כל חייה של מאניה היו בסימן הערצה לבעלה, הן בימי חייו והן בשנים הרבות שחייתה לאחר פטירתו, אותן הקדישה להנצחת זכרו. השמועות שנפוצו על פרשיות אהבים קצרות ומועטות שהיו לביאליק, שהידועה בהן היא פרשת קשריו עם הציירת והסופרת אירה יאן, אם וככל שהגיעו לידיעתה, מעולם לא האפילו על יחסה אליו ולא פגעו בחייהם המשותפים. ביאליק העריך את טעמה, שאל לעצתה וכיבד את דעתה. בנסיעותיו הרבות לחו"ל נהג לשלוח אליה מכתבים ארוכים ומפורטים, בהם חלק עמה את רשמיו וחוויותיו. כשפרסם בשנת 1923 את הוצאת היובל של כתביו פתח אותם בהקדשה הבאה:
ארבע המלים המסיימות את ההקדשה שאובות מ, והן קשורות לעבודת הקודש בבית המקדש.
חלק ממכתביו של ביאליק למאניה נתפרסמו בספר "ח"נ ביאליק: אגרות אל רעיתו מאניה" שיצא לאור בשנת 1955, עוד בימי חייה של מאניה.
המחזה "הכניסיני תחת כנפך".
בשנת 2014, שבעים שנה לאחר פטירתו של ביאליק, הועלה במסגרת "פסטיבל מרכז הבמה" שנערך בתל אביב המחזה "הכניסיני תחת כנפך" שנכתב על ידי המחזאית דליה כהן קנוהל, המספר את סיפורם של בני הזוג לפי מכתביו של ביאליק למאניה. במחזה שהוא מונודרמה, גילמה השחקנית ענת פדרשניידר את דמותה של מאניה ביאליק אשר שנתיים לאחר מות בעלה, כשעמדה לעזוב את ביתם, ועסקה במיון כתביו, חפציו ומכתביו, היא הוצפה בזיכרונות על חייהם המשותפים.
שביתת הפועלים הכללית בארגנטינה ב-1921
שביתת הפועלים הכללית בארגנטינה ב-1921 פרצה לאחר המשבר החברתי-הכלכלי החקלאי חסר תקדים של 1912-1920. כאשר אלפי חקלאים מאורגנים החלו בשביתה ואף חיבלו בייצור החקלאי. כשלאחר שנת 1919 השביתה רכשה מורכבות נוספת כאשר אלפי עובדים חסרי אדמה, המועסקים על ידי אריסים החלו בתנועות שביתה עצמאיות. השביתה הייתה רחבת היקף והתפשטה לכל רחבי ארגנטינה.
רקע.
עד שנת 1921 לא היה חוק בארגנטינה שהגן על החקלאים מפני ניצול מופרז של האריסים או בעלי הקרקעות. כך שהיו מצבים בהם החקלאים, עם תום מועד החוזה, נאלצו לארוז את חפציהם מבלי לדעת להיכן פניהם מועדות או מתי תזדמן להם העבודה הבאה. דמי השכירות היו מופרזים וגרמו לאריסים לפרוס את תשלומיהם באשראי, כך כאשר הכה המשבר הכלכלי העולמי של שנת 1920 הדבר הביא להרעה במצב החקלאים ועובדי האדמה בארגנטינה, שגם הם שקעו בחובות. בנוסף, דמי השכירות הגבוהים גרמו לחקלאים להרחיב את נטיעותיהם, דבר שהביא לעליה בהיצע הסחורות ולירידת מחירים. דבר שהיווה כמרכיב נוסף לסיבה לכך שחלק מהחקלאים לא יכלו לעמוד בעלויות האשראי והשכירות והוביל לקיצוץ במתן האשראי ופינוי אריסים מאדמותיהם.
התהוות השביתה ותגובת הממשלה.
בעקבות המשבר וגירוש האריסים מאדמותיהם, החקלאים החליטו להילחם בבעלי הקרקעות ולארגן שביתה כפרית בקנה מידה רחב, אשר נתמך על ידי אנשי העסקים המקומיים הקטנים והעיתונים הכפריים. השביתה החלה בסנטה-פה ומשם התפשטה לכל רחבי ארגנטינה.
