מחקר נוסף מיולי 2021, שגם הוא פורסם ב"Science", מצא שתרומה לארגון ללא מטרות רווח מעלה את הסיכוי שהארגון יפרסם את עמדתו בנושאים רלוונטיים לפעילות התאגיד, ומעלה את הסיכוי שהעמדת הארגון תהייה דומה לעמדת התאגיד.
זולתנות וצדקה.
זולתנות (בלעז: אלטרואיזם) היא אינטרס לא-אנוכי בעזרה לזולת, המתבטא בהתנהגות המסבה טוב למישהו אחר ללא תמורה. המונח המקביל לזולתנות ביהדות הוא חסד. גישה זו באה לידי ביטוי בתנ"ך במצוות רבות; כמו: מצוות מתנות עניים, ציוויי התורה ביחס לגרים, וציוויים דומים מסוג . צדקה היא עזרה חומרית לאדם הזקוק לה. הצדקה היא ערך חברתי הקיים בכל דת ובכל צורה של התאגדות חברתית. היא מונעת מרגשות החמלה הבסיסיים של האדם כלפי הזולת המצוי במחסור, או ממניעים דתיים. ככלל, אפשר לומר שזולתנות היא המניע למעשי צדקה או נדבנות. צדקה נבדלת מנדבנות בהיקף המעשה: שצדקה מיועדת בדרך כלל לאדם כלשהו, בעוד שנדבנות היא למטרה כלשהי.
בעיקרון לפי היהדות יש לתת מעשר כספים על-פי , אך אם המעשר ניתן על ידי החברה עצמה, כלומר מקור הרווח, אין צורך בתרומה כפולה. אין חובה להעביר את התרומה למישהו שאיננו משתייך לדת היהודית אלא ניתן, ואף עדיף, לתת מעשר זה לילדים של התורם עצמו במקרה והם זקוקים לזה, שכן עניי ביתך קודמים לעניי עירך, קודמים לעניי מדינתך וכו'. אין לגרום לאדם לתרום בכפייה, במיוחד אם הוא לא מרוויח יותר מידי. הרמב"ם בהקדמתו למסכת אבות, בהסברו על שביל הזהב טען כי נדבנות שהיא הנתינה לזולת במידה, היא המידה הממוצעת שבין קמצנות לפזרנות, ושפזרנות מוגזמת נחשבת לסוג של חוסר שפיות, ועל-מנת לגרום לאדם לחזור לשפיותו עליו להתנהג כקמצן לתקופה מסוימת עד שיחזור לדרך האמצע.
בישראל.
הנדבן היהודי המפורסם מכולם היה הברון אדמונד ג'יימס דה רוטשילד, שבימי חייו השקיע יותר מחמישה מיליון לירות שטרלינג של אותה עת, בפיתוח היישובים הראשונים בארץ ישראל כמו כן הוא רכש כ-500,000 דונם של אדמה, שבשטחה נבנו כמעט שלושים יישובים והוקמו מפעלים, יקבים ובתי חרושת, אשר בהמשך הועברו למדינת ישראל. קיימות גם מלגות רוטשילד.
נדבן יהודי ידוע נוסף היה סר משה מונטיפיורי, מנהיג יהודי מאנגליה, שהקדיש את חייו לסיוע ליהודים בארצות שונות ובמיוחד בארץ ישראל, במאה ה-19. בתקופה זו שררו בארץ ישראל מחלות ועוני, וביקוריו של מונטיפיורי תרמו רבות לקיומן של הקהילות בארבע ערי הקודש: ירושלים, צפת, טבריה וחברון.
קרן מפעל הפיס היא קרן שהוקמה על ידי מפעל הפיס וממומנת מכספי משתתפי ההגרלות. היא מקיימת את פעילות הנדבנות הגדולה ביותר בישראל.
קרן גדולה נוספת היא קרן אריסון, שאותה הקים תד אריסון ב-1981. בבעלות הקרן נכסים והשקעות בסכומים של מאות מיליוני דולרים, ואת התשואה של הקרן תורמת משפחת אריסון למוסדות בישראל, בעיקר בתחומי הבריאות, התרבות, המחקר והחינוך. שרי אריסון מונתה ליושבת ראש הקרן על ידי אביה, ומכהנת מאז בתפקיד זה. בישראל פועלות קרנות נדבנות רבות ומגוונות אך גם נדבנים הפועלים כאינדיבידואלים, כדוגמת אדמונד ספרא, משה מונטיפיורי ועוד.
