ניל הצטרף למילוול בהעברה חופשית בנובמבר 1995. את הופעת הבכורה שלו ערך ב-17 בפברואר 1996, נגד לוטון טאון. בשש שנותיו בקבוצה הופיע ניל במדיה 174 פעמים וכבש 13 שערים, בכל המסגרות.
בספטמבר 2001 הצטרף ניל לקבוצת בלקברן רוברס תמורת סכום של 600,000 ליש"ט. ניל הופיע לראשונה במדי בלקבורן בספטמבר 2001 במשחק נגד סנדרלנד. את שערו הראשון במדי הקבוצה כבש בסוף אותו החודש נגד בולטון וונדררס.
יוהאן ניסקנס שהיה עוזרו של מאמן ברצלונה, פרנק רייקארד אמר עליו "יכול היה לשחק עבור כל אחת מהקבוצות הטובות בעולם". ב-30 באוגוסט דווח כי ליברפול הציעה לבלקבורן 2 מיליון ליש"ט עבור ניל, זו הציעה לליברפול הצעה נגדית להחליפו תמורת מגנה של ליברפול סטפן וורנוק, אך ליברפול סירבה.
בינואר 2007 סירב ניל להצעתה של ליברפול, והעדיף על פניה הצעה מקבוצת וסטהאם יונייטד. לאחר הצלחת המעבר של סטפן וורנוק מליברפול לבלקבורן. הוא עבר לווסטהאם יונייטד תמורת סכום משוער של כ-1.5 מיליון ליש"ט. הופעת הבכורה שלו במועדון הייתה בפברואר 2007 מול ווטפורד, ובאותו המשחק אף נפצע בברכו. הוא נבחר לראשונה להיות הקפטן של הקבוצה בחודש שלאחר מכן, בהפסד 4-3 לטוטנהאם הוטספר, ומונה לקפטן הקבוע של הקבוצה עם העברתו של נייג'ל ריאו-קוקר לאסטון וילה.
בסיום עונת 2008/2009 דחה ניל את הצעת ווסטהאם לחתום על חוזה חדש, והפך לשחקן חופשי. ב-17 בספטמבר 2009 חתם על חוזה לשנה אחת בקבוצת אברטון. הוא הוצג לאוהדים בגודיסון פארק במחצית המשחק נגד א.א.ק. אתונה במסגרת הליגה האירופאית.
ב-13 בינואר 2010 חתם ניל על חוזה לשנה וחצי עם קבוצת גלאטסראיי מהליגה הטורקית, שם הוא שיתף פעולה עם חברו לנבחרת אוסטרליה הארי קיואל. ניל ערך את הופעת הבכורה שלו בליגה ב-24 בינואר 2010 בניצחון הביתי 1-0 מול גזיאנטפספור.
נבחרת אוסטרליה.
באוקטובר 1996 ערך ניל את הופעת הבכורה שלו בנבחרת אוסטרליה במשחק נגד ערב הסעודית בריאד והוא בן 18 ו-7 חודשים בלבד. ניל השתתף גם באולימפיאדת סידני במסגרת הנבחרת עד גיל 23, ופתח בהרכב בכל ארבעת משחקיה של אוסטרליה במסגרת טורניר המונדיאל 2006.
ב-6 באוקטובר 2006 מונה לקפטן הנבחרת, ולמחרת שיחק את משחקו הראשון כקפטן בתיקו 1-1 נגד פרגוואי בבריזביין. ניל לא זומן לסגל נבחרת אוסטרליה למונדיאל 2014 ובעקבות כך פרש מהנבחרת.
סטארגייט יוניברס
סטארגייט יוניברס (באנגלית: Stargate Universe, בקיצור SG-U) היא סדרת מדע בדיוני אמריקאית/קנדית, והיא הסדרה השלישית ביקום סטארגייט אחרי הסדרות סטארגייט SG-1 וסטארגייט אטלנטיס. בסדרה מככבים לראשונה בתולדות הזיכיון אנסמבל של שחקנים, והיא בעלת מאפיינים של סדרת דרמה המשכית. פרק הפיילוט הכפול הוקרן ב-2 באוקטובר 2009 ברשת Syfy, שביטלה את הסדרה לאחר שתי עונות בלבד. הפרק החותם את הסדרה שודר ב-9 במאי 2011.
הסדרה עוקבת אחר הרפתקאותיהם של צוות מחקר המועבר בטעות דרך הסטארגייט לספינת החלל "דסטיני" ומתארת את ניסיונם לשוב לכדור הארץ.
סקירה.