באותה העת, רבים מהאדמות והכפרים היו שייכים או לאליטות המקומיות או שנשלטו על ידי אינטרסנטים בריטיים. לכן מכשהתחילו השביתות להחמיר, נציגים דיפלומטים בריטיים ואמריקאים ייצרו לחצים על-מנת לדכא את השביתה. למרות שלחצים אלו החלו עוד לפני כן, רק בשנת 1921 החלו בדיכוי השובתים באמצעים אלימים ואף בחיסולים פוליטיים. תחילה הממשלה הארגנטינאית ראתה בשביתה כמעשה מרדנות וביקשה מהחקלאים לחזור לעבודה. משהדיפלומטיה לא עבדה עברה הממשלה לשימוש בדיכוי משטרתי, בטענה כי הסיבה לשביתה הייתה שהמסיתים "זוממים נגד שלוות הציבור והסדר העולמי". הממשלה עצרה כל מי מעורב בשביתה ואף הגלתה אנשים.
Library of Congress Control Number
ארנון מנטבר
ארנון מנטבר (נולד ב- 1 ביוני 1945) הוא מנהל ישראלי. כיהן כמנכ"ל ג'וינט ישראל, כמנכ"ל המחלקה לעלייה ולקליטה של הסוכנות היהודית, כיו"ר תוכנית עוצמה למתנדבים צעירים מארצות הברית, כמנכ"ל הפורום הישראלי לטיפוח והידוק הקשר בין ישראל לבין יהדות התפוצות, כמנהל הרשות לסטודנטים, כמנהל מרכז העלייה בצפון מערב ארצות הברית, כדובר משרד הקליטה וכמנחה הצוותים שקלטו את העולים החדשים מאתיופיה.
ביוגרפיה.
נולד באוקראינה אחרי תום מלחמת העולם השנייה לרעיה ואברהם מנטבר, ניצולי השואה שהיו לפני פרוץ המלחמה בעליו של יקב גדול בעיירה רובנו שבפולין. בעת המלחמה הסתתרו הוריו בבונקר ובבתי תושבים אוקראינים עם בתם זיוה. לאחר המלחמה, כשהיה בן 5, עלו ארנון ומשפחתו לישראל. אביו, שהיה יזם ואיש עסקים, התחיל את דרכו בארץ כמנכ"ל מפעל קרן נס ציונה, ואחר כך הקים מפעל למיצים בשם "קפרי". המשפחה התגוררה בקריית אונו.
היה עתודאי ובצה"ל שירת כקצין חינוך בין השנים 1966–1969.
לאחר שיחרורו מצה"ל, העביר קורסים בהכשרה מקצועית לעולים. בזמן לימודיו לתואר שני בתקשורת באוניברסיטה העברית בירושלים, מונה לעוזר דובר משרד הקליטה, וכשנה וחצי אחר כך מונה לדובר המשרד, ואחראי על מחלקת השיווק והפרסום. במקביל לדוברות וללימודים באוניברסיטה היה שחקן בנבחרת הכדורסל של בית"ר ירושלים. במסגרת הליגה הלאומית הגיעו לגמר גביע המדינה בשנת 1973.
בשנים 1976–1979 עבר עם משפחתו לסן פרנסיסקו לשליחות כמנהל מרכז העלייה בצפון מערב ארצות הברית, מנכ"ל הפורום הישראלי, יו"ר עוצמה למתנדבים צעירים מארצות הברית, ומנהל הרשות לסטודנטים. בשנים אלו היה אמון על גיוס תרומות ועידוד העלייה לישראל מקרב הקהילה היהודית בחוף המערבי.
במארס 1989 מונה למנכ"ל המחלקה לעלייה ולקליטה של הסוכנות היהודית. תקופה זו הייתה מהסוערות בתקופות העלייה לישראל, ובמהלכה התרחש גל העלייה מברית המועצות לשעבר. ב-1990 המחלקה בהובלתו סייעה בהעלאת וקליטת 200 אלף איש, וזאת בהשוואה ל-700 איש בלבד שנה קודם לכן. בתפקידו זה היה מעורב במבצע שלמה להעלאת יהודי אתיופיה, במסגרתו הוכפל מספר מרכזי הקליטה. המחלקה בראשותו הייתה אחראית על מיון העולים באדיס אבבה ועל קליטתם הראשונית בישראל.
בסיום מבצע שלמה נשלח מנטבר ללימודים באוניברסיטת הרווארד, במסגרתם עבר קורס למנהלים בכירים בבית הספר לממשל על-שם ג'ון קנדי.
כמנכ"ל ג'וינט ישראל.
ב-1995 מונה למנכ"ל ג'וינט ישראל. הג'וינט היא חברת החזקות חברתית יהודית-אמריקאית, שמפעילה חברות בנות לטיפול באוכלוסיות חלשות. התקציב הגיע ל-150 מיליון דולר לשנה.