לפי סעיף 46 לפקודת מס הכנסה אדם שתרם סכום העולה על 180 ש"ח בשנה לגוף ציבורי או מוסד המוכר למדינה, זכאי לפטור ממס דרך החזר בשיעור של 35% מגובה התרומה. זאת בתנאי ששיעור התרומה אינה עולה על 30% מגובה ההכנסה של אותו תורם באותה השנה או על 9,000,000 ש"ח (לפי הנמוך מבין השניים). במקרה של חריגה מעל לתקרת התרומה השנתית המותרת, ההפרשים יתקבלו בשנת המס העוקבת. ניתן לאסוף את קבלות התרומות ולהגיש אותן אחת לשלוש שנים.
חברות ישראליות נוטות לתרום פחות מהנורמה המקובלת במדינות מפותחות, העומדת על תרומה של 1% מהרווח לפני מס. כך למשל, בשנת 2013 רק חברת ביטוח אחת מתוך שבע תרמה 1% ומעלה מהרווח. לעומתן, מרבית חברות הקמעונות והצריכה כן תרמו.
יחד עם עליית ההיי-טק הישראלי וצמחיתן של חברות ישראליות גדולות, גדלה גם התרומה של חברות מסוג זה, בין היתר באמצעות ייעוד מראש של אופציות או מניות למטרה זו. כך למשל, בשנת 2020 תרמו חברות ההיי-טק 1.9 מיליון דולר כתוצאה מאקזיטים או הנפקות, ובשנת 2021 הסכום עלה ל-3.2 מיליון דולר.
מחקרים בתחום.
יכולים להיות מניעים שונים לקיום פעילות אלטרואיסטית, ביניהם מניעים חברתיים, כלכליים ופסיכולוגים. בין מניעים אלו נכללים: רגישות לנורמה חברתית המעודדת פילנתרופיה; דאגה אמיתית לזולת שמעודדת פילנתרופיה; אתיקה הזדהותית, מחילה על האחר מתוך אהבת העצמי; תחושת שייכות המעודדת נתינה ומעורבות; תחושת קהילתיות המעודדת "להחזיר לחברה" שהטיבה עמו; פנייה ישירה בבקשה לביצוע התרומה; תרומה לצורך סיפוק הצרכים הנפשיים והרגשיים; תרומה לצורך יצירת שם חיובי ויוקרה חברתית, תוך התמנות לקבוצת עילית; תרומה לצורך השגת עוצמה פוליטית וקשרים עסקיים ופוליטיים.
חוקרים מצאו כי מאפיינים אישיים כמו: גיל, מין, מצב משפחתי, מורשת משפחתית, משפיעים על היקף תרומת התורם. נוסף לרמת ההכנסה ואזור המגורים. לפילנתרופיה השלכות חיוביות על החברה, שכן המגזר השלישי בחלק מהתחומים יכול לקדם פעולות באופן יותר מקצועי, ממוקד ואפקטיבי מאשר המדינה, כמו גם פועל בתחומים שנראה כי המדינה אינה מפנה אליהם תשומת לב מספקת. עם זאת לפילנתרופיה גם השלכות שליליות כמו פגיעה בייצוגיות הממשלה וריבונותה, בכך שמשקיעים, ביניהם בעלי הון או זרים, יחליטו על המטרות הראויות לקידום לפי האינטרסים שלהם. כמו גם החשש הוא כי הלכי הרוח של המשקיעים ישפיעו על מקבלי ההחלטות ועל סדר היום הציבורי.
קיים פער משמעותי בנתוני הפילנתרופיה הקיימים בידינו לאור זאת שרבים מהתורמים אינם מדווחים על תרומותיהם לרשויות לצורך קבלת החזר המס, ומכאן אין דרך לאמוד את היקף התרמות האמיתי, שסביר שהוא הרבה יותר רחב. שכן עד היום אין גוף אפקטיבי המרכז את כלל נתוני פעילויות ותרומות הפילנתרופיה המתקיימים בישראל.
סיבות אפשריות לתרומה בקרב החברה הישראלית.
לפי תוצאות מחקרים, נמצאו מספר סיבות אפשריות לפעולת התרומה בישראל, ביניהם:
אנדרס פוג רסמוסן
נדבן
פילנתרופיה
מייגן פוקס
מייגן דניס פוקס (באנגלית: Megan Denise Fox; נולדה ב-16 במאי 1986) היא שחקנית ודוגמנית אמריקאית. מוכרת בין היתר בשל תפקידיה כמיקאלה בסרט "רובוטריקים" והמשכו "" וכאפריל או'ניל בסרט "צבי הנינג'ה" ובהמשכו "". שיחקה גם בסדרה "הבחורה החדשה".
