ב-2 ביולי 2021, לאחר שתי עונות השאלה בסטרומסגודסט מליגת העל הנורווגית, חתם טשמבה על חוזה לארבע עונות בסונדרייסק פודבולד מליגת העל הדנית.
קריירה בינלאומית.
ב-4 ביוני 2021 ערך טשמבה את הופעת הבכורה שלו בנבחרת קמרון, בניצחון 1-0 על נבחרת ניגריה במשחק ידידות.
מצפתל
המצפתל (מכונה גם "גבעת התורמוסים", "גבעת החצבים", "רכס ארמון הנציב" ו"גבעת האנטנה") הוא אתר טבע עירוני בין השכונות תלפיות מזרח וג'בל מוכאבר. האתר מוכר בשל פריחת התורמוסים בסוף החורף והנוף המיוחד הנשקף ממנו.
גאוגרפיה.
המצפתל הוא רכס התחום מצפון ברחוב על"ר, ממזרח בקופת חולים מאוחדת המשרתת את תושבי ג'בל מוכאבר, מדרום ברחובות אבשלום חביב ומאיר נקר, וממערב בפארק אמת המים. חלק מהרכס מהווה קו פרשת מים בין נחל הקדרון לנחל דרגה. מבחינה גאולוגית, הרכס בנוי משכבת צור משאש מחבורת הר הצופים עם מחשופי קירטון רך וגיר.
היסטוריה.
בתקופת השלטון הירדני היה על רכס ארמון הנציב מוצב הנקניק - בסיס צבאי ממנו נותרו שרידים רבים.
צומח.
ככלל צומחת במצפתל אוכלוסיית בתת-ספר המדבר עם צמחים כגון שברק מצוי, קיצנית צפופת עלים, אלקנה סמורה ומיני דגניים שונים.
בסתיו ובתחילת החורף מושכים את העין מיני גאופיטים רבים כגון חצב, סתוונית היורה, סתוונית ירושלים, כרכום חורפי, כרכום נאה, חלמונית גדולה ועוד. בהמשך החורף מתכסה הגבעה במרבדי תורמוס ההרים המושכים אלפי מבקרים ואליו מצטרפים אירוס שחום, צהרון מצוי, וכלנית מצויה.
במצפתל גדלים כמה מינים נדירים בירושלים כגון מקור חסידה רומאי, שמשון הדור, בוצין סיני.
קהילה.
בשנת 2017 חניכי מכינה קדם-צבאית בית ישראל החלו להפעיל פעילויות קהילתיות למשפחות מהאזור בשיתוף עם המינהל הקהילתי ועיריית ירושלים. עם השנים התקבע יום ראשון במצפתל כפעילות קבועה. סיירת מצפתל החלה לפעול בקיץ 2021. במסגרתה מפתחים עשרות בני נוער את האתר: נטיעת בוסתן, הסדרת כניסות ושבילים ובניית ספסלים. במסגרת תוכנית "כיתה בטבע" מגיעות כיתות מבתי הספר השונים בשכונה ללמידה חוץ כיתתית במצפתל. התכנית כוללת למידה רגשית חברתית וחקר טבע. אחת לשנה נחגג בשכונת תלפיות מזרח פסטיבל סגול בארמון הכולל הופעות ואירועי תרבות. המצפתל נחשב למוקד המרכזי של הפסטיבל.
תוכנית בניית משטרת עוז החדשה.
בשנת 2021 יזמה משטרת ישראל העברה של תחנת משטרה ומשמר הגבול הקיימת ברחוב על"ר הסמוך למצפתל, אל תוך שטח המצפתל שתכלול מגורי לוחמים, תאי מעצר, משרדים רבים ומערכים לוגיסטיים שונים. וזאת מכיוון שחלק משטח המצפתל מוגדר כ"שטח חום" - שטח המיועד לבניית מבני ציבור ובכך הוא מתאים לבניית תחנה כזאת, עם פרסום התוכניות הובעה התנגדות מצד תושבי שכונת ארמון הנציב ופעילים ירושלמים שקראו לביטול התכנית והציגו חלופות במקומות אחרים לבניית התחנה.
בתחילה, עיריית ירושלים התנגדה אף היא לתוכנית, ראש העיר משה ליאון הצהיר כי "העירייה לא מקדמת תוכנית לבנייה בשטח המצפתל", אך בהמשך תחת לחצים מצד משטרת ישראל החליטה לתמוך בפשרה על פיה שטח התחנה יקטן מ-11,500 מ"ר ל-3,500 מ"ר בלבד בתנאי שלא תיפגע התצפית לים המלח.
