות היסטוריות של המלחמות בין העות'מאנים, הקוזאקים והפולנים בסוף המאה ה-16. הדמויות בספר הן ספרותיות, פרי דמיונו של גוגול. המהדורה הראשונה הייתה פרו אוקראינית ובלחץ השלטונות הרוסים הוא פרסם גרסה שנייה ב-1841 עם מוטיבים רוסים לאומיים.
הפולנים בזו לקוזקים וראו בהם עם נחות שיודע רק ללחום. השנאה ביניהם הייתה גם דתית, הפולנים היו קתולים והקוזאקים היו אורתודוקסים. הקוזאקים ראו ביהודים משתפי פעולה עם הפולנים וערכו פוגרומים נוראים בהם.
עיבודים ויצירות על שם הרומן.
ב-1924 הופק סרט אילם גרמני בשם "טאראס בולבה", ב-1962 יצא לאקרנים סרט אמריקני באותו שם, וב-2009 הופק על ידי ערוץ רוסיה-1 הסרט "טאראס בולבה".
המלחין האוקראיני מיקולה ליסנקו חיבר אופרה בשם "טאראס בולבה" ב-1924 והמלחין הצ'כי לאוש יאנאצ'ק חיבר רפסודיה בשם "טאראס בולבה".
חבורת תומפסון
בתורת החבורות, חבורת תומפסון היא חבורה של העתקות שומרות כיוון וליניאריות למקוטעין של קטע היחידה, המדגימה מספר תופעות מעניינות.
הגדרה.
מסמנים ב-formula_1 את חבורת ההומיאומורפיזמים שומרי הכיוון הליניאריים למקוטעין של קטע היחידה. חבורת תומפסון היא תת-החבורה של formula_1 הכוללת את ההעתקות שנקודות הקצה של הקטעים הליניאריים שלהן הן מספרים דיאדיים, והשיפועים של הקטעים האלה הם חזקות (חיוביות או שליליות) של 2.
תכונות.
לחבורת תומפסון יש הצגה סופית, עם יוצרים a,b, והיחסים formula_3. היא אינה מקיימת אף זהות, אך גם אינה מכילה תת-חבורה (לא אבלית) חופשית. היא בעלת ממד קוהומולוגי אינסופי. השאלה האם חבורת תומפסון היא חבורה אמנבילית עודנה פתוחה.
תקיפת זאב
תקיפת זאבים נגרמת בידי זאבים אפורים, לרוב באזורים רחוקים מהציוויליזציה האנושית, בתדירות משתנה. בניגוד לדימוי הרווח בתרבות הפופולרית, נוטים הזאבים לרוב להתרחק מבני אדם, וגם פרטים שטרפו אנשים למאכל, לרוב ניצודו בידי פקחים או אפילו נכחדו מקומית. עם זאת ישנם מקומות בהם התרחשו תקיפות רבות של זאבים, בעיקר בצרפת בה התרחשו בין השנים 1200 ל-1920 כ-7,600 התקפות קטלניות. בעת המודרנית המספר צנחו ביותר, אך עדיין התרחשו מספר תקיפות אנשים באירופה ורוסיה (עם מעל 8 הרוגים), אמריקה הצפונית (עם 3 הרוגים) ודרום אסיה, בה התרחשו כ-200 תקיפות קטלניות, הגבוהות ביותר בעת החדשה.
לפי מדד אחד, הרגו זאבים בין השנים 2002 ל-2020, 489 אנשים, כשרובם נהרגו מהכלבת בה חלה הזאב. עוד אנשים נהרגו עקב התגרות, אך 67 אנשים נפגעו מניסיונות ציד, שחלקם הצליחו.
אף על פי שתקיפות זאבים הם די נדירות, ישנם גם תקיפות של כלבים אשר בויתו מן הזאב, המובילים למספר הרוגים גבוה בהרבה.
התמודדות.
מאחר שהזאבים תוקפים רק לעיתים נדירות קשה לחזות מתי יתקוף הזאב. עם זאת זאבים שלמדו לצוד אנשים יחזרו על כך ואף ילמדו את גוריהם או את שאר להקתם לצוד אנשים, כך שלרוב ציידים נשלחים להרוג זאבים כאלה.
רעשים, אורות מהבהבים וכלבי שמירה יעזרו להרחיק זאבים. ציידים עם שלל ציד יכולים למשוך זאבים בריח הציד, כך שעדיף לכסות או להחביא אותו.
אדם שמותקף יכול להרתיע זאבים באמצעות הנפת ידיים נמרצת וצעקות, שאולי יבריחו את הזאב. טיפוס על עצים גם יעצור תקיפה מאחר שזאבים אינם יודעים לטפס. התקיפה של זאבים בגודל מלא (43 עד 45 ק"ג) מספיק חזקה כדי להרוג אך פגיעה בפני הזאב יכולה לעיתים לעצור תקיפה.
בתרבות.
