במסגרת מפא"י היה בין יוזמי חוג יוצאי הונגריה ופעל לשילובם של יהודי הונגריה בהסתדרות. במסגרת מפא"י ארגן את תנועת שח"ל.
בשנת 1952 החליט משרד הפנים לאחד את השכונות :נשר, גבעת נשר, תל חנן ובן-דור לרשות מקומית אחת. עד אז התנהלה כל שכונה בנפרד. לשכונת גבעת נשר ונשר כל אחת בנפרד היה ועד קהילה. שכונת תל חנן, שראשוניה התיישבו בבתיו הנטושים של הכפר הערבי בלד א-שייח', שהפכו לרכוש המדינה, הייתה בניהולה של "רשות הפתוח" ולא היה לה כל מעמד רשמי כיישוב. כנ"ל שכונת בן דור שראשוניה התיישבו בבתיה הנטושים של חוואסה בימי מלחמת העצמאות. על פי המלצת מפא"י מונה שומרוני להיות ראש המועצה המקומית נשר ולארגן את ארבע השכונות ליישוב אחד. שומרוני פרש מתפקידו בשנת 1957 מסיבות בריאותיות.
לאחר פרישתו ריכז במסגרת מפא"י את בניית בית המפלגה ב"כיכר סולל בונה" חיפה, ופעל כנציג קופת הפקיד שעסקה בביטוח פנסיוני. באזור חיפה. לזכרו נקרא הגן סביב בניין עיריית נשר "גן יהודה".
שון ג'ונסון
שון ג'ונסון (באנגלית: Shawn Johnson; נולדה ב-19 בינואר 1992) היא מתעמלת אמריקאית בעבר. היא אלופה אולימפית (בייג'ינג 2008) על הקורה. בעלת ארבע מדליות, מהן אחת זהב ושלוש כסף (קבוצתית, קרב-רב וקרקע) ואלופת העולם לשנת 2007, בעלת שלוש מדליות זהב (קבוצתית, קרב-רב וקרקע). כיום היא עוסקת בפרסום, בדוגמנות ובהופעות.
ביוגרפיה.
ג'ונסון נולדה בעיר דה מוין שבמדינת איווה כבת יחידה. למדה התעמלות מגיל שלוש. היא התאמנה בהדרכתו של ליאנג צ'או והחל משנת 2006 אלופת ארצות הברית בהתעמלות מכשירים (זכתה בג'וניור אבל עם ניקוד יותר גבוה משל הזוכה בסיניור). ההופעה הידועה ביותר שלה הייתה באולימפיאדת בייג'ינג אז קראו לה American Darling ו-Face of America. בשנת 2009 הייתה הספורטאית האמריקאית האהובה ביותר על פי מגזין פורבס, נבחרה ל"אתלטית השנה" ולצעירה האמריקאית הנבחרת. היא התחילה להופיע בפרסומות רבות, למשל למקדונלד'ס ולצ'יריוס שגם הוציאו קופסה מיוחדת עם דמותה. היא מופיעה הרבה בטלוויזיה עם ג'יי לנו, דייוויד לטרמן, ג'ימי קימל, Entertainment Tonight, אופרה וינפרי. היא זכתה בעונה השמינית של "רוקדים עם כוכבים", וזכתה ב"מי רוצה להיות מיליונר" לסלבריטיס ב-50 אלף דולר, אותם תרמה.
היא מופיעה במופע בידור מצליח "The Tour of Gymnastics Superstars" של אלופת עולם ואלופות אולימפיות בהתעמלות יחד עם שירים וריקודים ומוזיקה.
במערכת הבחירות של 2008 הופיעה בוועידה של המפלגה הדמוקרטית והשביעה את המשתתפים שם.
ב-2012 הודיעה על פרישתה מנבחרת ארצות הברית.
החתול שאיננו שם
החתול שאיננו שם הוא ספר הדן בפילוסופיה מאת רון אהרוני שיצא לאור בהוצאת מאגנס בשנת 2009.
מקור שמו של הספר הוא באמרה של הפילוסוף ויליאם ג'יימס: "פילוסוף הוא עיוור שמחפש בחדר חשוך חתול שחור שאיננו שם". האמרה הזאת מבטאת את החידתיות האופפת את הפילוסופיה, והתחושה שאין יודעים במה בדיוק היא עוסקת. הספר מנסה להגדיר מהי הפילוסופיה, ולהסביר מניין נובעות תכונותיה: היעדר האובייקט לחקירה, העובדה שאי אפשר להשיב לשאלותיה על ידי התבוננות במציאות, העובדה שהבעיות הפילוסופיות המרכזיות אינן נפתרות לאורך אלפי שנים, תחושת שמיטת הקרקע מתחת לרגליים שאופיינית לדיונים פילוסופיים.
