האלבום הפך את באדו לאמנית פופולרית וזכה לביקורות חיוביות מהמבקרים שראו באלבום כחזרה למוזיקת הנשמה הפשוטה של שנות ה-70. קרן ר. גוד ממזין "וייב" כינתה את האלבום כ-"צינור של התעוררות של משהו חשוך, מוכר וארוך ישן". ג'ון בוש מ-"AllMusic" כינה אותו כ"חדשני", בעיקר בגלל צלילי ההיפ-הופ הכבדים שהעפילו על פני מוזיקת הנשמה. סגנון הישרה של באדו גרר השוואות לסגנון השירה של בילי הולידיי. ב"בידור שבועי" מכתב כי באדו "הדהדה את הולידיי בניסוח וקצב שלה". רג קוט מטעם "שיקגו טריביון" כתב:"במקום לחקות את הולידיי בלבד, באדו מציעה סטייל נפלא של הנפש המודעת החברתית של תחילת שנות ה-70. גרוב באמצע הטמפו המחניק, ושילוב של שירה ודיבור." "בלוס אנג'לס טיימס" כתב רוברט הילבורן: שהאלבום הוא "ערבוב חופשי בין תקופות מוזיקליות והשראות (בילי הולידיי לסטיבי וונדר, ג'אז להיפ-הופ), באדו משלבת תחכום עם חזון אמנותי, ייחודי ועצמאי "כמו פרינס בשנות ה-80." בכתבה עבור "רולינג סטון", מיילס מרשל לואיס הצהיר: "Baduizm מציג ליבה ונשמה של נערה בוהמיינית שבמקרה יש לה נדנדה ג'אזית ללא מאמץ."
בסוף 1997 האלבום הוכתר כהאלבום השביעי הטוב ביותר של השנה בסקר שערך מגזין "דה ווילג' ווייס". אם כי המפקח על הסקר רוברט כריסטגאו לא הסכים עם הבחירה וטען כי ההשוואות של באדו להולידיי אינן מוצדקות ושבאדו לא מספיק טובה כמו הולידיי.
עם שחרורו האלבום הגיע למקום השני בארצות הברית ולמקום הראשון במצעד אלבומי ה-R&amp;B והיפ-הופ. הצלחת האלבום עזרה לבאדו להתבסס כאחד מהאמנים המבוילים בז'אנר הנאו-סול.
נכון להיום מכירות האלבום עומדות על 3 מיליון עותקים בארצות הברית מה שזמכה אותו למעמד פלטינה משולשת. בנוסף גם קיבל מעמד זהב בקנדה ובריטניה.
שבחים.
באדו הייתה מועמדת לשישה פרסים על האלבום בטקס פרסי "Soul Train Lady of Soul Awards" וזכתה בשלושה מהם: "שיר הסולו הנשי של השנה" על השיר "On &amp; On" ובנוסף באותו טקס זכתה גם בפרס "אלבום הסולו הנשי של השנה" ו"שיר הנשמה, R&amp;B או ראפ הטוב יותר" גם על On &amp; On. בטקס פרסי ה-AMA האלבום היה מועמד לפרס אלבום ה-R&amp;B\הנשמה של השנה ובנוסף באדו עצמה הייתה מועמדת וזכתה בפרס "אמן השנה החדש בז'אנר ה-R&amp;B, נשמה או ראפ". בנוסף האלבום גם זכה בשני פרסי גראמי בקטגוריות "אלבום ה-R&amp;B של השנה" ו"הביצוע הווקאלי הנשי הטוב ביותר בשיר R&amp;B" על "On &amp; On". בטקס פרסי מוזיקת הנשמה האלבום זכה בשלושה פרסים בקטגוריות "אלבום הסולו הנשי של השנה", "שיר הסולו הנשי של השנה" (על "On &amp; On") ו"שיר ה-R&amp;B, נשמה או ראפ הטוב ביותר של שנה" על "Next Lifetime".
בנוסף האלבום נכנס לרשימת 261 האלבומים הטובים ביותר מאז 1976 בספר "Talking Heads' Fear of Music" של הסופר ג'ונתן לתם כאשר כתב על האלבום:
"התקליט הזה עובד כפסקול פיתוי, משהו להירגע איתו בימי ראשון בבוקר, כתחליף לכנסייה של יום ראשון בבוקר. ההצלחה של יצירת המופת של אריקה באדו איימה לזמן קצר לעורר עידן חדש בנפש מודעת. אבל רק לורין היל ודיאנג'לו היו ברמה שלה. האלבום עומד לבדו, חוליה חסרה בין פאנק רחוב משנות ה-70, ג'אז במרתף, היפ הופ בוהמייני וממצאי הבלוז של פורטיסהד."
