בתחילת שנות ה-80 החלו דיונים על פינוי המחנה לטובת פיתוח עירוני. בשנת 1983 נדונה הקצאת השטח לטובת הקמת בית הוועד הפועל של ההסתדרות בירושלים במקום בתל אביב.
בשנת 1985 פונה חלקו הדרומי של המחנה לצורך סלילת המשך רחוב דניאל ינובסקי, המקשר בין דרך חברון לטיילת ארמון הנציב.
בשנת 1989 הגיעה ממשלת ישראל וממשלת ארצות הברית להסכם על הקצאת 30 דונם בשטח המחנה לטובת הקמת שגרירות ארצות הברית בישראל. זאת בעקבות לחצים שהפעילו משה ארנס וראש הממשלה יצחק שמיר על הממשל האמריקאי באמצעות הקונגרס
. למרות ההסכם הקמת שגרירות ארצות הברית במתחם לא יצאה פועל. אך ההסכם גרם לעיכוב בפיתוח שאר המתחם שהוקצה לטובת בנייה למגורים ומסחר, עקב הצורך להתחשב בתוכנית הבנייה של השגרירות.
בתחילת שנות ה-90 פונה המחנה סופית ומפקדת מג"ב ירושלים עברה לבניין חדש שנבנה עבורה בקצה הצפוני של שכונת שייח' ג'ראח. המכרזים הראשונים לבנייה למגורים במתחם פרסמו על ידי מינהל מקרקעי ישראל בשנת 1996, בין השאר זכו במגרשים חברת רסקו וב. יאיר. מתחם המגורים פותח כמקשה אחת עם פיתוח סביבתיי בין המבנים, הוא זכה להצלחה ורוב הדירות נמכרו עוד לפני שהושלמה הבנייה.
בתחילת שנות ה-2000 נבנו בחלקו הדרומי של המחנה בנייני משרדים ומסחר.
בניין שגרירות ארצות הברית.
כבר בשנת 1989 הוקצה שטח של 30 דונם, בשטח מחנה אלנבי, בצמוד לדרך חברון, לטובת הקמת מבנה שגרירות ארצות הברית. אך מסיבות פוליטיות הפרויקט לא יצא לפועל, מאחר שנשיאי ארצות הברית דחו את ההחלטה על ההכרה בירושלים כבירת ישראל, והשטח, בו חורשת אורנים, נשאר ריק. עם זאת תכנון המתחם נמשך, בין השאר ב-2001 ביקשה השגרירות למנוע בניית בית כנסת צמוד לשטח הבנייין המתוכנן.
עם הכרת ארצות הברית בירושלים כבירת ישראל וההחלטה על העברת השגרירות לירושלים הוחלט שבניין הקונסוליה הקיים ישמש את השגרירות. במקביל בפגישה בין ראש העיר משה ליאון לנציגי מחלקת המדינה האמריקאית, הוחלט על מתן מסלול ירוק פנים עירוני לתכנון מבנה הקבע של השגרירות במתחם אלנבי. עוד הוסכם כי תחנה מתוכננת של הקו הכחול של הרכבת הקלה בדרך חברון, תזוז 4 מטרים לבקשת יחידת האבטחה של השגרירות.
בפברואר 2021, אישרה להפקדה הוועדה המחוזית לתכנון ולבנייה את התוכניות להקמת מבנה עבור השגרירות במחנה אלנבי, כולל מעון רשמי של השגריר, והרחבת מתחם הקונסוליה והקמת מבנים נוספים במקום למגורי סגל. ביולי 2022, משפחות פלסטיניות הציגו מסמכים מארכיון המדינה לפיהם הקרקע שעליה צפויה לקום השגרירות במחנה אלנבי, הופקעה מהם מתוקף חוק נכסי נפקדים. עם זאת ההפקעה בוצעה במקור כבר על ידי שלטוות המנדט הבריטי, וחלה עליה התיישנות.
הפיגוע במכינה בעצמונה
הפיגוע במכינה בעצמונה הוא פיגוע ירי שהתרחש בליל 7 במרץ 2002 (כ"ד באדר ה'תשס"ב) במכינה הקדם צבאית עֹצֶם בעצמונה שבגוש קטיף, ובו נרצחו חמישה מתלמידי המכינה, ועשרים ושלושה נפצעו.
הרקע לפיגוע.
