ההצעה הועלתה למרכז הליכוד, שהצביעה במיני משאל עם בהצבעה חשאית בעשר קלפיות ברחבי הארץ ב-10 בדצמבר 2014. 1,567 מתוך 3,700 חברי המרכז הזכאים בעד הצעד, ו-835 התנגדו, היו שראו בו מבחן לקמוס לפופולריות של ראש הממשלה במפלגה. לאחר אישור חברי מרכז הליכוד, בית הדין של הליכוד הותיר את מועד הבחירות ל-6 בינואר 2015 מכיוון שלהצעה חסרה רוב של שני שלישים. נתניהו ערער על ההחלטה. חבר שופטים קיבל את הערעור ב-17 בדצמבר 2014, ואיפשר לפריימריז להתקיים ב-31 בדצמבר 2014.
מועמדים.
המועמדים היו:
גדעון סער היה מועמד פוטנציאלי, אך הוא הודיע ב-11 בדצמבר 2014 כי לא יתמודד לראשות המפלגה. ח"כ משה פייגלין הסיר את מועמדותו ב-18 בדצמבר 2014, לאחר שבית הדין של הליכוד קבע כי הפריימריז לראשות המפלגה ולרשימת הבחירות של הליכוד יתקיימו במקביל.
מחלוקת כשירות נתניהו.
מבקר המפלגה, שי גלילי, קרא לקיים שימוע חקירה שיתמקד בשימוש כביכול של נתניהו ב"משאבים מפלגתיים" כדי לקדם את מועמדותו במהלך הפריימריז בליכוד; הדיון הביא לפסילתו של נתניהו כמועמד הן ליו"ר והן למקום ברשימת הבחירות. אך בית הדין של הליכוד אישר לנתניהו להתמודד.
תוצאות הבחירות.
בהצבעת הפריימריז על מקומות ברשימת הבחירות של הליכוד לבחירות לכנסת, הח"כים המכהנים משה פייגלין וציפי חוטובלי, שניהם מהסמנים הימניים במפלגה, לא הצליחו לזכות במקומות ריאליים ברשימה, בעוד שר הפנים גלעד ארדן זכה במקום השני ברשימה, אחרי נתניהו, ומירי רגב עלתה מהמקום ה-12 למקום ה-4. פייגלין, שהחזיק במקום ה-13 בכנסת היוצאת, ירד למקום ה-36 הלא ריאלי, וחוטובלי ירדה מהמקום ה-18 למשבצת ה-26. לליכוד היו 18 מנדטים בכנסת ה-19, והיה צפוי לזכות ב-24 מנדטים לכל היותר בבחירות הבאות.
רשימת הליכוד לכנסת.
רשימת הליכוד לכנסת נבחרה באופן הבא:
גבריאל גראד
גבריאל גראד (ליל כ"ב בתמוז ה'תר"ן, 9 ביולי 1890 - 9 בדצמבר 1950) היה מלחין יהודי ליטאי שפעל ברוסיה ובגרמניה, ולאחר עליית הנאצים לשלטון, בתל אביב ובירושלים.
ביוגרפיה.
נולד לזאב צבי, סוחר עשיר, בריטובה שבליטא. קיבל חינוך מסורתי בחדר וישיבה. בשנים 1907–1909 למד לנגן בכינור ובפסנתר וכן לימודי קומפוזיציה בקונסרבטוריון הממלכתי הרוסי ביקטרינוסלב. משם עבר ללמוד בבית הספר הגבוה למוזיקה בברלין. הוא השלים את לימודיו בהצטיינות.
בתקופת מלחמת העולם הראשונה התפרסם גראד בקונצרטים ברחבי רוסיה. לאחר המלחמה יסד בקובנה בית ספר למוזיקה עברית וקלאסית ועמד בראשו בין השנים 1920–1922 כשבמקביל ניהל אגודות מוזיקליות יהודיות שונות וכתב ביקורת מוזיקה בעיתונות היהודית.
בשנים 1922–1924 עשה בברלין. הוא הופיע בשלישייה קאמרית שאותה יסד, הוא ניגן בפסנתר עם פרופ' אלפרד ויטנברג (כינור) ופרופ' פליקס רוברט מנדלסון (צ'לו).
ב-1924 עלה לארץ ישראל והתיישב בתל אביב. הוא הקים בעיר יחד עם אחרים את הקונסרבטוריון 'בנהטוב' (משחק אותיות על שמו של בטהובן).
הוא נפטר בגיל 60 בבית החולים הדסה בתל אביב לאחר מחלה קצרה ב-9 בדצמבר 1950.