בעיית הגדרת הפילוסופיה נחשבת עצמה לפילוסופית, אבל בעיני המחבר מובנה הוא – אילו מאפיינים של דיון מזוהים כ"פילוסופיים", שהיא שאלה פסיכולוגית. על פי טענת המחבר זהו אם כן ספר לא פילוסופי על הפילוסופיה.
הפילוסופיה עוסקת בחשיבה האנושית. אולם לכאורה החשיבה היא חלק מתופעות הטבע, ואפשר היה לחקור אותה בצורה מדעית-עובדתית. השאלה המרכזית שבה עוסק הספר היא מדוע הפילוסופים אינם רואים זאת כך, ומדוע הסתכלותם בחשיבה האנושית אינה אמפירית (ניסויית). התשובה שנותן הספר היא שהמאפיין את הפילוסופיה אינו אובייקט החקירה, אלא דרך החקירה. טענתו של המחבר היא שהמאפיין את החקירה הפילוסופית הוא הנחה של זיהוי בין המערכת המושגית הנחקרת לבין זו המשמשת לחקירה. למשל, השאלה הספקנית "האם קיים עולם חיצוני או הכול נמצא במוחי" תלויה לחלוטין בכך שהאדם השואל זהה לאדם שעליו הוא שואל. השאלה "האם כל העולם הוא חלום של המלך האדום" (כך טוען טווידלדי במבעד למראה של לואיס קרול) היא חסרת משמעות.
את הרעיון של הספר מסכם המחבר בשתי אמירות:
א. בהסתכלות באחר אין פילוסופיה.
ב. חקירה עצמית תקינה דומה בכול לחקירתו של אחר.
המסקנה משתי אלה היא שבהסתכלות נכונה בעצמך, שבה מופרד החלק החוקר מן הנחקר, נעלמת תחושת הפילוסופיות של הבעיות. למשל, השאלה "מהי האמת" הופכת לשאלה "כיצד מתנהל מושג האמת במוחי". שאלות אחרות, שהמחבר קורא להן "ארכיטיפיות", נעלמות בהסתכלות מן הצד, וכל זכות קיומן באה להן ממבנה החקירה הלא מפריד. אלה הן בעיות הספקנות, חופש הרצון, בעיית היסק הרצוי מן המצוי של יום, ובעיית גוף-נפש.
DNSSEC
Domain Name System Security Extensions
המועצה לענף החלב
ממתיק
ממתיק הוא תוסף מזון המשמש להמתקת מוצרי מזון. עם הממתיקים נמנים ממתיקים טבעיים: סוכר, סוכר כוהלי, דבש, סילאן, סוכר פירות, וסירופים למיניהם (כגון סירופ מייפל), וממתיקים מלאכותיים: אדנוזין מונופוספט, אצסולפאם האשלגן, אליטם, אספרטם, אנתול, ציקלמאט, גליציריזין, נאוטם, סכרין, סוכרלוז ועוד.
השימוש בממתיקים מלאכותיים ובממתיקים בכלל שנוי במחלוקת מבחינה בריאותית. יש השוללים שימוש בממתיקים באופן גורף, ויש הממליצים להפחית ככל האפשר בשימוש בממתיקים.
השימוש בממתיקים מלאכותיים בכמויות גדולות עשוי להזיק לבריאות, ומוצרי מזון העושים שימוש בממתיקים אלה, כגון משקאות קלים, מכילים לרוב אזהרה בדבר היקף השימוש המותר במוצר בשל נוכחות הממתיק בו.
מרדכי פוגלמן
הרב מרדכי פוגלמן (17 בספטמבר 1898 - 6 בספטמבר 1984; ראש השנה תרנ"ט - ט' באלול תשמ"ד) היה רבה של קטוביץ ולאחר מכן, של קריית מוצקין.
ביוגרפיה.
ילדותו ובחרותו.
נולד ב-1898 בפרמישלאן למשפחה המתייחסת אל הרמ"א, השל"ה והב"ח.
במקביל ללימודיו ב"חדר" למד מקצועות כלליים, על מנת להכין את עצמו לבית ספר תיכון. למד במספר ישיבות במזרח גליציה: בבז'ז'ני אצל דודו הרב שלום מרדכי שבדרון ובטרנוב, סטניסלבוב ולובלין.
