בשנת 2004 הוציא סטרה לשווקים אלבום שירי חג המולד בשם "You Just Gotta Love Christmas" אשר הכיל דואט עם בתו הבכורה קלייר.
ישראל, למה
ישראל, למה (צרפתית: Pourquoi Israël) הוא סרט תעודי משנת 1973, סרטו הראשון של קלוד לנצמן, יוצר הסרט שואה.
הפקה.
הסרט בוחן את החיים בישראל בעשרים וחמש השנים שחלפו מאז קום המדינה. לנצמן מראיין, בין היתר, מהגרים יהודים מגרמניה, אינטלקטואלים, פועלי נמל, שוטרים, אסירים ועולים חדשים.
בין השאר מראיין לנצמן בסרט את רן כהן, אהוד ברק וצ'רלי ביטון.
שם הסרט מתפרש לעיתים קרובות כשאלה - "למה ישראל?", בעוד כוונתו של לנצמן הייתה בעצם התשובה לשאלה זו מנקודות מבט שונות.
הסרט הוקרן לראשונה שלושה ימים בלבד לאחר מלחמת יום הכיפורים.
תשומת לב תקשורתית התעוררה בעקבות אירוע בהמבורג, גרמניה, באוקטובר 2009, בו קבוצות שמאל מנעו באלימות הקרנה של הסרט בטענה שהוא מציג נקודת מבט ציונית חד צדדית.
הדבר היה ככה
הדבר היה ככה הוא רומן אוטוביוגרפי של מאיר שלו, עליו ועל משפחתו.
רומן זה שונה משאר ספריו של שלו בכך שהוא מתאר דמויות אמיתיות של משפחתו בעיקר מצד אמו - משפחת חקלאים מראשוני נהלל. חלק מהדמויות המופיעות בספר שמשו לו כהשראה לדמויות מספריו "רומן רוסי" ו"עשו". גם ספר זה, בדומה לספרים הקודמים שכתב שלו, נסוב סביב ההוויה החברתית, החלוצית והחקלאית של התקופה שבטרם הקמת המדינה, של המתיישבים הראשונים במושבים, במושבות ובקיבוצים.
אהרון בן-ברק, סבו של שלו, יליד 1890, עלה לארץ ישראל בגיל 19. עבד כחקלאי בזכרון יעקב, חולדה, כפר אוריה, בן שמן ובאר יעקב, ולבסוף השתקע בנהלל. אשתו הראשונה נפטרה ממלריה.
לאחר מותה הגיעה ארצה אחותה טוניה שהייתה אז בת 18 והסכימה להינשא לאהרון שהיה מבוגר ממנה ב-14 שנה ומטופל בשני ילדים, בנימין ואיתמר. לאהרון ולטוניה נולדו מיכה, בתיה (אמו של שלו), התאומים בת-שבע ומנחם (אביו של רם בן ברק), ויאיר.
סבא אהרון היה חקלאי כושל ומדי פעם כשהמשק היה מגיע לפי פחת היה נעלם לזמן מה. את אחיו ישעיהו שהעדיף להגר לארצות הברית, שינה את שמו ל"סם" והקים "ביזנס", הוא כינה "בוגד כפול", כלומר לא ציוני ולא סוציאליסט. כששלח לו סם דולרים הוא החזיר אותם כי לא רצה לקבל כסף שנוצר תוך ניצול עמלם של בני מעמד הפועלים.
גיבורת הספר היא טוניה בן-ברק, סבתו של שלו. אשה דומיננטית שהצליחה להשאיר את המשפחה בנהלל בתקופות קשות. שלו מתאר אותה בהומור ובאהבה. לטוניה הייתה נטייה כפייתית לנקיון:
הסיפורים על רדיפת הניקיון של טוניה התפשטו ברחבי העולם והגיעו עד לדוד סם שהחליט לקנות להם שואב אבק (Sweeper, ובלשון סבתא טוניה "סויפר") מתוצרת ג'נרל אלקטריק. כל הכפר הגיע לחזות ב"פלא הגדול". המכשיר עבד יפה אבל כשהתברר לטוניה שהלכלוך אינו נעלם ומתנדף אלא מצטבר בשקית בשואב ובפעולת הריקון עלול הלכלוך להתפזר, היא הכניסה את המכשיר לחדר האמבטיה ולא נתנה לאיש לראותו עד יום מותה.
