עלילת הסרט, לפי תסריט מאת פיליפ וג'וליוס אפשטיין עוקבת אחר תולדות חייו של קוהאן באופן מדויק למדי, אך תוך עיבוד אמנותי וללא מעקב רצוף אחר הרצף הכרונולוגי. בפרט, החילו יוצרי הסרט על עצמם את קוד המוסר של הוליווד באופן מחמיר והשמיטו את העובדה שקוהאן (הקתולי) התגרש והתחתן שנית.
קאגני נבחר לתפקיד משום שכמו קוהאן היה אף הוא שחקן-זמר-רקדן ממוצא אירי ובעל מאפיינים פיזיים דומים. הוא אף ניחן כמו קוהאן, בסגנון אישי ייחודי. במהלך הסרט מבצע קאגני חלק מקטעי השירה והריקוד בסגנונו האישי וחלק בסגנון המחקה את זה של קוהאן. למרות סגנון הבימוי הנוקשה של קורטיז בדרך כלל, הוא העניק לקאגני חופש לעצב את סגנון השירה והריקוד בסרט. התפאורות של מחזות הזמר המקוריים שוחזרו בדייקנות, הודות לייעוץ של ג'ק בויל, שסייע בהפקתם. הסרט הוקרן לקוהאן באופן פרטי, בעת שנלחם בשלביה האחרונים של מחלת סרטן הקיבה בה לקה.
כפי שקוהאן פעל במוצהר על מנת לרומם את מורל האומה במהלך מלחמת העולם הראשונה, כך הופק הסרט במוצהר על מנת לרומם את המורל בעת מלחמת העולם השנייה, ימים ספורים לאחר התחלת העבודה על הסרט אירעה המתקפה על פרל הארבור.
הצוות ווליס (מפיק) - קורטיז (במאי) - והאחים אפשטיין (תסריט) היה אחראי גם, באותה שנה, על הצלחת הסרט קזבלנקה.
אגדה אורבנית עיקשת טוענת שקאגני בחר להופיע בסרט זה, שהוא סרט פטריוטי מאוד על דמות פטריוטית מאוד, כיוון שהתהלכו שמועות כביכול שהיו לו קשרים עם המפלגה הקומוניסטית של ארצות הברית והוא חשש שיוקע כקומוניסט. הדבר לא עולה בקנה אחד עם המציאות בה המקרתיזם, רדיפת אמנים על רקע פוליטי, החל רק כשמונה שנים לאחר השלמת הסרט.
בשנת 1986 היה זה הסרט הראשון שצולם במקור בשחור-לבן, שנצבע באופן ממוחשב.
פרסים ומועמדויות.
כאמור, קאגני זכה בפרס אוסקר לשחקן הטוב ביותר על תפקידו בסרט. הסרט זכה אף לפרסי אוסקר עבור המוזיקה (שנכתבה על ידי קוהאן) ופרס אוסקר למיקס הסאונד הטוב ביותר. כמו כן היה מועמד לפרס אוסקר לסרט הטוב ביותר, פרס אוסקר לבמאי הטוב ביותר, פרס אוסקר לעריכה, פרס אוסקר לתסריט המקורי הטוב ביותר ופרס אוסקר לשחקן המשנה הטוב ביותר לוולטר יוסטון (ששיחק כאביו של ג'ורג').
בשנת 1993 נבחר הסרט להכלל בארכיון הלאומי לסרטים של ספריית הקונגרס תוך הכרה בערכו האמנותי, התרבותי, ההיסטורי והאסתטי.
ב-2009 נמנה במקום השלישי ברשימת "עשרת הסרטים הגדולים ביותר אודות אמריקה" של האתר "Sound on Sight"
ינקי דודל דנדי
אליצור נווה-דוד רמלה
אליצור נווה-דוד רמלה היא קבוצת כדורסל ישראלית מהעיר רמלה. המתמודדת בליגה הארצית
היסטוריה.
בעבר שיחקה הקבוצה בליגה הראשונה במשך שתי עונות רצופות (1987-1989), ומאז לא הצליחה להעפיל בחזרה לליגה זו.
הקבוצה מארחת באולם קריית מנחם ברמלה. בעונת 2017/18 עברה לאולם הספורט החדש בקריית האומנים ברמלה שנחנך באוגוסט 2017, עלה 25 מיליון שקלים ומכיל 1500 מקומות ובעל יכולת הרחבה עתידית. בשנת 2018/2019 חזרה לשחק באולם בקרית מנחם.
כמו כן, המועדון מפעיל קבוצות מחלקת נוער ובה 6 קבוצות בליגות השונות.