בהיותו תלמיד ישיבה פרסם מאמרים בכתבי-עת עבריים בתחום הדעת הכללית ובנושאים היסטוריים-תלמודיים. את ה"סמיכה" לכהונת רב קיבל מרבי דוד מנחם מאניש באב"ד - אב"ד טרנופול, רבי דוד הלוי איש הורוביץ - אב"ד סטניסלב; רבי מאיר אריק, ומראש ישיבת חכמי לובלין הרב מאיר שפירא (שהיה בן דודה של אשתו).
לימודיו הגבוהים.
המשיך ללמוד לימודים כלליים בווינה ובשווייצריה, שבה קיבל ב-1918 את תעודת הבגרות. למד באוניברסיטה של ברן וציריך: היסטוריה, פילוסופיה ושפות קלאסיות. בציריך ערך הרב פוגלמן ירחון עברי – "הירדן", שבו פרסם עבודות מחקר בנושאים ספרותיים, היסטוריים ותלמודיים. קיבל תואר ד"ר בפירנצה ב-1924, על יסוד עבודה בנושא "ארגון הקהילות היהודיות בארץ ישראל במאות הראשונות של הספירה החדשה".
לאחר מכן שימש הרב ד"ר פוגלמן כמרצה לתלמוד ולפוסקים בסמינר לרבנים בפירנצה, במשך שנתיים עד 1926. פרסם מאמרים בכתבי-עת מדעיים כמו "Monatsschrift für Geschichte und Wissenschaft des Judentums" בברסלאו ו"הצופה לחוכמת ישראל" בבודפשט. במחקריו היה הרב פוגלמן הראשון שבדק באופן אנליטי את משמעות התפקיד "מפטיר כנסיות" - עוזר ופרשן במוסדות החינוך היהודיים בארץ ישראל בתקופת התנאים.
עם שובו לפולין ב-1926 מונה הרב ד"ר פוגלמן לתפקיד מנהל הסמינר למורים של "מזרחי" בווילנה. כעבור שנה הגיע לוורשה ושם לימד תלמוד ומדרש בסמינר הממלכתי למורי דת-משה. הרב יהודה לייב פישמן מימון כתב שהוא אחד הרבנים היחידים שהכיר שכוחם יפה גם במדעים
הרב פוגלמן נישא לבלה, אחות הרב משה חיים לאו, נכדתו של הרב שמואל יצחק שור.
הרבנות בקטוביץ.
ב-1928 הוזמן הרב ד"ר פוגלמן לכהונת רב הקהילה היהודית בקטוביץ, תפקיד שמילא עם הרב קלמן חמיידס עד 1939. עם התמנותו לרב של קטוביץ, שלח הרב מאיר שפירא, תעודה בגרמנית, ובה כתב בין השאר שהרב פוגלמן "קולע בתשובותיו החדות תמיד אל השערה".
כרבה של קטוביץ ניהל פעילות תרבותית-חינוכית בין יהודי העיר וסביבתה, ובמיוחד בקרב הנוער היהודי בשלזיה. באופן רשמי, באישור שלטונות החינוך הפולניים בקטוביץ, הורה גם דת משה לתלמידים היהודיים, שלמדו בבתי הספר התיכוניים-ממלכתיים והעירונים. הרב היה אחד הכותבים הראשיים בדו-שבועון, שהוציאה הקהילה היהודית בקטוביץ, ובו הופיעו מאמרים במדעי היהדות ובנושאים אקטואליים, שנועדו לציבור היהודי הרחב.
הרב ד"ר פוגלמן פרש גם את חסותו ודאג לפיתוחו של גן–הילדים היהודי הראשון בעיר, שנוסד ביוזמת רעייתו, בלה פוגלמן. גן-ילדים זה היה נתון (כמו יתר מוסדות חינוך יהודיים) תחת פיקוחה של הקהילה היהודית בקטוביץ.
נוסף לכך הוסיף הרב להיות פעיל בשדה הספרות התלמודית, ופרסם מאמרים ועבודות מחקר בכתבי-עת כמו: "הצופה לחכמת ישראל" בבודפשט; "קול תורה" בירושלים ואחרים. הוא פרסם בין היתר עבודת-מחקר נרחבת, שנושאה - "מינוי דיין הגון". בשנים האחרונות לפני מלחמת העולם השנייה היה הרב פוגלמן שקוע בעבודת מחקר מקיפה בהלכה, שכותרתה הייתה: "חידושים ובירורים לתלמוד הבבלי"; כמו כן כתב חיבור בנושא "פסקי-דין של הגאונים".
נדודים במלחמת העולם השנייה.