שמואל (שמוליק) קוזוקין (נולד ב-23 ביולי 1987 בברית המועצות) הוא כדורגלן עבר ישראלי ששיחק כבלם ומגן ימני.
קריירה.
קוזוקין נולד בברית המועצות ובגיל 4 עלה עם משפחתו לישראל. קוזוקין גדל בבית שמש ובגיל 14 הצטרף למחלקת הנוער של בית"ר ירושלים. במסגרת קבוצת הנוער, זכה קוזוקין עם הקבוצה בשתי אליפויות ובשני גביעים. בשנת 2006 עלה קוזוקין לקבוצה הבוגרת של המועדון, אך שיחק לסירוגין הן בקבוצה הבוגרת והן בקבוצת הנוער. קוזוקין היה שותף לזכייתה של הקבוצה הבוגרת בשתי אליפויות ובשני גביעים, אולם ברוב הזמן כשחקן ספסל.
בעונת , הפך קוזוקין לשחקן הרכב קבוע בקבוצה, בעקבות פציעתו של מגן הקבוצה, כריסטיאן אלברס, ולאחר שגילה יכולת טובה זומן לנבחרת ישראל, וערך את הופעת הבכורה שלו במשחק ידידות מול נבחרת פינלנד. בסך הכל הופיע בשנה זו בשלושה משחקים במדי הנבחרת, כולל שני משחקים במוקדמות מונדיאל 2010. בעונה שלאחר מכן נפצע קוזוקין בצורה קשה, שמנעה ממנו לשחק תקופה ארוכה. כשחזר נפצע שוב, ולמעשה כמעט ולא שיחק בשנים שלאחר מכן.
בפברואר 2013 הושאל קוזוקין לקבוצת הפועל כפר סבא מהליגה הלאומית עד תום העונה, אך לא הצליח לסייע לה להינצל מירידה לליגה א'. בנובמבר 2013 שוחרר קוזוקין מבית"ר ירושלים וחתם בקבוצת עירוני בית שמש מליגה ב', בשנת 2015 פרש ממשחק פעיל.
לאחר הפרישה.
לאחר הפרישה קוזוקין שימש כמורה לספורט בבית ספר ברנקו בבית שמש. בעונת מונה למאמנה של עירוני בית שמש.
כיום מאמן בקבוצת נערים ב׳ של הפועל מרמורק.
סאבריו גוארה
סאבריו גוארה (נולד ב-25 באוגוסט 1964) הוא שחקן אמריקאי.
גוארה הופיע ב-1996 בסדרה "EZ Streets" בתפקיד סמי פדרס, והשתתף במספר פרקים בסדרה באפי קוטלת הערפדים בתפקיד ווילי. הופיע בסדרה "Temporarily Yours" ב-1997 בתפקיד סיזר סנטוס.
גוארה גילם את בוב בסדרת הטלוויזיה "בקר" במהלך השנים 2003-1998. בשנת 1993 שיחק בסרטו של אנתוני מינגלה "איש נפלא שלי" לצד מרי-לואיז פרקר וויליאם הרט. בשנת 1999 שיחק בקומדיית האקשן "הנוכל המבריק" של הבמאי לס מייפילד ובכיכובו של מרטין לורנס.
כפר עקרון
שדה עקרון
פי.ג'יי. הארווי
נוראד
מס קניה
יחסי ישראל–רוסיה
יחסי ישראל–רוסיה ידעו עליות ומורדות רבות. מאז הקמתה של מדינת ישראל ועד 1991, עת התפרקה ברית המועצות, נודעו יחסי ישראל-רוסיה כיחסי ברית המועצות–ישראל. בסוף 1991, עם התפרקות ברית המועצות, הפך שגריר ברית המועצות בישראל, אלכסנדר בובין, לשגריר רוסיה בישראל, וכוננו יחסי ישראל-רוסיה. גם בשני העשורים האחרונים ידעו יחסי המדינות טלטלות לא מעטות, אולם בעשור האחרון ניכר שיתוף פעולה נרחב בין שתי המדינות, ששיאן בביטול הוויזות בספטמבר 2009.
היסטוריה.
חידוש היחסים.
היחסים בין מדינת ישראל וברית המועצות נותקו בשנת 1967 בעקבות מלחמת ששת הימים וחודשו רק כעבור 24 שנים, באוקטובר 1991, כחודשיים לפני התפרקותה. ב-13 בדצמבר 1991 הגיש שגריר ברית המועצות, אלכסנדר בובין, את כתב האמנתו לנשיא מדינת ישראל, חיים הרצוג. כשבועיים לאחר מכן, התפרקה ברית המועצות. בובין הפך לשגריר הראשון של הפדרציה הרוסית בישראל ונפתחה שגרירות ישראל במוסקבה.