למרות שתקיפות זאבים הם נדירות יחסית כיום, בעבר היו מעט יותר תקיפות עקב הקרבה של האדם לטבע ולחיות טורפות ולעיתים עקב תחרות משותפת על אותו הטרף, נוסף על היעדר אמצעי הגנה או התקפה של זאבים בכפרים מבודדים. עם זאת ביות הכלב בוצע בידי אנשים שהחלו לגדל זאבים.
למרות שבעבר התקיפות היו רווחות יותר התרבות הרווחת בעיקר באירופה הגזימו ביחס לזאב כיצור מרושע וטורף אדם. הדבר בלט במספר סיפורים וסרטים ידועים ביניהם: פטר והזאב, כיפה אדומה, שלושה חזירונים קטנים, , היפה והחיה (בו מוצגים זאבים תוקפניים התוקפים את בל), לשבור את הקרח ועוד. בכמה אגדות אנשים שננשכו בידי זאבים הפכו לאנשי זאב צמאי דם.
דימוי זה של הזאבים, לצד היחס לתקיפות הבודדות או לטריפות של חיות בית הובילו לציד רחב של זאבים שגרר אותם להכחדה במדינות רבות.
לירן כרמל
לירן כרמל (נולד ב-7 באוגוסט 1971) הוא מדען ישראלי, פרופסור מן המנין לביולוגיה חישובית במכון למדעי החיים על שם אלכסנדר סילברמן באוניברסיטה העברית. זוכה פרס מסרי לשנת 2021 על מחקריו בתחום DNA עתיק.
קורות חיים.
כרמל נולד וגדל בישראל. הוא למד בבית ספר ביהוד ובעל תואר ראשון בפיזיקה באוניברסיטת תל אביב במסגרת העתודה האקדמית, ושירת בצה"ל כפיזיקאי ברפא"ל. את התואר השני בפיזיקה קוונטית עשה בטכניון תוך כדי שירותו הצבאי, בהנחיית פרופסור עדי מן. לאחר שירותו הצבאי, עשה דוקטורט במתמטיקה ומדעי המחשב במכון ויצמן תחת הנחייתו של פרופסור דוד הראל. בדוקטורט עבד על אלגוריתמים לקידוד ודיגיטיזציה של ריחות, ואף היה ראש צוות האלגוריתמים בחברה שפיתחה טכנולוגיה להעברת ריחות דרך המחשב. בשנת 2004 יצא ללימודי בתר דוקטורט במכונים הלאומיים לבריאות של ארצות הברית (NIH) שבבת'סדה, מרילנד, שם התמחה בתחום האבולוציה המולקולרית בקבוצת המחקר של יוג'ין קונין.
בשנת 2008 שב לישראל והקים את מעבדת המחקר לביולוגיה חישובית באוניברסיטה העברית, במחלקה לגנטיקה שבמכון למדעי החיים על שם אלכסנדר סילברמן. בשנת 2016 הוזמן לשמש כפרופסור אורח באוניברסיטת ניו-סאות' ווילס (UNSW) בסידני, אוסטרליה, שם שהה כשנה.
מחקר.
כרמל עורך מחקר חישובי בתחומי האבולוציה המולקולרית, בדגש על חקר האבולוציה של האדם ודנ"א עתיק. הוא פרסם עשרות מאמרי מחקר בתחומים אלו.
בשנת 2014, בשיתוף עם פרופסור ערן משורר, פיתח שיטה חישובית לשחזור תבניות של מתילציית דנ"א (מנגנון אפיגנטי מרכזי) מתוך רצפי דנ"א עתיק. הוא הפעיל שיטה זו על דנ"א עתיק מניאנדרטלים ודניסובים וכך היה לראשון ששחזר תבניות אפיגנטיות של קבוצות אדם קדומות, וזיהה גנים אשר מתבטאים בהם בצורה שונה מאשר בבני אדם מודרניים. בין גנים אלו היו רבים שמתבטאים במוח, וקשורים במחלות נוירולוגיות כמו אלצהיימר, אוטיזם וסכיזופרניה. עבודה זו נבחרה על ידי כתב העת Archaeology כאחת מעשר התגליות המדעיות החשובות של 2014.
בשנת 2017 פיתח כלי חישובי המאפשר לזהות איברי גוף המושפעים באופן מועדף משינויים בביטוי של גנים. כלי זה מאפשר להבין כיצד שינויים אבולוציוניים בדרך פעולתם של גנים משפיעים על גוף האדם. בשנת 2020, בשילוב של כלי זה עם מחקריו על תבניות מתילציית דנ"א בבני אדם קדומים הצליח כרמל, בשיתוף עם פרופסור ערן משורר, להראות שהמבנה האנטומי של תיבת הקול והפנים של האדם המודרני אינה זהה לזה של ניאנדרטלים ודניסובים, מה שמצביע על תהליכים אבולוציוניים מרתקים שקרו במאות אלפי השנים האחרונות והשפיעו על תיבת הקול המודרנית שלנו.