סטארגייט יוניברס מתרחשת על סיפון ספינת הקדמונים "דסטיני", אשר שוגרה מכדור הארץ לפני מיליוני שנים. לפני ששוגרה, מספר ספינות נשלחו לפניה כדי לזרוע שערי סטארגייט ברחבי הגלקסיה. הקדמונים התכוונו לעלות על סיפונה דרך השער שבתוכה, אולם מאז התעלו למישור הבא של הקיום וחלק נרצחו על ידי ה"רפאים" (באנגלית: WRAITH) כפי שמבואר בסטארגייט אטלנטיס, והספינה נשכחה. כדי ליצור קשר עם הספינה, כתובת השיגור מורכבת מתשעה תגליפים (בניגוד לשבעה תגליפים ששומשו בסדרה סטארגייט SG-1, ושמונה בסדרה סטארגייט אטלנטיס) ונדרש כוח רב להפעילה.
בתחילת הסדרה, צוות של חיילים ומדענים מועבר לתוך הספינה דרך הסטארגייט, לאחר שבסיסם הותקף. רבות מהמערכות שבה כושלות והם אינם מסוגלים לנווט את הספינה ואפילו לחזור לכדור הארץ. אולם, הספינה עוצרת לפרקים בכוכבי לכת, מה שמאפשר לצוות לחקור אותם ולחדש את המלאי הדליל שברשותם.
הסדרה מכוונת בעיקר לקהל צופים שמכיר את יקום סטארגייט. היא מתבססת על המיתולוגיה שהותוותה ביקום סטארגייט, ועדיין מכילה את הצד ההרפתקני והמחקרי של קודמותיה, אם כי אינה מסתמכת לחלוטין על המיתולוגיה ושמה דגש על הנפשות המאכלסות אותה. אופי הסדרה הוא אפל ומחוספס יותר. לפי רוברט ס. קופר, מהות הסיפור היא הפחד והאימה שבאה בעקבות טרגדיה בשילוב עם שביב של תקווה ושל הישרדות אנושית בסיסית.
שחקנים ראשיים.
בנוסף, מופיעים בעונה הראשונה שחקני סטארגייט SG-1 ריצ'רד דין אנדרסון, אמנדה טאפינג ומייקל שנקס בתפקידי אורח. בפרק בעונה השנייה הופיעו שחקני סטארגייט אטלנטיס רוברט פיקרדו ודייוויד היולט.
שחריר הנחלים
שחריר הנחלים (שם מדעי: "Melanopsis praemorsa") הוא מין של חלזון החי במים מתוקים. צבעו חום כהה עד שחור מבריק וגודלו עד 2 סנטימטר. לקונכייה 5-6 פיתולים הולכים וגדלים, פתחה עגול ללא פגימה. החלזון נפוץ בגדות מאגרי מים מתוקים ונחלים סביב הים התיכון באירופה וצפון אפריקה ובכלל זה בכל ארץ ישראל, והוא חלזון המים המתוקים הנפוץ בארץ ישראל.
השחריר נצמד לדפנות מאגרי המים, הן דפנות סלעיות והן דפנות רכות, וניזון מאצות זעירות וחומר אורגני רקבובי. בדרך כלל חיים מספר פרטים יחד על אותו שטח-מחיה. בשעות היום נודד השחריר ומותיר פס רירי על גבי הסלע.
החלזון מתרבה על ידי הטלת צבירי ביצים המודבקים על תשתית אבן בשקעים ואזורים מוסתרים ואף ביצים בודדות, הביצים מוסוות היטב בהתאם לסוג הקרקע.
שחריר הנחלים כביואינדיקטור.
כיוון שהשחריר חי במים צלולים שרמת מליחותם נמוכה והוא רגיש לזיהום, קיימת דעה נפוצה בקרב מטיילים לפיו מים בהם חי חלזון זה, טובים לשתיה. דעה זו נבחנה במסגרת מחקר שהתקיים באוניברסיטת תל אביב ב-2003. השחריר מתאים להיות ביואינדיקטור (בוחן ביולוגי) לטיב המים כיוון שהוא נפוץ במגוון מקווי מים, אינו רגיש למאפיינים נייטרליים מבחינת האיכות כגון טמפרטורה, זרימה ומליחות בטווח רחב יחסית וטווח התנועה שלו מוגבל ולכן הוא מבטא את התנאים בבית הגידול המצומצם בו הוא נמצא. כמו כן ברור בעליל כי הוא נעדר מסביבות מים מזוהמות. מאידך נמצא כי אוכלוסייה מגוונת (תת-מינים רבים ושונים) הם בעלי סף רגישות שונה למזהמים כגון נחושת ואמוניה (דבר שבא לידי ביטוי בשונות גבוהה בסף הרגישות למזהמים באוכלוסיות שונות של שחריר מנחלים שונים) וכי יכולתו של השחריר לבטא את מכלול הסביבה האקולוגית בה הוא נמצא מוגבלת, כלומר גם אם אוכלוסיית השחריר שורדת היטב ייתכנו רמות זיהום המשפיעות לרעה על בעלי חיים גדולים ומורכבים יותר. עם זאת, אי-המצאות של אוכלוסיית שחריר הנחלים בסביבה מסוימת מבטאת בוודאות זיהום של אותו מקור או רמת מליחות גבוהה שלו.