ישראל הכירה בעצמאותן של כל מדינות ברית המועצות לשעבר וכוננה עמן יחסים דיפלומטיים. החשובה מבין כל המדינות הללו, מבחינה דיפלומטית, צבאית וכלכלית הייתה רוסיה, אשר גם ירשה את מקומה של ברית המועצות כחברה קבועה במועצת הביטחון של האו"ם. השינוי ביחסים בין המדינות בתקופה שלאחר התפרקות ברית המועצות לא איחר לבוא. בין הפעולות הראשונות של המשלחת הרוסית באו"ם הייתה תמיכה בהחלטה 4686, ביטול החלטה 3379 משנת 1975 אשר השוותה את הציונות לגזענות. בתחילת שנות ה-90 של המאה ה-20 רווחה בישראל תחושה חיובית מאוד לגבי חידוש היחסים עם רוסיה. הורגשה אף שמחה לגבי הפרספקטיבה של יחסים טובים עם המעצמה אשר ממנה הגיעו רוב מייסדיה.
באוקטובר 2006 ציינו שתי המדינות 15 שנים לכינון היחסים הדיפלומטיים ביניהן. במסגרת זו ציינה רוסיה כי היא רואה בחיוב את התפתחות היחסים בין שתי המדינות, וכי האופן בו התפתחו היחסים בתקופה כה קצרה מבחינה היסטורית, והגיעו לרמה כה גבוהה, מראה על נכונות שני הצדדים להמשך בשיתוף הפעולה הפורה. במסר שהעבירה ישראל לרוסיה לרגל האירוע, צוין כי היחסים בין המדינות הגיעו לרמה דיפלומטית גבוהה ביותר והם מתאפיינים בשיתוף פעולה בתחומים רבים ומגוונים.
נקודה חשובה ביחסיה של רוסיה עם ישראל היא העובדה שבישראל חיים יותר ממיליון אזרחי ברית המועצות לשעבר. חלק גדול מהם הגיעו מרוסיה עצמה. מדובר בפזורה דוברת הרוסית הגדולה ביותר מחוץ לגבולות ברית המועצות לשעבר. בתחילת שנות ה-90 ראו שלטונות רוסיה באותם עולים גשר תרבותי, אשר יכול לשמש להידוק הקשרים בין המדינות מבחינה תרבותית וכלכלית. ואכן, בתקופת הנשיא ילצין, הורגשה התקרבות גדולה בין המדינות.
מאז התפרקות ברית המועצות חווה רוסיה הידלדלות אוכלוסין. רוסיה רואה בפזורה הרוסית ברחבי העולם בכלל (כ-24 מיליון מהגרים) מקור חשוב להגדלת אוכלוסייתה באנשים משכילים ובעלי כושר עבודה. נכון להיום, אזרחי ישראל אשר עלו מרוסיה רשאים להחזיק באזרחות כפולה, זאת בניגוד לתקופה שבה ברית המועצות חייבה את האזרחים העוזבים אותה לוותר על אזרחותם. אכן, רבים מיוצאי רוסיה מחזיקים באזרחות כפולה, ומשתמשים בה על מנת לשמור על יחסים עם קרוביהם ברוסיה, ואף על מנת לקיים קשרי מסחר חוצי גבולות תוך ניצול קשריהם בשתי המדינות.
תמיכת רוסיה במדינות ערב ובאיראן.
כמעצמת-על, ברית המועצות הייתה בעלת אינטרסים במזרח התיכון. במלחמה הקרה היא תמכה צבאית, כלכלית ופוליטית במדינות ערב העוינות את ישראל. רוסיה, כיורשת העיקרית של ברית המועצות, לא שינתה לגמרי דפוסי פעולה אלה. בשנת 2000 נבחר ולדימיר פוטין לנשיאות רוסיה. לדעת הסוציולוג אלק אפשטיין , מאז בחירתו הפכה רוסיה לאחת המדינות אשר תורמות רבות לחוסר היציבות במזרח התיכון. זאת על ידי תמיכה צבאית ופוליטית בארצות ערב ובארגוני טרור. רוסיה המדינה הראשונה אשר הכירה בשלטון חמאס ברצועת עזה ונציגי הארגון אף הוזמנו למוסקבה לביקור רשמי. זהו שינוי של המדיניות הרוסית משנת 2000, כאשר סרגיי איוואנוב, יו"ר המועצה לביטחון לאומי של רוסיה הכריז: "המצב מולו מתמודדת ישראל באינתיפאדה השנייה, המונהגת על ידי חמאס, לא שונה במאומה מהמצב מולו מתמודדת רוסיה בצ'צ'ניה". בסופו של דבר זכו נציגי חמאס לשני ביקורים בבירה הרוסית (במרץ 2006 וכעבור שנה, במרץ 2007). בעוד שבביקור הראשון עוד תלו הרוסים (וגם שאר העולם) תקוות ביכולתם להשפיע על עמדות חמאס לשנות את מדיניותם ולהכיר בזכות הקיום של מדינת ישראל, בביקור השני כבר היה ברור לכול כי נציגי התנועה לא מתכוונים לשנות את דעתם.
