בדיאגרמות ההיסטוריות של לומברדי, הקישורים בין הדמויות והמוסדות השונים לקוחים מדיווחים חדשותיים של ארגוני תקשורת מוסמכים. הדיאגרמות, אותן כינה "מבנים נרטיביים", תיעדו פרשות שחיתות פוליטיות וכלכליות. לדוגמה, הדיאגרמה שלו מ-1999, "ג'ורג' ו. בוש, הארקן אנרגיה וג'קסון סטיבנס ~1979-90" מציגה לטענתו את הדרך בה ג'יימס באת', ג'ורג' בוש הבן ומשפחות בן לאדן היו קשורים דרך עסקאות בטקסס וסביב העולם. בין הפרשות אותן שירטט נכללו תיאורים של פרשת איראן-קונטראס, מאיר לנסקי, קשריו של הוותיקן עם המאפיה ושערוריית ההלוואות והחיסכון (S&amp;L crisis).
20 מיצירותיו נמצאות בתצוגת קבע במוזיאון לאמנות מודרנית בניו יורק. עשר יצירות נוספות שלו מוצגות במוזיאון ויטני לאמנות אמריקאית והיו נושא לחקירה של ה-FBI לאחר פיגועי 11 בספטמבר.
המשרד לעניינים ניהוליים
המשרד לעניינים אדמיניסטרטיביים
חי פארק
"חי פארק" הוא גן חיות ומרכז לימודי הפועל מאז שנת 2002 בקריית מוצקין.
היסטוריה.
החי פארק הוקם בשנת 2002 על שטח בן 100 דונם. המתחם כולל, מלבד גן החיות, מגרש משחקים לילדים, תיאטרון בלתי-מקורה (מכונה "אמפיפארק"), אגם ברבורים, פינות ישיבה מוצלות, פארק מתנפחים ומתקני לונה-פארק לגיל הרך, מזנונים ומסעדה. ב"אמפיפארק" נערכים, מדי שנה, מופעים שונים, כולל אלה של יום העצמאות וטקס הסיום של בית ספר התיכון "אורט קריית מוצקין".
בגן חיות ניתן לצפות בלמעלה מ-1,000 פרטים של בעלי חיים, בתצוגות ובבתי גידול המדמים את סביבתם הטבעית.
ב-2006 הגיעה לחי פארק להקה של 25 פינגווינים. ב-2014 הצטרפו שישה פינגווינים חדשים ל-18 שנותרו.
החי פארק מוכר כאתר תיירותי על ידי החברה הממשלתית לתיירות בישראל (חמ"ת) והוא חבר בעמותת התיירות גליל מערבי, חבר בארגון גני החיות הישראלי, האירופאי, הרוסי והעולמי.
באפריל 2021 נערך בבית משפט השלום בחיפה דיון בבקשתה של עמותת "תנו לחיות לחיות" לסעד זמני, שימנע מהחי פארק להמשיך בפעילות הרכיבה על סוסי פוני וגמלים, תוך עבירה על תקנות צער בעלי חיים. בקשת העמותה עסקה גם בתנאי המחיה הקשים שמהם סובלים, לטענתה, בעלי החיים בחי פארק, המנוגדים לחוק צער בעלי חיים והתקנות שהותקנו מכוחו. בית המשפט דחה את בקשת העמותה והיא הודיעה שתתבע את הפארק. פניית עמותת "תנו לחיות לחיות" לבית המשפט הגיעה בעקבות דיווחים על כך שמאות אנשים מדי יום רוכבים על סוסי הפוני והגמלים.
יואל ליבה (Joel Li)
Sratim
מיגל מונטיירו
לואיס מיגל בריטו גרסייה מונטיירו או בקיצור מיגל הוא כדורגלן עבר פורטגזי ששיחק בעמדת המגן הימני. מיגל שיחק בקבוצה אסטרלה אמדורה ובקבוצות בנפיקה ליסבון (5 עונות) וולנסיה (7 עונות). בקיץ 2012 שוחרר מוולנסיה, בינואר 2013 חתם במכבי תל אביב, אך מועד הגעת שחרורו מההתאחדות הספרדית התעכב ולא הגיע עד לסגירת חלון ההעברות וממיגל נמנע לשחק בקבוצה. מאז לא חזר לשחק כדורגל מקצועני.
מיגל רשם 59 הופעות בנבחרת פורטוגל בכדורגל והיה חלק מסגל הנבחרת ליורו 2004 בו הגיעה למקום השני, מונדיאל 2006, יורו 2008 ומונדיאל 2010.