בעונת 2015/16 הפסידה הקבוצה 2-1 למכבי רחובות בגמר הפלייאוף, את העלייה לליגה הלאומית. במקביל הגיעה עד לגמר גביע האיגוד אך הפסידה לקבוצת הפועל עמק חפר 160-138 בסיכום שני מפגשים.
בעונת 2017/18 ירדה הקבוצה לליגה א.
בסיום עונת 2018/19 חזרה הקבוצה לליגה הארצית לאחר היעדרות בת שנה.
בסיום עונת 2019/20 כאשר הופסקה הליגה עקב משבר הקורנה הייתה הקבוצה במקום ה-10 המוביל למשחקי המבחן עם מאזן של 4 ניצחונות ו-12 הפסדים
עונג שבת
עונג שבת הוא מצווה מדברי נביאים להתענג בשבת. המצווה כוללת חיוב לאכול ולשתות מאכלים ומשקאות מובחרים בסעודות השבת, וכן להתענג בתענוגי גוף ורוח נוספים. בנוסף כולל מושג זה איסור על צום בשבת.
כיום משמש השם גם ככינוי למפגש המתקיים בליל שבת ותוכנו העיקרי הוא שירת זמירות שבת ואמירת דבר תורה או שיחה בנושא כלשהו, ומלווה בכיבוד קל. אצל החסידים זה נקרא טיש.
מקור המצווה.
על פי רוב הדעות, המקור למצוות עונג שבת הוא בנביאים, שם נאמר: . פסוקים אלו מתפרשים בתלמוד על חובת האדם לאכול מאכלים מובחרים בשבת:
לפי דעות אחדות בראשונים, מקור מצוות עונג שבת הוא מן התורה: היות שהביטוי "מקרא קודש" נדרש על ידי חז"ל כמרמז לכך שיש לקדש את השבת, לכבדה ולענגה. לדעת רבי אליעזר ממיץ, תוקפה של מצוות עונג שבת הוא מדאורייתא, אף על פי שאינה נזכרת בתורה בפירוש, והיא בגדר הלכה למשה מסיני עד שנכתבה בפירוש בידי ישעיהו.
החלוקה בין דברים שהם כבוד שבת לבין דברים שהם עונג שבת אינה חדה ומובהקת, אך לפי הגר"א כבוד שבת הם הפעולות הנעשות בערב שבת, ועונג שבת הם פעולות הנעשות בשבת עצמה.
התלמוד מאריך בתיאור שכרו של האדם המתענג בשבת. אחד הסיפורים הידועים המובאים בעניין זה הוא סיפורו של יוסף מוקיר שבת, שהקדיש ממון ומאמצים רבים להשגת דגים גדולים לסעודות השבת, וזכה במרגלית שמצא בבטנו של הדג שקנה.
חלק נרחב מזמירות השבת עוסקות בנושא זה. באחת הזמירות המושרות בליל שבת מופיע באחד הפיוטים הפזמון החוזר: (מתוך פיוט "מה ידידות"). משורר אחר מעודד את האדם ללוות כסף לצורכי שבת: (מתוך פיוט שמרו שבתותי). כן מוזכר עונג שבת בחלק מנוסחי "רצה והחליצנו" הנוספת לברכת המזון, וכן בפסקה "ישמחו במלכותך" מתוך ברכת קדושת היום הנאמרת בחלק מתפילות השבת.
עונג שבת בהלכה.
להלכה מוטלת חובה על כל יהודי להתענג בשבת בכמה אופנים. העיקריים שבהם הם אכילה ושתייה, שינה ואף קיום יחסי אישות.
אכילה ושתייה.
ישנה מצווה על אכילת שלוש סעודות במהלך השבת, אחת בערב ושתיים ביום, עם בשר ויין (במקום שתיים הרגילות ביום חול). בבואה לקבוע את חובת האכילה והשתייה בשבת, מבחינה ההלכה בין מצבים כלכליים שונים:
היות שחובת האכילה היא משום עונג, אדם חולה או מצטער פטור ממצוה זו.
חובת האכילה והשתייה בשבת מנוגדת לאפשרות לצום בשבת. יתירה מכך, אפילו צום חלקי נאסר, ולכן יש להקפיד לסעוד את סעודת השבת לפני חצות היום. כאשר אחת התעניות הקבועות בהלכה חלה בשבת, היא נדחית ליום ראשון שאחריה; זאת למעט תענית אסתר, המוקדמת ליום חמישי שלפני השבת, ויום כיפור הדוחה את השבת, אך תענית חלום מותרת אפילו בשבת.