רוסיה תמכה בפתרון שתי המדינות של הסכסוך הישראלי-פלסטיני ויש לה יחסים עם כמה מפלגות פוליטיות פלסטיניות. רוסיה אינה רואה בחמאס ארגון טרור וממשיכה לנהל עמם יחסים. רוסיה ממשיכה לחפש יחסים רב-צדדיים במזרח התיכון הן עם בעלות הברית והן עם יריבותיה של ישראל.
בחסות ממשלת רוסיה, חברות רוסיות הפכו לקבלנים העיקריים בבניית הכור הגרעיני בבושהר. רוסיה היא המדינה החשובה ביותר אשר תומכת בתוכנית הגרעין האיראנית. כמו כן לרוסיה תפקיד עיקרי בחסימת ניסיונותיה של ארצות הברית להביא לגינויה של טהראן במועצת הביטחון של האו"ם ולהטלת סנקציות כלכליות עליה. הדבר מזכיר את יחסה של רוסיה כלפי עיראק של סדאם חוסיין: כאשר הוטל החרם העולמי על עיראק, רוסיה המשיכה ביחסי מסחר וברכישת נפט ממנה. בנוסף, רוסיה ממשיכה את היחסים הטובים שהיו לברית המועצות עם סוריה. אלה טוענים כי הנשק אשר מוכרת רוסיה לסוריה עושה את דרכו לידי חזבאללה ומשמש אותו בעימותים מול ישראל. הטילים אשר שימשו את חזבאללה במלחמת לבנון השנייה היו מתוצרת רוסיה.
מנגד, מאשים הצד הרוסי במכירת נשק לגאורגיה, ששימש נגד רוסים במלחמת גאורגיה–רוסיה באוגוסט 2008. עוד טענו אנשי צבא רוסים שישראל הגדילה לעשות ואף אימנה את כוחות הביטחון הגאורגיים טרם מלחמת רוסיה-גאורגיה. ב-28 בפברואר 2012 הדליף האתר ויקיליקס מסמך של חברת ביון אמריקנית לפיו ישראל סיפקה לרוסיה צפנים של מל"טים שמכרה לגאורגיה, ובתמורה סיפקה מוסקבה צפנים של מערכת הגנה המשמשת את איראן.
שגריר רוסיה בישראל אנטולי ויקטורוב, הודיע כי "הבעיה במזרח התיכון היא לא איראן, אלא ישראל".
מלחמת האזרחים בסוריה.
רוסיה השקיעה רבות בהגנה על משטר בשאר אל-אסד במלחמת האזרחים בסוריה. זאת במקביל קיימים ניסיונות להתבססות איראנית בסוריה. ישראל בתגובה תקפה בסיסים וציוד צבאי איראני. על רקע זה מתרחשים חיכוכי אינטרסים בין ישראל ורוסיה, ועל מנת ליישב אותם התקיימו מספר פגישות בין נציגי המדינות בדרגים בכירים, לרבות פגישות של ראש ממשלת ישראל ונשיא רוסיה.
על רקע העימות האווירי בין ישראל לסוריה ואיראן בפברואר 2018 קראה רוסיה "לכבד את ריבונות סוריה" והצהירה כי "כל איום על אנשינו בלתי מקובל". באפריל ייחסה רוסיה לישראל את תקיפת שדה התעופה T-4 בסוריה, ושר החוץ הרוסי כינה את הפעולה "התפתחות מסוכנת".
ב-17 בספטמבר 2018 תקף חיל האוויר הישראלי בלטקיה. ירי נ"מ של צבא סוריה הפיל בטעות מטוס ביון רוסי מסוג ר-איליושין Il-20M ו-15 החיילים הרוסים שהיו עליו נהרגו. רוסיה הטילה את האחריות לתקרית על ישראל ובתגובה העבירה לסוריה טילי S-300.
פעולות מדיניות.