בשנת 2019 בעקבות שינוי במפת ההופעות ובעולם התרבות בארץ בהמשך למגפת הקורונה, החל להופיע גם עם אביו דרור קרן במופעים המיועדים לכל המשפחה ומשודרים בדיגיטל ולא מול קהל חי. בשנת 2021 ראה אור סינגל הבכורה ושיר הנושא של האלבום "Love in Mind". השיר זכה לשבחים מאת מבקרי מוזיקה, ועם שחרורו נכנס לרשימות ההשמעה בתחנות הרדיו הגדולות בישראל: גלגלצ, כאן 88, כאן גימל ועוד.
אלבום בכורה.
אלבום הבכורה של עמרי קרן בשם "Love in mind", ראה אור ב-16 בינואר 2022. הופעת ההשקה של האלבום מתוכננת לחודש פברואר 2022, ותתרחש במועדון הבארבי בתל אביב. לפני צאת האלבום פורסמו שלושה סינגלים מתוכו: Love in mind, Going to ו-Forever one שזכו לשבחים ממבקרי מוזיקה שכתבו, בין היתר, ש"המוזיקה נשמעת לחלוטין מהסבנטיז, כאילו כמו מתוך סשנים של קרוסבי, סטילס, נאש ויאנג". את כל השירים באלבום קרן כתב, הלחין וגם מנגן על כל הכלים.
חיים אישיים.
קרן נולד וגדל באור יהודה, אימו היא מאיה חנוך ואביו הוא דרור קרן. סבו הוא שלום חנוך מתגורר בתל אביב.
אחמט צ'אליק
אחמט יילמאז צ'אליק (בטורקית: Ahmet Yılmaz Çalık; 26 בפברואר 1994 – 11 בינואר 2022) היה כדורגלן טורקי ששיחק בעמדת הבלם בקבוצות גנצ'לרבירלי, גלאטסראיי וקוניאספור ובנבחרת טורקיה.
קריירת מועדונים.
גנצ'לרבירלי.
צ'אליק גדל במחלקת הנוער של גנצ'לרבירלי. בסך הכל שיחק בקבוצה הראשונה של המועדון במשך ארבע עונות וחצי, בהן ערך 109 הופעות בליגת העל הטורקית והבקיע ארבעה שערים.
גלאטסראיי.
ב-13 בינואר 2017 חתם צ'אליק בגלאטסראיי מליגת העל הטורקית. ב-14 בינואר ערך את הופעת הבכורה שלו במועדון, כשהחליף את וסלי סניידר בניצחון 1-0 על קוניאספור במסגרת המחזור ה-17 בליגה לעונת . ב-1 במאי הבקיע את שערו היחיד בליגת העל הטורקית במדי גלאטסראיי, בניצחון 5-0 על בורסאספור במסגרת המחזור ה-29. בסך הכל שיחק צ'אליק במועדון במשך שלוש עונות וחצי, בהן ערך 36 הופעות ליגה והבקיע שער אחד.
קוניאספור.
ב-4 באוקטובר 2020 חתם בקוניאספור מליגת העל הטורקית. ב-17 באוקטובר ערך את הופעת הבכורה שלו במועדון, בתיקו 1-1 נגד מלאטיספור במסגרת המחזור החמישי בליגה לעונת . ב-2 במאי 2021 הבקיע את שערו היחיד במועדון, בניצחון 5-1 על פתיח קארגומרוק במסגרת המחזור ה-39 באותה העונה. כבר בעונתו הראשונה במועדון הפך צ'אליק לשחקן מפתח במועדון, וערך 29 הופעות ליגה.
בעונת , עד למותו, ערך צ'אליק 18 הופעות ליגה, כולן בהרכב הפותח. ב-9 בינואר 2022, יומיים בלבד לפני מותו, ערך את הופעתו האחרונה, בהפסד 1-0 לסיוואספור במסגרת המחזור ה-20 בליגה.
קריירה בינלאומית.
צ'אליק שיחק בנבחרות הצעירות של טורקיה.
ב-17 בנובמבר 2015 ערך צ'אליק את הופעת הבכורה שלו בנבחרת טורקיה, בתיקו 0-0 נגד נבחרת טורקיה במשחק ידידות. הוא היה חלק מסגל הנבחרת בטורניר יורו 2016, אך לא זכה לדקות משחק. ב-27 במרץ 2017, בהופעתו השמינית והאחרונה בנבחרת, הבקיע צ'אליק את שערו היחיד בנבחרת, בניצחון 3-1 על נבחרת מולדובה במשחק ידידות.
מותו.
ב-11 בינואר 2022 נהרג צ'אליק בתאונת דרכים באנקרה שבטורקיה, בגיל 27.