זאור סדאייב
זאור אומרוביץ' סדאייב (ברוסית: Заур Умарович Садаев; נולד ב-6 בנובמבר 1989) הוא כדורגלן רוסי ממוצא צ'צ'ני, המשחק בעמדת החלוץ.
קריירת מועדונים.
זאור סדאייב נולד וגדל בבירת צ'צ'ניה, גרוזני. עד שנת 2006 שיחק בקבוצת הנוער של טרק גרוזני (כיום אחמט גרוזני), ולאחר מכן עלה לקבוצה הבוגרת של המועדון.
ב-27 בינואר 2013 הודיע בעלי בית"ר ירושלים ארקדי גאידמק על צירופם של שני שחקני רכש מטרק גרוזני לבית"ר ירושלים - סדאייב וג'בראיל קאדייב בן ה-19. החלטה זו של גאידמק עוררה זעם רב בקרב חלק מאוהדי בית"ר עקב העובדה כי שני השחקנים מוסלמים. בתחילת דרכו בירושלים סבל מפציעה, ואת הופעת הבכורה שלו במועדון ערך ב-24 בפברואר 2013, כשנכנס כמחליף במשחק מול מכבי חיפה. את שערו היחיד בקבוצה כבש סדאייב במשחק מול מכבי נתניה ב-3 במרץ 2013. בתגובה לשער זה יצאו כ-300 אוהדי בית"ר מאצטדיון טדי.
בקיץ 2013 חזר סדאייב לאחמט גרוזני, ובינואר 2014 הושאל לקבוצת לכיה גדנסק מליגת העל הפולנית. לאחר אותה העונה, הושאל סדאייב בשנית, הפעם ללך פוזנן, עמה זכה באליפות פולין. חזר לאחמט בשנת 2015.
ב-31 בינואר 2019 הושאל לאנקרגוג'ו מליגת העל הטורקית עד סוף עונת 2018/19. ב-16 ביולי 2019 נרכש על ידי אנקרגוצ'ו בחוזה לעונה אחת. במרץ 2020 עזב את הקבוצה.
באוגוסט 2021 הצטרף לקבוצה הרוסית אלוסטון יוב"ק אלושטה המשחקת בליגת העל בכדורגל של קרים.
גראם-חיוביים
שואבה (פירושונים)
תנ&quot;ך הנואפים
מובן והוראה
על מובן והוראה הוא מאמר של גוטלוב פרגה שנכתב ב־1892 ומהווה את נקודת המוצא לדיון הפילוסופי האנליטי בשפה. פרגה זיהה שני היבטים למשמעות הביטוי הלשוני - המובן (בגרמנית: Sinn, באנגלית: sense), שהוא תוכן מחשבתי בעיקרו, וההוראה (בגרמנית: Bedeutung; באנגלית: reference), שהיא האובייקט הממשי שמכוונת אליו המחשבה.
בעבודתו שקדמה למאמר זה הייתה השאיפה של פרגה, בהשפעת לייבניץ, ליצור שפה מדעית מושלמת שאין בביטויה חוסר בהירות ודו־משמעות, ושמאפשרת ניתוח לוגי של כל מושג ומשפט המראה כיצד הוא קשור ביחסי היסק עם כל משפט אחר בשפה. ב"על מובן והוראה" החיל פרגה את עקרונותיו אלו גם על השפה הטבעית, אך בשל ההבדלים שבין ביטויים טבעיים לביטויים מלאכותיים, נדרש פרגה לנסח תורת משמעות חדשה שבבסיסה הבחנה בין מילים, תכנים מחשבתיים, והדברים שאותן מילים מציינות.
ההבחנה בין מובן והוראה שעושה פרגה מקבילה לכמה הבחנות מָסורתיות בפילוסופיה של הלשון, כגון זו שבין אינטנסיה (intension) ואקסטנסיה (extension) של מושגים, מן הפילוסופיה הסכולסטית של ימי הביניים, או זו שבין דנוטציה (denotation) וקונוטציה (connotation), שהציע ג'ון סטיוארט מיל.
עֶקרון ההקשר של פרגה.
על פי עקרון ההקשר (עקרון הקונטקסט) של פרגה, לא ניתן להבין מילים אלא במסגרת הקשר של משפט שלם. פרגה תופס את המשפט כמורכב מפונקציה - הנשוא (או: הפרדיקָט) - אשר פועלת על אובייקטים (המיוצגים על ידי הנושא) ומחזירה ערכי אמת, דהיינו אמת או שקר. ערך האמת של משפט היסודי נקבע על ידי היחסים הלוגיים בין המושגים והאובייקטים (למשל: "הילד הוא קירח" אמיתי כאשר האובייקט, הילד, שייך לקבוצת הקירחים, ושקרי אם לאו), או כאשר מדובר במשפט מורכב הכולל קשרים לוגיים, ערך האמת של המשפט הראשי נקבע על ידי היחסים בין ערכי האמת של המשפטים היסודיים (למשל: שני משפטים יסודיים המחוברים על ידי הקוניונקציה "וגם" יתנו ערך אמת חיובי רק אם כל אחד מהם נותן ערך אמת חיובי בפני עצמו: "אחת ועוד אחת שווה שתיים וגם השמש זורחת במזרח").