למאיר שלו עצמו חלק משני בעלילת הספר, שמרביתה התרחשה לפני שנולד. בנוסף לקרוביו של שלו המתוארים בספר, נמנים עם גיבוריו גם הסוס וייטי והאתון עָה, שלא רק מעשיהם מתוארים, אלא גם מחשבותיהם, כמו גם מחשבותיו של שואב האבק.
חבר דירקטוריון
חוק החנינה
חוק החנינה, התשכ"ז-1967 הוחק לאחר הניצחון במלחמת ששת הימים.
עיקרו של החוק הוא חנינה על עבירות שאינן חמורות מאוד. בין העבירות שהוצאו מתחולת החנינה היו עבירות שעונשן מעל 10 שנות מאסר, עבירות על פי החוק לעשיית דין בנאצים ובעוזריהם ועבירות חמורות נגד ביטחון המדינה.
Windows Movie Maker
Windows Movie Maker או Windows Live Movie Maker (בעברית: יוצר הסרטים) היא תוכנה לעריכת וידאו חינמית מבית מיקרוסופט. באמצעות תוכנה זו ניתן ליצור ולערוך קטעי וידאו.
היסטוריה.
גרסאות 1.0 עד 2.5.
הגרסה הראשונה של Movie Maker שוחררה ב-14 בספטמבר 2000 ונכללה עם Windows Me. הגרסה הבאה, גרסה 1.1 נכללה ב-Windows XP ששוחרר כשנה אחרי כן. גרסה זו תמכה ביצירת קובצי DV AVI וביצירת 8 קובצי WMV.
גרסה 2.0, הוצאה לאור בנובמבר 2002 והייתה עדכון חינמי לתוכנה. גרסה 2.1 הייתה עדכון קל ונכללה ב-Windows XP Service Pack 2. עם שחרור Windows XP Media Center Edition 2005, שוחררה גרסה 2.5 שכללה אפשרות ליצירת אפקטים בווידאו ותמיכה בצריבת DVD.
גרסה 6.0.
מיקרוסופט שחררה את גרסה 6.0 כחלק מ-Windows Vista וכללה אפקטים חדשים, מעברים וסוגי קבצים חדשים לשמירה. גרסת הפרימיום כללה אפשרות ללכידת וידאו ממצלמות HDV.
עם זאת, גרסת Windows Vista של Windows Movie Maker הסירה תמיכה ביבוא וידאו ממקור וידאו אנלוגי, כגון מצלמת וידאו אנלוגית או מצלמת רשת. כיוון שחלק מהמחשבים הישנים לא יכלו להפעיל את גרסה 6.0, מיקרוסופט שחררה את גרסה 2.6 שהותאמה עבור מחשבים אלו.
גרסה זו כללה את האפקטים והמעברים הישנים, כמו גרסה 2.1. עם זאת, בגרסה זו לא הייתה האפשרות ללכידת וידאו.
Windows Live Movie Maker 2009.
ב-2009 שינתה מיקרוסופט את Movie Maker עד יסודה ולא כללה את תוכנה זו ב-Windows 7. התוכנה הייתה חלק מחבילת Windows Live Essentials. שם התוכנה שונה ל-Windows Live Movie Maker. גרסת הבטא של התוכנה יצאה ב-17 בספטמבר 2008 וגרסתה הסופית שוחררה ב-19 באוגוסט 2009.
Windows Live Movie Maker לא תואם לגרסאות קודמות של מיקרוסופט, כגון Windows Vista ו-Windows XP.
Windows Live Movie Maker 2011.
ב-24 ביוני 2010 שוחררה גרסת הבטא של Windows Live Movie Maker 2011. הגרסה הסופית של התוכנה שוחררה ב-30 בספטמבר 2010. על מנת להתקין את גרסה זו, יש להתקין את גלריית התמונות של חלונות.
ב-10 בינואר 2017 הופסקה התמיכה בחבילת Windows Live Essentials, הכוללת את Windows Live Movie Maker. עקב כך, לא ניתן להתקין את התוכנה מאתר Microsoft.
דרישה (הנדסת תוכנה)
דרישה היא הגדרת מאפיין או אילוץ, מבצעי, פונקציונלי או של התכן והוא חיוני לקבלת המוצר או התהליך. דרישה שאינה כתובה לא מאפשרת בקרה ומעקב, ולכן נדרוש שהדרישות יופיעו כמשפטים. מאפיין הוא תכונה שהמערכת צריכה לאפשר, או צורת התנהגות של המערכת במצב כלשהו. אילוץ הוא הגבלה כלשהי על המערכת – עקב מצב קיים (למשל קיום בסיס נתונים שעל המערכת להשתמש בו) או דרישה עתידית. דרישה מבצעית משפיעה על אופן פעולת התוכנה. דרישה פונקציונלית משפיעה על יכולות התוכנה ודרישת תכן משפיעה על אופן מימוש התוכנה.