גבריאל גרד
אמונה (אלבום של אביבה אבידן)
אמונה הוא אלבום האולפן השביעי של הזמרת הישראלית אביבה אבידן. את האלבום הוציאה במחצית שנת 2004 לאור חברת התקליטים אלי בן-מוש הפקות של משה בן-משה. כל האלבום הופק על ידי אבידן עצמה. בלט ממנו הדואט שלה עם בתה מאיה בשם "ילדה שלי". "לנצח בני" נכתב והולחן על ידי נורית בת-שחר צפריר ועוזי חיטמן. אבידן חידשה את השיר, שהיה במקור בביצועו של חיטמן, וכללה אותו באלבומה. בשנת 2009 חידש אייל גולן פעם נוספת, הפעם את גרסתה של אבידן.
אליפות אירופה באתלטיקה 2022
אליפות אירופה באתלטיקה ה-25 נערכת במינכן שבגרמניה, בין ה-15 באוגוסט ל-21 באוגוסט 2022. באליפות זו משתתפים 1495 אתלטים מ-48 מדינות.
המשלחת הישראלית כללה 15 אתלטים במקצועות המסלול והשדה. המשלחת הישראלית זכתה בחמש מדליות כאשר המרתוניסטים הישראלים זכו במדליית הזהב הקבוצתית בריצת המרתון, מארו טפרי זכה במדליית הכסף בריצת המרתון, גשאו איילה זכה במדליית הארד בריצת המרתון, לונה צ'מטאי-סלפטר זכתה במדליית הארד בריצת 10,000 מטר וחנה קנייזבה-מיננקו זכתה במדליית הארד בקפיצה משולשת. אליפות זו היא המוצלחת ביותר של משלחת ישראלית לאליפות אירופה באתלטיקה כאשר חמש המדליות שהמשלחת השיגה, הכפילו את מאזן המדליות של ישראל באליפויות אירופה שעמד לפני התחרות על חמש מדליות.
נקודת פרליק
נקודת פרליק או פרליק פוינט או הוק פרליק (באנגלית: Perelik Point; בבולגרית: нос Перелик) היא לשון יבשה, בחוף המזרחי של האי רוברט, באיי שטלנד הדרומיים, שבאנטארקטיקה.
נקודת פרליק מהווה את הצד הצפוני של פתחו של מפרצון קוזלודוי, ומהווה את הצד המזרחי של פתחו של מפרצון גארניה.
אורכה של לשון היבשה 900 מטרים, והיא בולטת לתוך מצר נלסון.
נקודת פרליק ממוקמת 1.4 קילומטרים צפונית-מערבית מנקודת קיצ'ן;
נקודת פרליק ממוקמת 1.2 קילומטרים דרומית-מזרחית מנקודת סמירננסקי;
היסטוריה.
מיפוי אזור הנקודה.
הנקודה מופתה לראשונה בשנת 2009 על ידי סוקרים בולגריים.
מקור השם.
הנקודה נקראת על שם פסגת גוליאם פרליק, שברכס הרי רודופי, שבדרום בולגריה.
משרד ההגנה (פינלנד)
משרד ההגנה (בפינית: puolustusministeriö או בראשי תיבות: PLM) הוא משרד בממשלה הפינית, האחראי על יישום מדיניות הביטחון של פינלנד. בראשו עומד השר, חבר הממשלה.
בניגוד למדיניות המקובלת ברוב מדינות אירופה, על פי שר ההגנה משמש כמפקד העליון של הכוחות המזוינים ומפקד הצבא כפוף לו, בפינלנד ראש ההגנה משמש כמפקד הבלעדי של הכוחות המזוינים וסמכויותיו כמעט ולא מוגבלות. תפקידו של שר ההגנה מתמצה בניהול התקציבים והמשאבים לטווח ארוך של הכוחות.
המשרד הוקם ב-27 במאי 1918, זמן קצר לאחר הכרזת העצמאות של פינלנד. שר ההגנה הנוכחי הוא אנטי קאיקונן ממפלגת המרכז שנכנס לתפקידו ב-6 ביוני 2019.
חררד פליישהאואר
משה אדרעי (השני)
רבי משה אדרעי, היה רב דרשן, וסופר מרוקאי, מתרגם ומורה לשפות. פעל במרוקו, לונדון ואמסטרדם.
תולדות חייו ויצירותיו.
חייו במרוקו.