הטלת שתן
חולין בעזרה
חולין בעזרה הוא איסור הלכתי לשחוט בעלי חיים כשרים בתוך שטח העזרה שבבית המקדש. בעלי חיים שנשחטו בשטח זה נאסרים באכילה ובהנאה. לשיטת ספר היראים איסור זה הוא אחד מתרי"ג המצוות.
מקורות האיסור ותוקפו.
נאמר בתורה:
ומכאן דרשו חכמים לאסור שחיטה של חולין בעזרה:
מלבד הדרשה לאסור את השחיטה הובאו בתלמוד גם דרשות המלמדות שהבשר שנשחט באופן זה נאסר באכילה.
בתלמוד הובאו דרכים שונות האם האיסור הוא מדאורייתא או מדרבנן.
הרמב"ם כותב שהאיסור הוא "מדברי קבלה". לדעת הכסף משנה האיסור הוא מדאורייתא, ואילו לדעת המגיד משנה האיסור הוא מדרבנן, ודרשות הפסוקים הן רק אסמכתא.
חולין שנשחטו בעזרה
מגפת הקורונה בחברה החרדית
במגפת הקורונה ב-2020, החברה החרדית הייתה לאחת החברות שנפגעו ברמה הקשה ביותר מן המגפה. בישראל, בבריטניה ובמדינות נוספות, שיעור התחלואה והתמותה בקרב מבוגרים בקהילות החרדיות היה גבוה במידה ניכרת מהשיעור המקביל בשאר האוכלוסייה. שורה של אדמו"רים ורבנים בכירים חלו בנגיף, חלקם אף נפטרו ממנו.
ההתפשטות הנרחבת בחברה החרדית נבעה בין היתר ממאפייניו הייחודים של המגזר, כמו גם מהיחס ומן ההתנהלות כלפי המגפה אשר בהם ניכר הבדל משמעותי בין הקהילות השונות. בעוד שבמגזר החרדי-ספרדי נטו לרוב לציית להוראות הממשלה, במרבית הקהילות הליטאיות והחסידיות פעלו באוטונומיה יחסית בהתאם לעמדת הרבנים גם כשזו התנגשה עם ההנחיות הבריאותיות. בציבור הליטאי לעיתים רבות הרבנים החמירו יותר ממערכת הבריאות כשזה לא פגע במוסדות החינוך. התנהלות זו ספגה ביקורת ציבורית נוקבת כלפי החרדים בתוך המגזר ומחוצה לו, ובחברה החרדית האשימו את המבקרים באנטישמיות.
מאפיינים ייחודיים.
לחברה החרדית מספר מאפיינים ייחודיים שתרמו לקצב התפשטות שונה של המגפה:
דוח ועדת קסיר, הוועדה המייעצת למל"ל במשבר הקורונה, מצא כי המאפיינים הייחודיים של החברה החרדית מסבירים במידה רבה את התחלואה בחברה זו. עם זאת, לפי הממצאים של הדוח המאפיינים הדמוגרפיים, כלכליים וחברתיים בחברה החרדית (בניגוד למשל בחברה הערבית) נותנים הסבר חלקי בלבד, ולמאפיינים התרבותיים של חברה זו (אי ציות להנחיות המדינה, ועוד) יש תרומה מהותית לתחלואה הגבוהה.
התייחסות ההנהגה הרוחנית להנחיות הבריאות.
ההנהגה החרדית נחלקה בשאלת ההתייחסות למגפה, ולעיתים השתנתה ההתייחסות על פני זמן. האדמו"ר מגור רבי יעקב אריה אלתר, (שנציגו בכנסת יעקב ליצמן שימש בעת ההיא כשר הבריאות) נקט בתחילת המגפה בקו מחמיר ביותר בזהירות במגפה, עוד לפני חג פורים הוא ביטל את כלל האירועים שתוכננו. הוא הכריז על סגירת בתי הכנסת שבועיים לפני שהממשלה החליטה על כך. וכן הורה לחסידיו על בידוד שני, שמשמעותו איסור על כניסה למוסדות החינוך לבני משפחה של "חייבי בידוד" הוראה שלא נתנה בשום שלב על ידי מערכת הבריאות. עם התמשכות המגפה, נרשמו גם הפרות בחסידות גור. בחגי תשרי (2020) התקיימו בחסידות תפילות ענק בניגוד להנחיות, שבהן נדבקו למעלה מ-1,000 איש.