מן הניתוח של שפה מלאכותית לניתוח של שפה טבעית.
עבור ניתוחם של משפטים מן השפה המדעית – כלומר מתוך שפה מלאכותית שהוגדרה מראש כך שכל שם חד־משמעי ויש אובייקט שהוא מציין אותו, וכל נשוא הוא מוגדר היטב, דהיינו אין עמימות בנוגע לגבולות הקבוצה של העצמים המשויכים אליו – אין לפרגה בעיה לקבוע את התנאים שבהם יש למונח הוראה. ואולם, כאשר הוא ניגש לטפל בשפה הטבעית, אף שגם כאן הוא סבר בכל מקרה כי כדי לתת דין וחשבון מספק לשפה עלינו לעסוק ברובד האובייקטיבי שלה בלבד, הוא נוכח שדרושים קריטריונים נוספים, מלבד ההוראה כדי להבין את השימוש שאנו עושים בה.
בנקודה זו פרגה הִבחין בין שני אופנים שבהם תורם ביטוי לשוני ל"משמעות" הביטוי – מובן והוראה. בעבור ביטוי כמו שם, המובן הוא התוכן המחשבתי -המושג - המקושר אליו, וההוראה היא הדבר החיצוני שאליו השם מצביע (ההוראה מכונה גם דנוטציה או אקסטנסיה). כך, למשל, מובן המילה "חד־קרן" היא המושג או אוסף המושגים והתכונות המקושרות עם החד־קרן, אך למילה עצמה ייתכן שאין הוראה, שכן הקבוצה בעולם שאליה המילים מתייחסות היא קבוצה ריקה.
ברמת המשפט, המובן הוא המחשבה השלמה, המבטאת את התנאים שבהם נאמר שהמחשבה היא אמיתית. אולם מהי הוראת המשפט?
מובן והוראה כפתְרון לחידה בנוגע לזהות.
את הצורך המקורי בהבדלה בין מובן והוראה הציג פרגה בתגובה על חידה בנוגע לזהות: כיצד להבחין בין המשפטים "א' הוא א'" ו"א' הוא ב'", במקרה ששני המשפטים אמיתיים? שהרי אם הם אמיתיים, אנו רשאים על פי כללי הלוגיקה להחליף את א' ב-ב' הזהה לו, בכל מקום. מדוע אם כן יש אנשים השואלים את עצמם, למשל, אם כוכב השחר הוא כוכב הערב? שהרי אם הם זהים לגמרי, נראה כי אנשים אלו שואלים את עצמם אם כוכב השחר הוא כוכב השחר, וזה מובן מאליו. נהוג לומר כי המשפט הראשון הוא אנליטי, ושהוא נכון תמיד עקב המבנה הלוגי שלו, ומסבירים את אמיתותו של המשפט השני בכך שא' וב' הן מילים נרדפות. ואולם, פרגה היה מעוניין לתת הסבר חד יותר לתופעה.
מכיוון שבלוגיקה של פרגה כל ביטוי בעל משמעות תורם לקביעת ערך האמת של המשפט שהוא מופיע בו, וההחלפה בין שני ביטויים בעלי הוראה זהה, א' וב', באותו משפט, אינה משנה את ערך האמת של המשפט, הרי זו ההוראה של המשפט שבה אנו מעוניינים כשאנו מעוניינים בערך האמת. מכאן גזר פרגה שמה שמבדיל בין משפטים כאלו ומאפשר לנו למצוא בכל זאת ערך בגילוי כי "כוכב השחר הוא כוכב הערב", למשל, אינו השוני בהוראה של הביטויים ושל המשפט עצמו, אלא המובן שלהם, קרי התוכן המחשבתי שהם מביעים, שהוא עבור פרגה אופן הצבעתם על האובייקט (או במילים אחרות: הדרך "להגיע" אל הרפרנט; למשל, כדי "להגיע" אל הרפרנט של המושג "כוכב הבוקר", עלי להתבונן במופע של כוכב מסוים, במיקום מסוים בשמים, בשעות הבוקר).