רבי משה אדרעי נולד לרבי יצחק ומרים בשנת ה'תקל"ה, בעיר אגדיר שבמרוקו. בעודו רך לימים עברה המשפחה, יחד עם שאר יהודי אגדיר, אל העיר אסואירה. את ראשית חינוכו הוא קיבל בעיר אסואירה. בגיל תשע התייתם מאביו. בשלב מסוים התעוררה בו שאיפה לנסוע אל העיר רבאט וללמוד שם אצל חכמי המקום, שהיו נחשבים בעיניו ללמדנים יותר מאלו שבאסואירה. ברבאט התגורר שם אצל דודו, אחי אביו, רבי מסעוד אדרעי. דודו השגיח על מילוי כל צרכיו ושלח אותו לבית הספר ללימודי קודש. לאחר תקופה למד ברבאט במשך כשלוש שנים, בישיבה של מי שהחשיב לרבו המובהק, רבי יהודה אנהורי. לאחר מכן חזר לאסואירה כדי לראות את אמו ואת אחיו והזדעדזע למראה העוני והרעב שבו היו מצויים. מראות אלו הביאו אותו לצאת ממרוקו, בתקווה למצוא עבור משפחתו מקור פרנסה. לפי עדותו כבר מעת שהיה צעיר לימים היה דורש ברבים בקהילות רבות שבהן הופיע.
בלונדון.
לאחר נדודים במקומות שונים התיישב בלונדון. כאן למד בבית המדרש "עץ חיים" של הקהילה הספרדית "שער השמים" וכאן נשא את אשתו. בשנת ה'תקנ"ב הדפיס בלונדון את הספר "תורת חיים" - הכולל סדרי לימוד ללילות שישי, על מנת שמכירת הספר תביא לו למשפחתו שבמרוקו מקור פרנסה.
באמסטרדם.
לאחר מספר שנים היגר לאמסטרדם ולמד שם בבית המדרש "עץ חיים". הוא התאלמן שם מאשתו ונשא שם מבנות המקום. באמסטרדם עבד למחייתו כמגיה ספרים. בין הספרים שהגיה היו ספריו של המשורר הגדול של יהדות מרוקו - רבי דוד בן חסין (בשנת ה'תקס"ז). בנוסף עבד במקום כמורה לשפות וכמתורגמן. הוא הדפיס ויצר שם כמה מחיבוריו: SERMON MORAL - דרשת מוסר, בספרדית, אותה נשא לרגל חנוכת בית המדרש של "עזרת חולים" (נדפס ה'תקס"ב). "יד משה" - דרשות (נדפס ה'תקס"ט). ספר נוסף שהקנה לו פרסום בין היהודים והנוצרים הוא "מעשה נסים" (נדפס ה'תקע"ח). הספר כולל אנתולוגיה מספרות ישראל ואומות העולם אודות סיפוריהם של עשרת השבטים האבודים הנמצאים מעבר לנהר הסמבטיון. הספר זכה למספר רב של מהדורות בעברית, לעיתים תחת השם "שארית ישראל", וכן לתרגומים לגרמנית, ערבית יהודית (אלג'יר, ה'תרי"ד) ויידיש. מהדורה נרחבת של הספר באנגלית, שנכתבה על ידי המחבר, זיכתה אותו במכתבי תהילה רבים ממלומדים ואנשי דת, אנגלים, הולנדים וצרפתים.מלרגל ההוצאה האנגלית הוא שהה בלונדון בשנות ה-30 של המאה ה-19. באותה התקופה הוציא לאור גם מפה של מקדש יחזקאל. מהדורה משוכללת ונרחבת יותר של הספר יצאה על ידי בנו יצחק אדרעי, בתוספת פרקים על ההיסטוריה של הטורקים.
בצרפת.
בשנת ה'תקע"ז שהה בפריז ושם נישא בנו יצחק לאחת מבנות המקום.
באזמיר.
בשלב מסוים החליט לממש את שאיפת חייו עוד מימי נעוריו ולהגר לירושלים. מאמסטרדם נסע עם אשתו כשהוא מותיר במקום את בנו אברהם שסירב להצטרף למסע. בגלל חוליו הנסיעה לירושלים לא הייתה רציפה אלא עברה דרך ערים רבות בעולם, כאשר בכמה תחנות הוא שהה זמן ממושך. בהגיעם לעיר מרסיי בנו יצחק בחר שלא להמשיך במסע והשתקע במקום יחד עם אשתו. החולי של רבי משה התגבר כאשר הגיע עם אשתו לאזמיר ובשל כך הם שהו במקום כתשעה חודשים. בי' באב ה'תר"א (1841) פרצה שריפה שכילתה כתבים רבים של רבי משה הכוללים דרשות, ביאורי תנ"ך ותלמוד, ופסיקה הלכתית. בשנת ה'תר"ב מסר שם להדפסה את כתב היד של ספרו "שפה ברורה" - ספר דקדוק לשון אנגלית וצרפתית, כתוב בלאדינו. הספר לא נדפס.
בירושלים.
בשנת ה'תר"ב הוציא לאור בירושלים את הספר "אזהרות" לרבי שלמה אבן גבירול.
יש המשערים שנפטר בשנת ה'תר"ב (1841/1842).