בחודש דצמבר 2021 הגיע לאתר השר לביטחון פנים עמר בר-לב שטרם פרסם את עמדתו לגבי בניית התחנה החדשה.
לתוכנית הבנייה הוגשו 173 התנגדויות הכוללות בתוכן חתימות של עוד כ 260 מתנגדים נוספים שהצטרפו להתנגדות של המינהל הקהילתי של שכונת ארמון הנציב, ההתנגדויות נידונו בועדה המחוזית לתכנון ולבנייה.
הועדה המחוזית לתכנון ובנייה צפויה לפרסם את החלטה בעניין במהלך חודש מרץ 2022.
תצפית.
המצפתל צופה לכיוון צפון, מזרח ודרום, ניתן להבחין ממנו בבהירות באתרים רבים:
Amazing (שיר של אינה)
Amazing (בעברית: מדהים) הוא שיר שהוקלט על ידי הזמרת-יוצרת הרומנייה אינה. השיר יצא לאור ב-6 באוגוסט 2009, על ידי חברות התקליטים איירפליי רקורדס, B1 ואול אראונד דה וורלד פרודקשנס, כסינגל הרביעי מתוך אלבום האולפן הראשון שלה, "Hot". "Amazing" זכה לשבחים ביקורתיים ותואר כ"להיט פוטנציאלי".
השיר הגיע למקום הראשון במצעד הסינגלים של רומניה.
רקע וכתיבה.
"Amazing" נכתב על ידי סבסטיאן ברק, ראדו בולפיה ומרצ'ל בוטזן והופק על ידי אותם השלושה גם כן. פליי &amp; וין היו מעורבים במחלוקת של הפרת חוזה באוגוסט 2009, כשהזמרת הרומנייה אנקה באדיו טענה ש-"Amazing" נועד לה במקור לפני שיצא על ידי אינה. השיר לווה בקליפ נלווה שהוקרן בבכורה ב-10 בספטמבר 2009.
פרק זמן לצאתו, עלה השיר לרשת הזרמת המדיה ספוטיפיי, תוך שהצליח לצבור שם למעלה מ-25 מיליון השמעות.
וידאו קליפ.
הווידאו קליפ הנלווה של "Amazing" הועלה לערוץ היוטיוב הרשמי של חברת התקליטים רוטון ב-14 ביוני 2013. במקור, הוא הוקרן בבכורה עולמית ב-10 בספטמבר 2009 באתר של תחנת הרדיו רדיו 21. הוא צולם על ידי טום בוקסר בסוף אוגוסט 2009 בחוף האוקיינוס האטלנטי וליד ליסבון, פורטוגל בטווח של יומיים.
נכון לדצמבר 2021, מונה הצפיות של הקליפ עומד על למעלה מ-100 מיליון צפיות.
הרולד מוקודי
הרולד מוקודי (בצרפתית: Harold Moukoudi; נולד ב-27 בנובמבר 1997 בבונדי שבצרפת) הוא כדורגלן קמרוני המשחק בעמדת הבלם בקבוצת א.א.ק. אתונה ובנבחרת קמרון.
קריירת מועדונים.
מוקודי החל את הקריירה המקצוענית שלו בלה האבר מהליגה הצרפתית השנייה.
ב-1 ביולי 2019 חתם בסנט אטיין מליגת העל הצרפתית.
ב-31 בינואר 2020 הושאל למשך חצי עונה למידלסברו מהפוטבול ליג צ'מפיונשיפ.
קריירה בינלאומית.
ב-12 באוקטובר 2019 ערך מוקודי את הופעת הבכורה שלו בנבחרת קמרון, בתיקו 0-0 נגד נבחרת תוניסיה במשחק ידידות.
חגורת אורווה
חגורת אורווה (באנגלית: Stable Belt) או חגורה רגימנטלית, היא חגורה צבעונית העשויה בד או עור ומשמשת צבאות שונים בעולם, כאשר דפוס פסי הצבע המופיעה לאורכה הוא ייחודי ליחידה מסוימת, לרוב ברמת רגימנט או גיס.
השימוש בחוגרת אורווה כחלק ממדי צבא נפוץ במיוחד ב וצבאות חבר העמים הבריטי, בנוסף למדינות נוספות בהן דנמרק. מקור השם הוא במדי האורווה ששימשו יחידות פרשים בריטיות במהלך המאה ה-19, כאשר התפתחה מסורת של לבישת חגורה רחבה אשר בהדרגה החלה לכלול את צבעי הרגימנט, עד שבשנות ה-50 מנהג זה התקבע באופן רשמי בצבא הבריטי והתפשט ליחידות רבות ולמדינות שונות שהושפעו מהמסורת הצבאית הבריטית.