דעה דומה הייתה למנהיג הציבור החרדי ליטאי הרב גרשון אדלשטיין, הוא החל למסור את שיעוריו בשידור חי בוידאו ובהם הורה בתקיפות לשמור על כלל ההנחיות.
מנגד הרב חיים קניבסקי הורה בראשית המגפה שלא לסגור את מערכת החינוך, בניגוד להנחיות. כמו כן, הורה לפני תום הסגר השני על פתיחת מערכת החינוך לבנים..
גם האדמ"ר מבעלזא רבי ישכר דוב רוקח הורה שלא להתייחס כלל להוראות משרד הבריאות (מלבד מי שיש לו קורונה שלא יסתובב ברבים).
והוא היה הראשון לערוך טישים ולפתוח את המוסדות כשהוא הפך לסמל של ההתנגדות לציות להוראות משרד הבריאות.
הפלג הירושלמי והקנאים לא נשמעו כלל להנחיות משרד הבריאות.
היחס בקהילות החרדיות בעולם.
ארצות הברית.
מרבית אירועי פורים בשנת 2020 בקהילות החרדיות בעיר ניו יורק התקיימו כסדרם. מספר הנדבקים בשכונות היהודיות היה גבוה ועד אמצע אפריל התגלו למעלה מ-6,000 תוצאות חיוביות בקרב יהודים המתגוררים בשכונת בורו פארק. מספרים דומים היו גם בשכונות אחרות בהן יש ריכוז חרדי גבוה וביניהן ויליאמסבורג וקראון הייטס.
מגבלות הנסיעה בין מדינות מנעו מסוחרי ארבעת המינים לייבא אתרוגים לקראת חג הסוכות. ממשל טראמפ נרתם לסייע ואיפשר ייבוא של מאה אלף אתרוגים מאיטליה. התפרצות מחודשת של המגפה הביאה את אנדרו קואומו, מושל ניו יורק להכריז על שורה של הגבלות, ביניהן סגירת בתי הכנסת לשבועיים. ערעור של אגודת ישראל באמריקה כנגד התקנות נדחה. הדבר עורר סערה בקהילה החרדית והוביל לגל של הפגנות בשכונת בורו פארק.
בלגיה.
בלגיה הייתה אחת המדינות הראשונות באירופה שהורתה על סגירה של מוסדות ציבור לא-חיוניים, בהם בתי כנסת. ראשי הקהילה היהודית נערכו להדבקה של 85% מחברי הקהילה, שיעור גבוה משמעותית מאחוז ההדבקה בקהילה הכללית. רבני הקהילות קראו לכבד את תקנות הסגר ולהימנע מהתכנסויות עם אנשים שאינם בני משפחה הגרים באותו הבית. למרות הקריאה היו בתי כנסת שהמשיכו לפעול והמשטרה המקומית פשטה על מספר בתי כנסת.
בחודש נובמבר פרצה המשטרה באנטוורפן לבר מצווה וחתונה שנערכו בניגוד להוראות הסגר. באירועים נכחו כ-100 משתתפים שפוזרו על ידי המשטרה.
בדצמבר 2020 הגישו חברי חסידות סאטמר עתירה לבית המשפט העליון במדינה בטענה שהמשך סגירת בתי הכנסת ובתי המדרש מהווה פגיעה לא מידתית בחופש הדת, משום שמקומות אחרים כמו חדרי כושר הורשו לחזור לפעילות. בית המשפט קיבל את הטענה והורה למדינה לקבוע מתווה שיאפשר לפתוח את בתי הכנסת תוך חמישה ימים. בעקבות הפסיקה ניתן היתר לתפילה של עד 15 מתפללים בבית כנסת. חוות דעת שניתנה על ידי היועץ המשפטי של הקהילה היהודית קבעה שניתן לקיים תפילה של יותר מ-15 משתתפים, בתנאי שהנוכחים ישהו בחדרים שונים, בדומה לתפילות החגים בכנסיות הנוצריות. המשטרה הודיעה לגבאים כי לא תאכוף את הנוהל, אלא אם יתקבלו תלונות מתושבים. חיילים ששומרים על בתי הכנסת הזעיקו את המשטרה בשבת אחרי הצהריים לבית כנסת של חסידות בעלז בשעה שנערכה במקום סעודה שלישית. השוטרים פינו את הנאספים בחדרים השונים ורשמו את שמותיהם לצורך מתן קנסות. בהמשך מנעו השוטרים מהחסידים להתפלל תפילת ערבית ברחוב הסמוך לבית הכנסת.
בחג שביעי של פסח תשפ"א, פשטה המשטרה על בית המדרש של חסידות פשעווארסק באנטוורפן, ופיזרה את מאות המתפללים.
בריטניה.