במהלך כהונתו כמנכ"ל ג'וינט ישראל פיתח את מודל השותפויות עם ממשלת ישראל. בתקופתו הוקמו ג'וינט ישראל-אשלים לפיתוח שירותים לילדים ונוער בסיכון, ג'וינט ישראל-תבת לשילוב אוכלוסיות מודרות בתעסוקה, ג'וינט ישראל-מסד קליטה לפיתוח שירותים לעולים וג'וינט ישראל-מסד נכויות לפיתוח שירותים לאנשים עם מוגבלות.
בשנים אלו השקיע הארגון בשיתוף הממשלה כשני מיליארד דולר בפיתוח שירותים חברתיים בישראל במסגרת שותפויות אלה: כחצי מיליארד דולר בפיתוח שירותים לילדים ונוער בסיכון, עוד כחצי מיליארד דולר לפיתוח שירותים לזקן, כ-230 מיליון דולר בתוכניות תעסוקה וכ-180 מיליון דולר בפיתוח שירותים לצעירים ועולים. כמו כן, בתקופה זו השקיע הג'וינט כ-155 מיליון דולר במתן מענים בתקופות של חירום - מהאינתיפאדה השנייה ועד למבצע עופרת יצוקה.
בשנת 2000 עשה ארנון מנטבר פסק זמן קצר מתפקידו כמנכ"ל ג'וינט ישראל, ועבר לניו יורק, שם עסק בנושאים הומניטריים בינלאומיים, כגון אסון הצונאמי וקוסובו.
בהובלתו זכה ארגון ג'וינט ישראל בשנת 2007 בפרס ישראל. בנימוקיהם לבחירה בארגון כתבו חברי הוועדה כי "ג'וינט ישראל הוא ארגון המונע על ידי שליחות ומומחיות בלתי מעורערים בקידומה של החברה בישראל. החזון, המטרות והיעדים של הג'וינט שואבים את כוחם בתפיסה חברתית הומניטרית ושוויונית".
ביוני 2014 סיים את תפקידו כמנכ"ל ג'וינט ישראל. החליף אותו פרופ' יוסי תמיר, אשר שימש כמנכ"ל ג'וינט ישראל-אשל – לפיתוח שירותים למען הזקן, שותפות של ג'וינט ישראל והממשלה.
במרכז להגירה בינלאומית וקליטה (CIMI).
מנטבר ממשיך לפעול במסגרת הציבורית כיו"ר בהתנדבות של המרכז להגירה בינלאומית וקליטה (CIMI) . המרכז עוסק בתופעת ההגירה הבלתי מוסדרת ברחבי העולם. המרכז להגירה בינלאומית וקליטה עוסק בנושאי הגירה, הסדרת תחום עובדים זרים, מניעת סחר בבני אדם ועוד. בשנת 2012 זכה המרכז בעיטור נשיא המדינה למניעת סחר בבני אדם.
ליביו אנטאל
מלם
דוגר
ליאס
שיטת המומנטים
בסטטיסטיקה, שיטת המומנטים היא שיטה שבאמצעותה אומדים פרמטרים המאפיינים התפלגות של אוכלוסייה מסוימת.
בשיטה זו, נאמוד את המומנט ה-formula_1, באמצעות הממוצע של החזקה ה-formula_1. באומדים אלו נשתמש כדי לחלץ אומדים לפרמטרים הלא ידועים.
השיטה.
נניח שההתפלגות שמתארת את האוכלוסייה מורכבת מ-formula_1 פרמטרים בלתי ידועים: formula_4. פרמטרים אלו מרכיבים את פונקציית הצפיפות formula_5 של ההתפלגות של משתנה מקרי formula_6. נניח שניתן לבטא את formula_1 המומנטים של ההתפלגות האמיתית כפונקציות של formula_8.
נבחר מדגם בגודל formula_13 אשר את תוצאותיו נסמן formula_14. עבור formula_15
נסמן: formula_16 להיות המומנט המדגמי ה-formula_17, אומד ל-formula_18.
האומדים בשיטת המומנטים לפרמטרים formula_19, אשר מסומנים formula_20, מוגדרים להיות הפתרון של מערכת המשוואות הבאה:
דוגמאות.
התפלגות מעריכית.
יהיו formula_25 משתנים מקריים המתפלגים מעריכית עם פרמטר formula_26.
נסמן: formula_27,
אזי formula_28, כאשר formula_29.
לכן, האומד ל-formula_26 בשיטת המומנטים מקיים formula_31
התפלגות גמא.
יהיו formula_32 משתנים מקריים המתפלגים בהתפלגות גמא.
אזי, ידוע כי התוחלת והשונות של ההתפלגות מקיימות: formula_33
נסמן: formula_34