תורת כבידה קוואנטית
אב קדמון משותף
בביולוגיה, אָב קַדְמוֹן מְשֻׁתָּף (באנגלית: Most recent common ancestor, ובראשי תיבות MRCA) של קבוצת אורגניזמים הוא הפרט המאוחר ביותר שכל האורגניזמים בקבוצה הם צאצאים שלו. אב קדמון משותף (להלן אק"מ) הוא המאוחר ביותר, במובן שכל צאצא שלו כבר אינו אב משותף לכל הקבוצה. האק"מ מוגדר לכל קבוצה ברמת כל טקסון. זאת תחת ההנחה שקיים אב קדמון משותף כולל (LUCA) שהוא האק"מ של קבוצת כל האורגניזמים בעולם. כך לדוגמה ניתן לדבר על האק"מ של העופות והזוחלים או האק"מ של כלל בני האדם, או אפילו האק"מ של כל בני משפחות כהן (שעל פי המסורת האק"מ הזכרי שלהם הוא אהרן).
האק"מ משמש בפילוגנטיקה להערכת הקרבה בין אורגניזמים. ככל שהאק"מ של קבוצה מאוחר יותר בעץ המשפחה, כך האורגניזמים בקבוצה קרובים יותר. בעזרת האק"מ מגדירים את קבוצות האורגניזמים הבאות:
בעבר עסקה הטקסונומיה במיון אורגניזמים על פי תכונות מורפולוגיות, דבר שאיפשר מיון לקבוצות פוליפילטיות. אולם עם התפתחות הגנטיקה החל מיון על בסיס גנטי שאפשר רק קבוצות מונופילטיות, ומכאן החשיבות הרבה של האק"מ בטקסונומיה.
בעיות בהגדרת אב קדמון משותף.
בתיאור נאיבי, אם מתארים את קבוצת האורגניזמים בעץ פילוגנטי (אילן יוחסין), שמכל אורגניזם בו יוצאים ענפים לצאצאיו, האק"מ יהיה הפרט שדרך הענפים שיוצאים ממנו ניתן להגיע לכל אורגניזם בקבוצה, וכל אורגניזם אחר שהוא צאצא שלו לא מקיים זאת. מכשול ראשון שעולה הוא הגדרת האק"מ ביצורים המתרבים ברבייה זוויגית. במקרה כזה לכל פרט יש יותר מהורה אחד, דבר שיכול להוביל ליותר מאק"מ אחד. לכן במקרה כזה מגדירים אק"מ זכרי ואק"מ נקבי. אחד המתאים לכל שושלת. אין זה הכרח שהאק"מ הזכרי והנקבי חיו במקביל, ולקבוצות גדולות זה אף בלתי סביר.
קושי נוסף, שהבנת השפעתו הגדולה על פילוגנטיקה החלה רק בסוף המאה ה-20, עולה מקיום העברה גנטית אופקית, שבה יצור מעביר מטען גנטי ליצור אחר שאינו צאצא שלו. תופעה זו מקשה על הסקת הקרבה ההתפתחותית בין שני יצורים שונים מן המרחק הגנטי בין רצפיהם הגנטיים. למשל, העברת גן בודד בין שני מיני חיידקים רחוקים התפתחותית זה מזה תגרום להם להיראות קרובים התפתחותית זה לזה על אילן היוחסין שייבנה. זאת אף אם קיימת שונות גדולה בין הגנים האחרים שלהם. עקב כך, מוטב להעריך את הקרבה המשפחתית על בסיס נתונים נוספים, כמו הימצאותם או היעדרם של גנים מתוך מבחר גנים רחב ככל האפשר.
לדוגמה, הקרבה הגנטית בין יצורים פרוקריוטיים הוערכה בדרך כלל על בסיס הדמיון הרצפי בגן הרנ"א הריבוזומלי "16s rRNA". זאת משום שהרצף הגנטי של גן זה דומה עבור מינים קרובים, אך שונה דיו כדי לכמת את ההבדלים ביניהם. אולם במרוצת השנים הסתבר כי גם גן זה מועבר אופקית. העברה זו, גם אם אינה שכיחה, מחייבת בחינה מחדש של אילנות היוחסין שנבנו על בסיס הדמיון הרצפי בגן 16s rRNA.