בעונת חזר שינדוואל לנורשפינג, מועדון נעוריו. בקדנציה השנייה שלו שיחק במועדון במשך ארבע וחצי עונות, אך התקשה לשחזר את יכולת הכיבוש שאפיינה אותו בעונות קודמות. את הקדנציה הוא סיים עם שלושים שערי ליגה ב-94 הופעות, וללא תואר משמעותי.
במהלך עונת עבר שינדוואל לגטבורג, ששיחקה אז בליגת המשנה. הוא כבש 12 שערים ב-13 הופעות באותה העונה, אך קבוצתו החמיצה עליית ליגה כשסיימה במקום השני במחוז הדרומי, בפער נקודה בלבד מהמקום הראשון המוביל לליגה הבכירה. עונה לאחר מכן גטבורג הצליחה לסיים ראשונה, כאשר שינדוואל תורם 15 שערי ליגה ב-24 הופעות. בעונת כבש שינדוואל שישה שערי ליגה ב-21 הופעות במדי גטבורג בליגה הבכירה, ובסיומה פרש ממשחק פעיל בגיל 34.
בשנת 2008 נכלל שינדוואל בהיכל התהילה של הכדורגל השוודי.
נבחרת שוודיה.
שינדוואל ערך את הופעת הבכורה שלו במדי נבחרת שוודיה כשהיה בן 22, ב-22 באוגוסט 1965. הוא פתח בהרכב של המאמן לנארט ניימן במשחק מול במסגרת אליפות המדינות הנורדיות, שהסתיים בשוויון 2–2. כחודשיים לאחר מכן, בהופעתו השלישית במדי הנבחרת, כבש שינדוואל את שער הבכורה שלו, בניצחון 5–0 על במסגרת מוקדמות מונדיאל 1966.
את השלושער היחיד שלו במדי שוודיה כבש בניצחון 5–0 על במסגרת מוקדמות מונדיאל 1970. הוא כבש שער גם במשחק השני מול הנורווגים (5–2 לשוודיה) וצמד בניצחון 2–0 על , וסייע לנבחרתו להעפיל למונדיאל 1970 במקסיקו. שינדוואל זומן על ידי אורוואר ברגמארק לסגל השוודי לטורניר. הוא פתח בהרכב בהפסד 1–0 ל ובשוויון 1–1 מול , וכן פתח בניצחון 1–0 על אך הוחלף כעבור 58 דקות. שוודיה סיימה את הבית במקום השלישי ולא המשיכה לשלב הבא.
עם שני שערים בשש הופעות, סייע שינדוואל לשוודיה להעפיל ממוקדמות מונדיאל 1974, וזומן על ידי המאמן גאורג אריקסון לקראת טורניר הגמר בגרמניה המערבית. שינדוואל פתח את הטורניר בהרכב מול , והוחלף לאחר 73 דקות (שוויון 0–0 בסיום). הוא לא שותף בשוויון 0–0 מול במשחק השני, וחזר להרכב בניצחון 3–0 על אורוגוואי, בו הוחלף לאחר 76 דקות. בשלב הבתים השני שינדוואל לא שותף כלל, ושוודיה סיימה את דרכה במקום השלישי בבית.
טורניר המונדיאל סימן את שלהי דרכו של שינדוואל בנבחרת. הוא רשם שתי הופעות נוספות, ב-13 באוקטובר 1974 שימש בפעם היחידה בקריירה כקפטן הנבחרת בתבוסה 4–0 ל במשחק ידידות, וב-30 באוקטובר פתח והוחלף בהפסד 2–0 ל במוקדמות יורו 1976, שהיה למשחקו האחרון במדי שוודיה. בסך הכול כבש שינדוואל 16 שערים ב-43 הופעות במדי הנבחרת.
כתובות בדעשתרת
כתובות בדעשתרת הן קבוצה של יותר מעשרים כתובות פיניקיות שנחקקו ביוזמת בדעשתרת מלך צידון במאה ה-6 לפנה"ס. הכתובות מכילות בסך הכל ארבעה טקסטים, כאשר שניים מהטקסטים חוזרים על עצמם במספר עותקים.
שתי סדרות של כתובות נמצאו בתחילת המאה ה-20 במקדש אשמון ליד צידון, מיד לפני ובמהלך החפירות במקום. אחת מקבוצת הכתובות הללו מתייחסת רק לשמו של בדעשתרת, והשנייה מתייחסת הן לבדעשתרת והן ליורשו ("בן צדק" בכתובת) יתנמלך.
בשנת 2004 שוחזרה כתובת משמעותית נוספת.
כתובת לעשתרת.