מטרת שלב הדרישות.
מטרת שלב הדרישות הוא יצירת תשתית למפרט התוכנה על פי צורכי הלקוח כגון הגדרת צורכי הלקוח, הגדרת יכולות המוצר והתנאים בהם הוא נדרש לעמוד, הקצאת דרישות המערכת לתוכנה והבנה משותפת בין הלקוח למפתח.
ועוד יצירת בסיס לניהול ולמעקב אחרי הפיתוח – מטריצת מעקב דרישות. ויצירת בסיס לבדיקת המוצר ואיכותו.
בשלב הדרישות, בניגוד לשלב התכן, אנו אומרים מה התוכנה צריכה לעשות, ולא איך היא תעשה את זה.
תכונות נדרשות של דרישות.
נכונות.
כל דרישה צריכה לייצג את הפונקציונליות הנדרשת עבור המערכת. דוגמה לדרישה שאינה נכונה:
נניח שהבעיה מגדירה שה-ID של כל משתמש במערכת הוא מהתחום [1000-3000] ואילו במסמך הדרישות מופיעה הדרישה המתאימה: לכל משתמש יש מספר ID.
חד משמעיות.
על דרישה להיות ניתנת לפירוש בדרך אחת בלבד. כל דרישה צריכה להיות קצרה, מפורשת וברורה. יש להשתמש במילון מלווה כאשר אנו משתמשים בביטוי שיכולים להיות לו מספר משמעויות.
שלמות.
על הדרישות לכסות בצורה מוגדרת היטב את כל היבטי התוכנה, יש להיזהר מ- (TBD (to be defined.
עקביות.
יש למנוע הגדרת דרישות הסותרות זו את זו. ישנם מספר סוגי סתירות נפוצות:
סתירות לוגיות.
למשל במקום אחד בדרישות כתוב כי A גורר את B ובמקום אחר כתוב שהם קורים בו זמנית.
עקבות למקור.
יש לזהות את מקורה של כל דרישה: דרישה מפורשת או דרישה נגזרת.
הימנעות מתכן.
יש לוודא שאילוצי/הנחיות התכן מהווים צורך אמיתי.
בדיקתיות/מדידות.
נדרשת קביעה מפורשת כיצד יהיה ניתן להוכיח את העמידה בדרישה, בדרך שתיקח זמן סופי ותהיה יעילה מבחינה כספית. על כל הדרישות להיות מובנות הן על ידי הלקוח והן על ידי המפתחים.
סוגי דרישות.
דרישות פונקציונליות.
מתארת פונקציות יסודיות של המערכת ושירותי מערכת שהמשתמש מצפה שיתבצעו על ידי המערכת.
דרישות לא פונקציונליות.
אילוצים על המערכת: אמינות, ניידות, בטיחות, ביצועים ועוד:
לשני מוצרים יכולים להיות בדיוק אותה פונקציונליות אולם המאפיינים של כל אחת יכולים ליצור שני מוצרים שונים לגמרי. דרישות לא פונקציונליות קשות יותר לבדיקה מדרישות פונקציונליות. למשל דרישות לא פונקציונליות ההכרחיות לכל מוצר הן "מהירות", "בטיחות" ו-"ניתן לאחזקה". קשה להגדיר כיצד יש לבדוק האם המוצר עומד בהן.
מסמך דרישות תוכנה.
"מסמך דרישות תוכנה" מציג את אוסף הדרישות המוגדרות מהתוכנה לגבי המשימה שעליה לבצע. מוגדרות בו הבעיות שהתוכנה תיתן פתרון עבורן. לאחר כתיבת התוכנה, המסמך יאפשר לבדוק האם התכן הוא טוב. אם התכן ממלא את כל הדרישות אזי הוא פתרון קביל לבעיה.
מסמך דרישות ניתן לשינוי אם המבנה והסגנון שלו הם כאלו ששינויים יכולים להיעשות בקלות. על המסמך להכיל תוכן עניינים, אינדקס והתייחסויות בתוך המסמך. על כל דרישה בו להופיע במקום אחד בלבד.
מסמך דרישות ניתן למעקב אם כל דרישה בו נמצאת בפסקה ממוספרת נפרדת, כך שניתן להתייחס לדרישה זו במסמכים אחרים:
מפרט דרישות לתוכנה.