עונג השבת ביום קודם לעונג השבת בלילה, ועל כן מי שאין לו די מזון על מנת להתענג גם בסעודת היום וגם בלילה, יתענג בסעודת היום. דין זה מכוון בעיקר למזון הנאכל קר או פושר (לדוגמה יין), בעוד לגבי מזון הנאכל חם ישנה מניעה מעשית לשמור חלק ניכר מסוגי המזון כשהוא חם ליום השבת, היות שהשארתו על גבי מקור חום מכניסת השבת ועד יום השבת עלולה להביא לחריכתו.
יחד עם המצווה על עונג שבת ישנה גם אזהרה שלא לקבוע סעודה ב'זמן בית המדרש', הזמן בו נערכת הדרשה לציבור בבית הכנסת.
שינה.
שינה בצהריים לאדם הרגיל בכך, הרי היא בכלל מצות עונג שבת. על קיום עונג שבת בשינה מצאו הדרשנים רמז: שבת בראשי תיבות – שינה בשבת תענוג.
יחסי אישות.
הרמב"ם כותב כי . לכן לגבי קיום מצוות עונה אצל תלמידי חכמים נאמר "מלילי שבת ללילי שבת".
לימוד תורה.
בספרות ההלכתית נדרש האדם להתענג בשבת גם על ידי לימוד תורה. על האדם לדאוג לכך שריבוי האכילה והשתייה לא יביא אותו למצב של חוסר יכולת להגות בתורה.
עונג שבת כשיקול במלחמה והפלגה.
ישנו דין לפיו במידת האפשר אין מתחילים מצור על מקום יישוב אויב פחות משלושה ימים קודם לשבת, על מנת שתתיישב דעתם של אנשי המלחמה ולא יהיו מבוהלים עקב המצור החדש. דין זה הוא במידת האפשר, ואינו דוחה כמובן שיקולים מלחמתיים של פיקוח נפש.
דין דומה נאמר לגבי הפלגה בספינה, ולפיו אין יוצאים להפלגה ארוכה פחות משלושה ימים קודם לשבת, על מנת שדעתו של האדם תוכל להתיישב עליו עד אז, כנגד טלטול ההפלגה. דין זה הוא רק בהפלגה לדבר רשות ולא בהפלגה לדבר מצווה.
עונג שבת בהשאלה.
סעודות שנערכות בליל שבת, לאחר סיומה של הסעודה הראשונה, נקראות בהשאלה "סעודת עונג שבת". מקובל להגיש בהן עוגות ועוגיות, פיצוחים ושתייה. סעודות אלו אינן נדרשות על פי ההלכה, מבנה הסעודות הללו הוא פחות פורמלי, ולא מקפידים בהן בהכרח על שירת זמירות שבת ואמירת דברי תורה.
דלקת כיבית של המעי הגס
דלקת מעי מכייבת
זאבת אדמנתית מערכתית
טרשת רקמת חיבור
מחלת מפרקים שגרונתית
שיעור מולדת (שיר)
שִעוּר מוֹלֶדֶת הוא שיר שכתב עלי מוהר בשנות השבעים ללחן של אפרים שמיר, ושזכה להערכה רבה והוכר כאחד משירי הדגל של מוהר. להקת "כוורת" היא שביצעה ראשונה את השיר באלבומה "צפוף באוזן" שיצא ב-1975. את השיר ביצעו גם חוה אלברשטיין (באלבומה "הלילה הוא שירים", 1977), "חלב ודבש", "הגבעטרון" ("שירים יפים", 1980), זהו זה עם הפילהרמונית ועוד.
אפרים שמיר כתב והלחין את השיר בפולנית עוד לפני עלייתו לישראל. השיר תיאר את ילדותו של שמיר ולחנו הושפע ממנגינות ששמע בילדותו כשהיה בורח מבית הספר לכנסיות בפולין. שמיר שר אותו במבחן הבד שלו ללהקת הנח"ל, והתקבל לא מעט בזכות מירי אלוני שהתרשמה מהשיר. מאוחר יותר, לאחר הקמת להקת "כוורת", כתב עלי מוהר את הנוסח העברי לשירו של שמיר, ובו התייחס לתקופת ילדותו בבית החינוך ע"ש א"ד גורדון.
משמעות השיר.
בשיר מתאר מוהר תמונות שונות מילדותו בבית הספר, המציגות דימויים של מה שנתפס כארץ ישראל הישנה והטובה. בבית הראשון הוא מתאר את התמונה שעל קיר חדר האוכל בבית ספרו, ועל האידיאה של האיכר הישראלי שמצמיח לחם; בבית השני מתואר שיעור מולדת בו המורה מראה לתלמידים חצב כסמן לסתיו וליורה; ובבית השלישי מתאר מוהר את התמונה הדמיונית שהחינוך הציוני העלה בקרב הילדים: .