כתובת זאת היא הראשונה של בדעשתרת שהתגלתה, ובניגוד לשאר הכתובות, היא מוקדשת לעשתרת ולא לאשמון. היא נמצאת כיום במוזיאון הלובר. הכתובת ידועה כ־CIS I 4, והיא:
נחום סלושץ פירש את הכתובת כך: .
כתובות בדעשתרת לאשמן.
קבוצת כתובות זו, שלכל אחת מהן טקסט דומה לאחרות, פורסמה יחד כ־RÉS , ולאחר מכן כ־KAI 15. הן נערכו בפירוט על ידי פיליפ ברגר בשנת 1904.
התגלית נעשתה על ידי ארבעה פועלים שחילצו לבנים מהמקדש בשם המנהיג הדרוזי נסיב ג'ונבלאט. הם הבחינו שבלבנים מסוימות יש כתובות עם החריטות צבועות באדום. סוחר עתיקות מקומי קנה שלוש מהלבנים, כולן עם אותו כיתוב. בשל גודלן העצום, הם נחתכו לעובי של 15 או 20 ס"מ בלבד, וכמה מהלבנים נחתכו לשניים או שלושה חלקים. לאחר מכן יוצרו מספר זיופים.
לקיר שנחפר היו שתי שכבות בנייה: השכבה הפנימית הראתה הרכבה קפדנית יותר של הלבנים; כתובות KAI 16 (הסדרה הבאה של הכתובות) היו על הפאות הפנימיות של הלבנים, כך שלא נראו בתחילה.
על הכתובת נכתב:
מושגים בכתובת.
"צדן ים" המוזכרת בכתובת היא כל חצי האי (האקרופוליס) של צידון, הנזכר גם בכתובת אשמונעזר, המלך שקדם לבדעשתרת, כ"צדן ארץ ים". סכניתן קורא לצידון פונטוס ("הים" ביוונית), ואומר "הים הוליד את צידון". הפסוק מצביע על זהות, או לפחות קרבה הדוקה, בין צידון והים.
"שמם רמם" משמעו "שמיים רמים", מושג אלוהי הנזכר גם אצל סכניתן (Σαμημρουμος, ופילון ביאר ὑψουρανιος – "רם־שמיים" ביוונית), וכוונתו המדויקת קשה. המושג קרוב למושג משירת אוגרית העוזר לתאר את ענת: ולשמה של סמירמיס (באכדית Sammu-râma , בארמית: ܫܡܝܪܡ שמירם) המלכה שלפי אחת המסורות נולדה בעזה. המושג קרוב גם לאזכור המקראי וכן לצמדי "שמים/(מ)רום" נוספים בתנ"ך, וכן לשם המקראי . בכתובת אשמנעזר נכתב מיד אחרי המילים "צדן ארץ ים – וישבנ את עשתרת שמם אדרם". יש המשערים כי "שמם רמם" הוא שם של רובע בעיר צידון.
"ארץ רשפם" היא ארץ רשף או רשפים, מושג קודש לצידון.
"צדן שר/ד" היא אולי צידון־שדה, בניגוד לצידון־ים.
"לאשמן שר/ד קדש" הוא אולי כינוי לאשמן, "שר הקודש" (ראו ), ואולי "לאשמן – שׂדה קודש", כלומר נבנה לאשמן שדה (בניגוד לצידון ים) קודש. על כל פנים, ביטוי זה מופיע גם הוא בכתובת אשמנעזר.
כתובות בדעשתרת ויתנמלך לאשמן.
קבוצת כתובות זו, שלכל אחת מהן טקסט דומה לאחרות, פורסמה כ־RÉS , ולאחר מכן כ־KAI 16. הם נערכו בפירוט על ידי וילהלם פרייהר פון לנדאו בשנת 1904.
בכתובות נכתב:
כתובות KAI 16 נמצאו בחלק המזרחי של הקיר, בשכבת הלבנים החיצונית, שהונחו פחות בזהירות מהשכבה הפנימית. שוב, הכתובות הופנו פנימה (דומות פנימה) כך שלא ניתן היה לראותן.
כתובת תעלת המים של בדעשתרת.
כתובת רביעית של בדעשתרת, הכוללת אחת עשרה שורות, תוארה על ידי פאולו חֶלַּה (Paolo Xella) וחוסה־אנחל זמורה ב-2004. הכתובת התגלתה וצולמה על ידי מוריס שהאב בסביבות 1960 על גדה סלעית של נהר האוואלי, כשלושה קילומטרים משפך הנהר, באזור בו נבנתה מאוחר יותר תחנת כוח חשמלית. נראה שהכתובת באתרה איננה עוד, ושהאב מעולם לא פרסם אותה. חלה וזמורה הצליחו להתחקות אחר תצלומיו של שהאב, והם מסיקים שהכתובת מתייחסת כנראה לבניית תעלת מים להבאת מים מנהר האוואלי אל מתחם מקדשי אשמון מצפון מזרח לצידון, על אגני הטהרה הפולחניים שלו. בדעשתרת הגדיל במידה ניכרת את מתחם המקדש הזה, כך שמקור המים המקומי של "ידלל" (שם המקום) כנראה לא סיפק עוד את צורכי המים המוגברים שלו.