Cuppa Coffee Studios
Cuppa Coffee Studios (בתעתיק לעברית: קופה קופי סטודיוס) היא חברה קנדית המתמחה בסרטי הנפשה. היא יוצרת סרטי הנפשה לרבות אנימציית סטופ-מושן לערוצי טלוויזיה שונים וזכתה במספר פרסים עבור עבודתה.
החברה הוקמה בסוף שנת 1992 בשם Cuppa Coffee Animation על ידי אדם שאהין וברוס אלקוק. בסוף שנות ה-90 של המאה ה-20 הם יצרו סדרה "Crashbox" עבור HBO.
בשנים 1999–2005 החברה יצרה סדרה Little People בשיתוף פעולה עם "פישר פרייס". בשנים 2006–2007 היא עבדה על סדרה "Celebrity Deathmatch". בשנת 2007 החברה הפיקה את הסדרה "ריק וסטיב". באותה שנה הופק הסדרה "ברונו" עבור ערוץ בייבי.
במהלך המאה ה-21 החברה המשיכה להתפתח והוציאה מספר סדרות הנפשה. בשנת 2018 נפתחה חברת בת בניו יורק שמפיקה סרטים בשיטת לייב אקשן.
Cuppa Coffee Animation
טהא מוחמד עלי
ראשיד אל-גנושי
Tension myositis syndrome
דקאתלון
סחוס רוטט
אאוקלה
אלכס דורון
אלכס דורון (נולד ב-12 בפברואר 1942) הוא עיתונאי ישראלי, מתרגם וסופר, ששימש עורך בעיתון "מעריב".
ביוגרפיה.
אלכס דורון (במקור, דבוסקין) נולד וגדל בתל אביב. אביו עמנואל דבוסקין עבד בסוכנות היהודית ובש.ב (שירות הביטחון) ואמו, צביה, הייתה צלמת, שתיעדה כמה מהאירועים החשובים בהיסטוריה של תל אביב והתנדבה בארגון אימהות עובדות.
דורון למד בבית החינוך לילדי עובדים בתל אביב ואחר כך, בתיכון עירוני א'. בצעירותו שיחק כדורסל במכבי דרום תל אביב אך פרש ממשחק עם גיוסו לצה"ל.
דורון שימש כתב נוער ב"מעריב לנוער". בשנת 1962 הצטרף לעיתון "מעריב", שהיה אז הנפוץ בישראל. הוא מילא שורה של תפקידי כתיבה ועריכה שונים בעיתון. בין השאר, היה כתב ועורך באגף החדשות, כתב חינוך, תחבורה, תיירות ובריאות. מילא שורה של תפקידי כתיבה ועריכה במדור הספורט של העיתון, בין השאר, ייסד וערך את המוסף השבועי "שבועספורט" בעיתון.
שימש שליח "מעריב" לשלוש אולימפיאדות (מונטריאול 1976, לוס-אנג'לס 1984, סיאול 1988), במשחקי עמי אסיה (1970, בנגקוק), אליפויות אירופה בכדורסל לנבחרות (פראג 1981; קאן 1983, נאנט 1983) ובשני גמרים גביע אירופה לאלופות (יורוליג).
בין השנים 1989 ל־2006 הקים וערך את מדור המדע ב"מעריב". בה בעת היה פעיל אגודת העיתונאים ושימש בתפקידים שונים בה, בין השאר במסגרת בית הדין לאתיקה של האגודה.
מאז פרישתו מ"מעריב" בשנת 2006 משמש כתב ועורך באתר האינטרנט "דוקטורס אונלי", המיועד לרופאים.
דורון למד לתואר במשפטים באוניברסיטת תל אביב, אך לא סיים את לימודיו. בהמשך למד "ניהול מנגנון ומשאבי אנוש" בשלוחת לימודי החוץ של הטכניון בתל אביב.
נשוי לשולמית דורון ומתגורר בהרצליה. הוא אב לשתי בנות ובן, הסופר והיזם אמיר דורון.
נפילת בראל שמואלי
גוסטבו בורג'ס
דמיטרי סוטניקוב
דמיטרי סרגייביץ' סוטניקב (ברוסית: Дмитрий Сергеевич Сотников; נולד ב-29 במאי 1985) הוא נהג מרוצי ראלי רייד רוסי. נודע במיוחד בשל השתתפותו בקטגוריית המשאיות במרוץ ראלי דקר, בו ניצח פעם אחת (2021). ניצח 3 פעמים את ראלי דרך המשי.
קריירת מרוצים.