הפיגוע התרחש במהלך חודש מרץ 2002. במהלך חודש זה אירעו פיגועים רבים בכל רחבי ישראל ונרצחו בסך הכל 135 ישראלים. חודש זה כונה בפי רבים "מרץ השחור". ריבוי האירועים הביטחוניים בו, שבמרכזם עמד הפיגוע במלון פארק, הוביל ליציאה למבצע חומת מגן למיגור קיני הטרור בשטחי יהודה ושומרון.
מקום הפיגוע.
המכינה הקדם צבאית עצם הוקמה בעצמונה שבגוש קטיף בשנת תשנ"ב (1991), בידי תושב היישוב הרב רפי פרץ. היא שכנה במתחם מגודר בשולי היישוב, בסמוך לבית הספר (תלמוד תורה) המקומי. בשנת 2002 למדו במכינה 120 תלמידים.
הפיגוע.
בליל יום חמישי, 7 במרץ 2002 (כ"ד באדר ה'תשס"ב), בסביבות השעה 23:30, חדר המחבל מוחמד פתחי פרחאת, תושב שכונת שג'אעיה בעזה בן 19 ואיש עז א-דין אל-קסאם (הזרוע הצבאית של ארגון הטרור חמאס) לעצמונה. הוא הגיע אל היישוב מכיוון דרום-מערב, משכונת תל א-סולטאן שבצפון רפיח, וחתך באמצעות מספרי תיל את הגדר שסביב היישוב ואת גדר מתחם המכינה הקדם צבאית עצם.
המחבל הבחין במבנה מגורים קטן שחלונו פתוח, מתוכו נשמעה מוזיקה. הוא זרק רימון דרך החלון וירה צרור. הרימון התפוצץ, בחדר פרצה שרפה, ושני התלמידים ששהו בו נפגעו. אריק קרוגליאק נשרף כליל, וגופתו זוהתה מאוחר יותר על פי בדיקת סמני DNA. חברו לחדר, ערן פיקאר, נפצע אנושות ונפטר מספר שעות לאחר מכן בבית החולים תל השומר. לאחר מכן נתקל בתלמיד המכינה אריאל זנה, ירה בו והרגו. הוא ניסה להיכנס למבנה מגורים ממוגן, אולם תלמידים נאבקו בו באמצעות הדלת הכבדה, וחסמו את דרכו.
עם צרור היריות הראשון ופיצוץ הרימון כיבו תלמידים את אורות חדר השיעורים, בו התקיים באותו ערב שיעור של הרב אלי אדלר בנוכחות כחמישים תלמידים. תלמיד המכינה אשר מרקוס, אשר שהה באותה עת בשמירה לצד שומר נוסף, ניסה להיכנס אל חדר השיעורים, אולם המחבל ירה בו והרגו. הוא זרק לתוך החדר רימון נוסף, ממנו נהרג טל (טליק) קורצווייל, ותלמיד נוסף נפצע באורח קשה. לאחר מכן נעמד מול חלונות החדר, ירה לתוכו צרורות וזרק רימון נוסף, אשר פגעו בתלמידים נוספים.
בשלב זה הגיע למקום הרב אריק אשדת, מרבני המכינה, וניהל קרב יריות עם המחבל. לבסוף חוסל המחבל בידי אייל תם, קצין צה"ל בדרגת סגן אלוף, אשר הגיע אל המכינה מביתו בראש צוות הכוננות של היישוב. במהלך האירוע הטיל המחבל שישה רימונים ורוקן תשע מחסניות.
האירוע כולו ארך כ-20 דקות, ונרצחו בו חמישה מתלמידי המכינה, כולם כבני 18: תושב בית אל, תושב בני ברק, , ו, שלושתם תושבי ירושלים. חמישה נוספים נפצעו באורח קשה, ו-18 באורח בינוני וקל. חלק מן הפצועים פונו במסוק צה"ל לבית החולים תל השומר. פצועים קלים יותר פונו לבתי החולים סורוקה בבאר שבע וברזילי באשקלון. חלק מהפצועים אותרו רק כעבור שעה מתחילת האירוע, משום שרק אז הגיעו כוחות לחלקים נוספים במתחם המכינה.
לאחר הפיגוע.
יום לאחר הפיגוע, ביום שישי, נערכו לוויות הנרצחים. אשר מרכוס, אריאל זנה וערן פיקאר נטמנו בהר המנוחות בירושלים, טל קורצווייל נטמן בבית העלמין סגולה, ואהרן קרוגליאק נטמן ביישובו בית אל.