בברזיל ולבנון נמצאת בשימוש כוחות לחומי אש והצלה חגורה בעלת עיצוב דומה הנקראת חגורת מתעמל (בפורטוגזית: cinto ginástico).
שימוש.
הממלכה המאוחדת.
מקור חגורת האורווה הוא במדי האורווה של יחידות פרשים של הצבא הבריטי במאה ה-19. מדי אורווה כללו מכנסי רכיבה וחולצה לבנה ללא ג'קט כדי לאפשר לחיילים לעבוד סביב האורווה ובטיפול הסוסים בקלות רבה יותר. בהדרגה החלו החיילים לעשות שימוש בחגורות רחבות שהתבססו על רצועות הרכיבה של הסוסים, אלו איפשרו לקבע את המכנסים ולאפשר נוחות בפעילות הטיפול בסוסים. לקראת סוף המאה ה-19, יחד עם המעבר של כוחות הצבא הבריטי למדי חאקי ובכך הורדה של סממני זיהוי צבעוניים של היחידות השונות בשדה הקרב, החלו להופיע חגורות האורווה צבעוניות לפי צבעי הרגימנט.
משום שמדי האורווה נלבשו רק בסביבת המחנה ולא באופן רשמי או בשדה הקרב, מסורת זאת המשיכה להתקיים ללא התנגדות ונתפסה כמסורת לא מזיקה של גאוות יחידה. בתחילת המאה ה-20, חגורות האורווה החלו להופיע בהדרגה ביחידות אחרות ברחבי הצבא הבריטי לשימוש סביב המחנה, עד שבשבנים שלאחר מלחמת העולם השנייה, הן הפכו לפריט לבוש רשמי בכלל הכוחות המזוינים של בריטניה (כולל בצי ובחיל האוויר).
כיום חגורת האורווה נלבשת בצבא הבריטי על גבי מדי מחנה (מס' 6, 7, 13 ו-14) ומדי קרב (מס' 8 ו-9) שלא בפעילות מבצעית. לרגימנטים הסדירים בצבא ישנן חגורות אורווה, כל אחד עם דפוס ייחודי בצבעי הרגימנט, בנוסף לחגורות המשויכות לזרועות מסוימים ומספר יחידות בודדות אחרות שלהן דפוס חגורה ייחודי (כגון מכללות צבאיות, סוללות ארטילריה מסוימות וגדודים בודדים). בחיל האוויר המלכותי חגורת האורווה נלבשת עם מדי שירות עבודה (מס' 2), כאשר ישנו רק דגם אחד שמייצג את כלל חיל האוויר (בצבע חום וכחול עם פס תכלת ביניהם). בצי המלכותי קיים גם עיצוב בודד לכלל המשרתים (בצבע כחול כהה) והחגורה נלבשת על גבי מדי עבודה (מס' 4 ו-5) בלבד, לחיל הנחתים המלכותי דגם משלו הנלבש באופן דומה לנהוג בצבא הבריטי.
מדינות חבר העמים הבריטי.
מדינות חבר העמים הבריטי ברובן הגדול הן מדינות לשעבר של האימפריה הבריטית, משום ששורשי הכוחות המזוינים שלהן הם בכוחות הבריטים, רבות מהמסורות התפתחו במקביל וכיום רוב כוחות חבר העמים מכילות מסורות דומות מאוד לכוחות הבריטים. ברוב מדינות אלו, החוגורות נמצאות בשימוש בדומה לנהוג בבריטניה, על גבי מדי שירות ועבודה ולא מדים מבצעיים או מדים טקסיים. בשונה מהכוחות הבריטים, רק ליחידות בולטות או ותיקות יותר קיימות חגורות אורווה בדפוס ייחודי, במקרים רבים מסורת חגורת האורווה הגיע ליחידות אלו לאחר שירות לצד יחידות מקבילות בצבא הבריטי.
דנמרק.
בשנות ה-50 כוחות ההגנה של דנמרק שירתו בשיתוף פעולה הדוק עם הכוחות הבריטים של ארמיית הריין הבריטית, מה שהוליד בין היתר עניין מצד דנמרק במסורת חגורת האורווה הבריטית. בשנת 1968 אומצה החוגרה לשימוש רגימנט משמר ההוסרים באופן דומה לנהוג בצבא הבריטי, כאשר הדפוס והצבעוניות תואמים לצבעי הרגימנט, בשנות ה-70 המאוחרות מנהג זה הוכנס ברוב הכוחות הדנים (הצבא המלכותי הדני, חיל האוויר הדני ומשמר המולדת הדני).