ביוגרפיה.
פוקס נולדה באוק רידג', טנסי. הוריה, גלוריה דרלין (סיסון) ופרנקלין תומאס פוקס, התגרשו כשהייתה צעירה. היא ואחותה גדלו עם אמה ואביה החורג. בגיל חמש החלה באימוני דרמה וריקוד והייתה מעורבת בפעילויות קהילתיות, בהן במקהלת בית ספרה. היא המשיכה באימוניה לאחר מעבר המשפחה לסיינט פיטרסברג, פלורידה. בילדותה גדלה על ערכי הכנסייה הפנטקוסטלית, אך לאחר מכן במשך עשור הלכה לבית ספר קתולי.
קריירה.
2009-2001:.
בשנת 2001, בהיותה בת 15, הופיעה פוקס לראשונה בסרט "חופשה בשמש", בתור היורשת המפונקת בריאנה וואלס ויריבתן של האחיות אלכס ומדיסון (מרי קייט ואשלי אולסן). הסרט יצא ישירות ל-DVD ב-20 בנובמבר 2001. בשנים הבאות היא הופיעה בהופעות אורחת בסדרות הטלוויזיה "אחיות או לא להיות" ו-"שני גברים וחצי" ושימשה כניצבת בסרט "בחורים רעים 2" משנת 2003.
בשנים 2002–2003 כיכבה באופרת הסבון השוודית-אמריקאית "שדרת האוקיינוס" ברשת TV4, בתפקיד הראשי של לונה סטאר.
בשנת 2004 הופיעה בסרט "וידוייה של נערה מתבגרת" בכיכובה של לינדזי לוהן, כאשר שיחקה בתפקיד משני את קרלה סנטיני, יריבתה של לולה (לוהן). באותה שנה לוהקה לתפקיד ראשי בעונה השנייה של קומדיית המצבים "הופ ופיית'" של רשת ABC, בה גילמה את סידני שאנובסקי, אשר החליפה את ניקול פאגי שגילמה את תפקיד זה. פוקס שיחקה בעונות השנייה והשלישית, עד לביטול התכנית על ידי ABC במאי 2006.
בשנת 2007 זכתה פוקס לפריצה בינלאומית כאשר קיבלה את התפקיד הנשי הראשי כמיקאלה ביינס בסרט הלייב אקשן של הבמאי מייקל ביי "רובוטריקים". פוקס גילמה את מושא אהבתו של דמותו של שיה לה-באף, סאם וויטוויקי. פוקס הייתה מועמדת על תפקידה לפרסי הסרטים והטלוויזיה של MTV בקטגוריית "ביצועי פריצת דרך" והייתה מועמדת לעוד שלושה פרסים בפרסי בחירת הנוער. היא המשיכה לשחק גם בשני סרטי המשך, כאשר הסרט השני " יצא לאקרנים ברחבי העולם ב-24 ביוני 2009. פוקס הייתה אמורה לככב בסרט השלישי בסדרה ", אך לא נכללה עקב הצהרותיה כשהשוותה שלעבוד תחת הבמאי האמריקאי-יהודי מייקל ביי "זה כמו לעבוד אצל היטלר". בתגובה ביי אמר כי פוקס פוטרה בהוראת מפיק הסרט האמריקאי-יהודי סטיבן ספילברג, טענה שספילברג הכחיש.
בשנת 2009, קיבלה פוקס את התפקיד הראשי הראשון שלה (לאחר "רובוטריקים"), בסרט האימה "הגוף של ג'ניפר", שנכתב על ידי התסריטאי דיאבלו קודי. כחלק מהסרט פוקס השתתפה בווידאו קליפ לשירם של להקת הרוק פאניק! אט דה דיסקו "New Perspective" ששימש כשיר הנושא של הסרט. באפריל 2009 החלה להצטלם לסרט "ג'ונה הקס", שם היא מגלמת את ליילה, אקדוחנית בעלת יופי מובהק ומושא אהבתו של ג'ונה הקס (ג'וש ברולין). הסרט שוחרר לאקרנים ב-18 ביוני 2010 ברחבי ארצות הברית. למרות שקיבלה ביקורות חיובים על תפקידה, פוקס תיארה את תפקידה בסרט כקמאו. "ג'ונה הקס" היה לכישלון ביקורתי ומסחרי בארצות הברית, כאשר התפוצה הבינלאומית שלו בבתי הקולנוע בוטלה לאור ההכנסות הנמוכות שלו. הסרט זכה בתואר "הסרט הגרוע ביותר של השנה" על ידי אגודת מבקרי הקולנוע של יוסטון.
2010: הווה.