ביוני 2002 חשף שב"כ את חוליית חמאס שעמדה מאחורי הפיגוע, כאשר תכננה לבצע שלושה פיגועי התאבדות נוספים. ביולי 2002 חוסל ראש הזרוע הצבאית של חמאס סלאח שחאדה, אשר לדברי ראש הממשלה אריאל שרון היה אחראי לפיגוע. במאי 2004 חוסל בסיכול ממוקד ואאל נסאר, מבכירי ארגון הטרור חמאס ברצועת עזה, ומהאחראים לפיגוע. ב-2005 חוסל אחיו של המחבל, פעיל חמאס בעצמו. אח נוסף, פעיל חמאס אף הוא האחראי על הכנת טילי קסאם בארגון, נהרג קודם בתאונת עבודה.
התגובות לפיגוע.
תגובות בישראל.
תלמידי המכינה הוציאו לאור את הספר "חמושי עוז", עם סיפור חייהם ומותם של חמשת הנרצחים.
באפריל 2012 העניקו משפחות הנרצחים בפיגוע לנשיא המדינה שמעון פרס הגדה של פסח שנכתבה לזכר הנרצחים.
תגובות ברשות הפלסטינית.
גדודי עז א-דין אל קאסם, הזרוע הצבאית של ארגון הטרור חמאס, הודיעו כי הם ביצעו את הפיגוע. מוחמד סינוואר היה ממשלחי המרצח אל הפיגוע.
לאחר הפיגוע פורסם תיעוד של אם המחבל, מרים פרחאת, המעודדת את בנה לצאת ולרצוח יהודים. לאורך שנים שיבחה את בנה הרוצח, עודדה את שאר חמשת בניה – כולם אף הם חברי עז א-דין אל-קסאם, להמשיך בפעילות טרור, והפכה לסמל של אם פלסטינית. בהמשך כיהנה כחברת המועצה המחוקקת בעזה מטעם רשימת חמאס. ב-2006 הופצץ ביתה בשכונת שג'אעיה מן האוויר.
בהלווייה צבאית שנערכה לה בשנת 2013 השתתפה כל הנהגת חמאס ברצועת עזה, בראשה איסמאעיל הנייה, אשר אמר: "היא הייתה אחד מסמלי האומה והג'יהאד בהיסטוריה של הדור הנוכחי". יושב ראש הרשות הפלסטינית מחמוד עבאס, הורה לפתוח אוהל אבלים במוקטעה ברמאללה, ולהעניק לה אות הוקרה על הקרבתה. אישים מרכזיים דוגמת מוחמד דחלאן, וכן תנועות פלסטיניות כפת"ח, פרסמו הודעות אֵבל ברוח זו.
הרשות הפלסטינית הנציחה את שמו המחבל בטורנירים ותחרויות ספורט.
ILY (I Love You Baby)
ILY (I Love You Baby) (מעוצב באותיות קטנות; ily (i love you baby), מוכר גם כ: ILY) הוא סינגל, שהוקלט על ידי המפיק מוזיקלי האמריקאי סרף מסה בשיתוף הזמרת האמריקאית אמילי. השיר יצא לאור ב-26 בנובמבר 2019, על ידי חברות התקליטים יוניברסל מיוזיק ו-Astralwerks, כסינגל שלא מתוך אלבום.
מילות השיר הן חזרה בסיסית על חלק מהפזמון מהשיר "Can't Take My Eyes Off You", משנת 1967 של פרנקי ואלי.
רקע וכתיבה.
במקור נקרא השיר "ILY", ולאחר צאתו שונה שמו של השיר "ILY (I Love You Baby)", על מנת כדי להקל על אנשים למצוא את השיר. השיר נכתב על ידי בוב גאודיו, בוב קריו, סרף מסה והופק על ידי מסה.
בפברואר 2020, הוא החל לצבור פופולריות באמצעות קליפים שנוצרו על ידי משתמשים באפליקציה טיקטוק.
וידאו קליפ.
הווידאו קליפ המלא שצולם לשיר הועלה לערוץ היוטיוב של מסה ב-20 במאי 2020.
קבוצת מאיר
Get You the Moon
Get You the Moon (בעברית; להביא לך את הירח) הוא סינגל, שהוקלט על ידי המפיק מוזיקלי האמריקאי קינה, בשיתוף הזמר Snøw. השיר יצא לאור ב-26 בנובמבר 2019, על ידי חברות התקליטים קולומביה רקורדס, כסינגל מתוך האלבום "Things I Wanted to Tell You". במקור השיר יצא לאור ב-15 במרץ 2018, בסאונדקלאוד בלבד.