הכתובת מתוארכת לכ־520 לפנה"ס. תוכנה הוא:
מושגים בכתובת.
ירח זבח שמש הוא חודש פיניקי מוכר, המופיע גם בלוחיות פירגי. "צדן ים שמם רמם ארץ רשפם" הוא רצף ביטויים המופיע גם בכתובת KAI 15 של בדעשתרת (ראו פרשנות שם). "אשמן שר קדש" גם הוא מופיע בכתובות אחרות של בדעשתרת ובכתובת אשמנעזר. "ען ידלל" מוזכר גם כ"ען ידלל בהר" בכתובת אשמנעזר, אשר בנה בה בית (מקדש) ל"אשמן שר קדש".
קירח מכאן ומכאן
קירח מכאן ומכאן (במקור: נמצא קירח מכאן ומכאן) הוא ניב תלמודי המתאר מצב שבו אדם ניצב בפני שתי אלטרנטיבות ראויות, אך לבסוף יוצא מופסד מכל ההיבטים.
מקור הביטוי.
מקור הביטוי הוא בתלמוד בבלי במסכת בבא קמא. התלמוד מספר כי האמוראים רב אמי ורב אסי ישבו לפני רבי יצחק נפחא. אחד מהם ביקש לשמוע ממנו דבר הלכה והשני ביקש לשמוע ממנו דבר אגדה. כשהתחיל רבי יצחק לומר אגדה לא הניח לו האמורא שביקש לשמוע הלכה, וכן להפך.
הגיב להם רבי יצחק: (כלומר, זה שכל אחד מכם מבקש ממני לומר דברי תורה מסוימים ולא מניח לי לומר אחרים זה דומה למקרה שבו אדם נשוי לשתי נשים, צעירה וזקנה. הצעירה מורטת את שערותיו הלבנות כדי שייראה צעיר, הזקנה מורטת את שערותיו השחורות כדי שייראה זקן, ולבסוף האדם נשאר קירח).
בתום המשל, אמר להם רבי יצחק דבר תורה שכולל גם הלכה וגם אגדה.
בתרבות.
המשפט צוטט בכתבים תורניים רבים. רש"י ציטט אותו בביאורו במסכת סנהדרין וכתב: גם רבי מנחם מנדל שניאורסון כתב לאדם במכתב שהתפרסם לאחר מכן באחד מספרי האגרות קודש:
המשפט זכה לתפוצה גם בכתבי הסופרים העבריים, כגון אחד העם שכתב במאמרו מדינת היהודים ו"צרת היהודים": גם משה לייב ליליינבלום כתב במאמרו מענה רך:
בשפה הערבית ישנו ניב דומה: בֵּין חַאנַא וּמַאנַא צַ'אעַת לִחַאנַא (כלומר – בין חאנא למאנא אבד הזקן שלנו).
המרמן
המרמן הוא שם משפחה.
הכנס הבין-לאומי למדע בדיוני
שוה
אורמן
אורמן הוא שם משפחה.
פחם (אמנות)
פחם אמנים הוא סוג של מדיום יבש לשימוש באמנות, העשוי מחומרים אורגניים טחונים דק המוצמדים יחד על ידי סוג של גומי או מקשר אחר משעווה. פחמים אלה משמשים לעיתים קרובות אמנים בשל תכונותיהם הרבגוניות, כגון המרקם המחוספס שמותיר סימנים פחות קבועים מאמצעי אמנות חזותיים אחרים. פחם יכול לייצר קווים בהירים מאוד או שחורים מאוד, בעוד שקשה להסירם לחלוטין. את המדיום היבש ניתן ליישם כמעט על כל משטח, חלק או גס מאוד. לעיתים קרובות משתמשים בחומרים מקבעים בציורי פחם כדי להקשיח את הרישום וכדי למנוע מחיקה או שפשוף של אבק הפחם ממנו.
השיטה המשמשת ליצירת פחם אמנים דומה לזו הנהוגה בתחומים אחרים, כמו ייצור אבק שריפה וחומרי דלק לבישול. סוג חומר העץ ושיטת ההכנה מאפשרים לייצר מגוון סוגים וטקסטורות פחם על גבי המשטח.
סוגים.
ישנם סוגי פחם לשימושים שונים כמדיום אמנותי יבש, אך הסוגים הנפוצים הם: פחם דחוס, פחם גפן ועיפרון.