סוטניקוב ערך את הופעת הבכורה בראלי דקאר בשנת 2014 אותו סיים עם ניצחון בסטייג' אחד ומקום הרביעי בדירוג הכולל. בשנת 2017 סיים את המרוץ במקום השני אחרי חברו לקבוצת קאמאז מאסטר, אדוארד ניקולייב. שנתיים לאחר מכן חזרו השניים על ההישג. בשנת 2021, שהתקיים בערב הסעודית, ניצח חמישה סטייג'ים וניצח את המרוץ.
מלבד ראלי דקר השתתף סוטניקוב במספר מרוצים ואף השיג שלושה ניצחונות בראלי דרך המשי ב-2013, 2017, 2021.
צה&quot;ל במלחמת יום הכיפורים
בראל חדריה שמואלי
בראל שמואלי
סייבר-סטוקינג
סייבר-סטוקינג או הטרדה ברשת או הטרדה באינטרנט (באנגלית: Cyberstalking) היא התנהגות שמטרתה מהווה הטרדה המבוססת על השימוש באינטרנט או באמצעים אלקטרוניים אחרים. במסגרת הטרדה זו נכללות פעולות הטרדה שונות המהוות בכללותן רדיפה שמהווה הטרדה מאיימת בפרט והטרדה בכלל, כלפי אדם, קבוצה או ארגון. סייבר-סטוקינג יכול לכלול גם תלונות שווא, לשון הרע, והוצאת דיבה.
פעולות נוספות יכולות להיחשב גם הן לסייבר-סטוקינג, וביניהן ניטור, גנבת זהות, איומים, ונדליזם, שידול למין, ביצוע דוקסינג או סחיטה.
סייבר-סטוקינג יכול להיות גם מלווה בסטוקינג שמתבצע מחוץ למרחב האינטרנטי. סייבר-סטוקינג מהווה עבירה פלילית על פי חוק במדינות רבות, בין היתר בקליפורניה שם שתי צורות ההטרדה (האונליין והאופליין) נחשבות לעבירה פלילית. שתי צורות סטוקינג אלו יכולות לנבוע כתוצאה מרצון לשלוט, להפחיד או להשפיע על קורבן ההטרדה. הסטוקר (המטריד) עשוי להיות זר או מוכר לקורבן. הסטוקרים לעיתים אנונימיים ולפעמים גם מערבים בהטרדות אנשים אחרים באינטרנט שאפילו לא מכירים את היעד להטרדה. סייבר-סטוקינג היא עבירה פלילית לפי חוקים בתחום לשון הרע. הרשעה בכך עלולה להביא לעונשים כמו צווי מניעה, מאסר על תנאי או עונשים פליליים נגד התוקף, לרבות מאסר.
הגדרה ותיאור.
נעשו בעבר ניסיונות של מומחים ומחוקקים שונים על מנת להגדיר סייבר-סטוקינג. בדרך כלל הוא מוגדר כשימוש באינטרנט או באמצעים אלקטרוניים אחרים כדי לרדוף או להטריד אדם, קבוצה או ארגון. מעקב ברשת הוא סוג של בריונות רשת והמונח הזה משמש לעיתים בתקשורת גם כדי לתאר סייבר-סטוקינג.
סטוקינג הוא תהליך מתמשך המורכב מסדרה של פעולות, שכל אחת מהן עשויה להיות חוקית לחלוטין בפני עצמה. למבר רויאקרס, פרופסור לאתיקה טכנולוגית, מגדיר סייבר-סטוקינג כמעקב המבוצע על ידי מישהו שלא נמצא כרגע בקשר כלשהו או במערכת יחסית עם קורבן ההטרדה. על ההשפעות הפוגעניות של מעקב ברשת, הוא כותב:"סייבר-סטוקינג הוא סוג של תקיפה נפשית, שבה התוקף פורץ שוב ושוב ומטריד את עולמו ואת חייו של קורבן ההטרדה שכלל אינו בקשר איתו (או שהיה בעבר בקשר איתו ובעת ההטרדה כבר לא), ממניעים שניתן לייחס ישירות או בעקיפין לתחום הריגשי. יתרה מכך, המעשים המופרדים המרכיבים את ההטרדה לא יכולים כשלעצמם לגרום להתעללות הנפשית, אלא כשהם באים ביחד (אפקט מצטבר)".
הבחנה בין סייבר-סטוקינג לבין מעשים אחרים.
חשוב לבצע הבחנה בין סטוקינג של טרולים באינטרנט לבין סייבר-סטוקינג. מחקרים הראו שפעולות שנעשות באופן חד פעמי יכולות להיחשב כטרולינג, בעוד שכשאותן פעולות הן חלק ממסע הטרדה מתמשך, אז הן יכולות להיחשב כסייבר סטוקינג.