גירוש יהודי סלובקיה התחדש בספטמבר 1944, כאשר הצבא הסובייטי הגיע לגבול סלובקיה והמרד הסלובקי התרחש. כתוצאה מאירועים אלו החליט הוורמאכט לפלוש לסלובקיה, בדומה למה שעשו בהונגריה במרץ 1944. במהלך הכיבוש הגרמני גורשו כ-11,000-13,500 יהודים גורשו וכ-5,000 נכלאו. הגירושים נמשכו עד הקרב על ברטיסלאבה באפריל 1945.
סופה של סלובקיה.
לאחר המרד הסלובקי באוגוסט 1944, כבשו הגרמנים את המדינה. במרץ 1945, בעזרת כוחות רומנים וצ'כוסלובקים, הצליח הצבא הסובייטי לכבוש את סלובקיה מידי הגרמנים. שטחי סלובקיה לשעבר הועברו לצ'כוסלובקיה במאי 1945.
הרפובליקה הסלובקית הראשונה חדלה מלהתקיים ב-4 באפריל 1945, כאשר הצבא האדום כבש את ברטיסלאבה. חברי הממשלה הסלובקית נמסרו לידי שלטונות צ'כוסלובקיה, ולאחר מכן רובם הוצאו להורג באשמה על שיתוף פעולה עם האויב.
MIL-STD-461
MIL-STD-461 הוא תקן של צבא ארצות הברית, המתאר כיצד לבדוק ציוד לתאימות אלקטרומגנטית.
מחלקת ההגנה של ארצות הברית הוציא לאור את MIL-STD-461 בשנת 1967 כדי לשלב תאימות אלקטרומגנטית בשלב המחקר והפיתוח של טכנולוגיית תקשורת ביטחונית.
עם השנים, פורסמו מהדורות שונות של MIL-STD-461. חוזים צבאיים רבים דורשים עמידה ב-MIL-STD-461E או מאוחרת יותר. הגרסה האחרונה (נכון ל-2021) מכונה "MIL-STD-461G". בשנת 1999, MIL-STD-462 אוחד עם MIL-STD-461D ונוצרה הגרסה MIL-STD-461E.
אף שטכנית לא נדרשת עמידה ב-MIL-STD-461 מחוץ לצבא ארצות הברית, גם מחוץ לארצות הברית, ארגונים אזרחיים וביטחוניים (כגון התעשייה האווירית לישראל) רבים משתמשים גם במסמך זה.
היסטוריית גרסאות.
במהלך השנים פורסמו 7 גרסאות של התקן:
יונדאי i35
יוהאן בפטיסט זלה
יוהאן בפטיסט זֶלֶה ומשנת 1811 גם פון זֶלֶה (27 ביוני 1774, מסקירך - 27 באוגוסט 1814, שטוטגרט) היה צייר גרמני. מחלוצי הריאליזם בראשית המאה ה-19.
אף שרעיונותיו, נקודות המבט של ציוריו והיבטים נוספים בהם שייכים לריאליזם, עדיין ניכרת התפיסה הקלאסית בביצוע עבודותיו ולכן אין לראות בזלה ריאליסט טהור.
ריגל
תמונות מחיי נישואין (מיני-סדרה אמריקאית)
תמונות מחיי נישואין (באנגלית: Scenes from a Marriage) היא מיני-סדרת דרמה אמריקאית ועיבוד מחודש למיני-סדרה השוודית באותו השם מאת אינגמר ברגמן, שעלתה לשידור בשנת 1973. המיני-סדרה הופקה עבור רשת "HBO", ומככבים בה אוסקר אייזק וג'סיקה צ'סטיין בתפקידים הראשיים.
המיני-סדרה עלתה לשידור ב-12 בספטמבר 2021.
הפקה.
פיתוח.
ביולי 2020, הוכרז כי רשת "HBO" הזמינה מהיוצר הישראלי חגי לוי מיני-סדרה שתהיה עיבוד מחודש למיני-סדרה השוודית "תמונות מחיי נישואין" מאת אינגמר ברגמן. את המיני-סדרה היה עתיד לכתוב ולביים לוי בעצמו, ועל ההפקה בפועל היו אמונים אוסקר אייזק ומישל ויליאמס.
ליהוק.
עם ההודעה על הזמנת המיני-סדרה, נמסר כי אייזק וויליאמס עתידים לככב בתפקידים הראשיים. עם זאת, באוקטובר 2020 נמסר כי ויליאמס לא תופיע במיני-סדרה בעקבות התנגשות בלוח הזמנים שלה, אך תמשיך להפיק אותה בפועל. בהמשך נמסר כי ג'סיקה צ'סטיין תחליף אותה. בנובמבר 2020, נמסר כי סוניטה מאני לוהקה לתפקיד משני, ובינואר 2021, נמסר כי ניקול בהארי, קורי סטול וטובה פלדשו לוהקו לתפקידים משניים.
צילומים.
צילומי המיני-סדרה החלו בניו יורק באוקטובר 2020, והופסקו למשך שבועיים בנובמבר לאחר ששני חברי צוות ההפקה נבדקו ונמצאו מאומתים חיוביים לבדיקה נגד מגפת הקורונה.
שידור.
חמשת פרקיה של המיני-סדרה שודרו לראשונה במהלך פסטיבל ונציה הבינלאומי ה-78 מחוץ לתחרות. המיני-סדרה עלתה לשידור ברשת "HBO" ב-12 בספטמבר 2021.
קישורים חיצוניים.
כתבות:
ביקורות:
פרידריק הריסון
רחוב בולשאיה פוקרובסקאיה
רחוב בולשאיה פוקרובסקאיה (ברוסית: Большая Покровская улица) הוא הרחוב הראשי בעיר ניז'ני נובגורוד, שברוסיה.
רחוב בולשאיה פוקרובסקאיה ממוקם במרכז ההיסטורי של ניז'ני נובגורוד . מחבר 4 כיכרות: מינין ופוז'רסקי, תיאטרלנאיה, גורקי וליאדובה. אחד הרחובות העתיקים ביותר. עד 1917 נחשב לרחוב אצולה. התגבש כרחוב הראשי של העיר בסוף המאה ה-18.
נחל חצץ
נחל חצץ הוא נחל קצר בצפון הנגב, אשר שפיעתו בעת עונת הגשמים יורדת מרכס חתירה לכיוון מערב, לעבר נחל הרועה.
תוואי הנחל.
תחילתו של הנחל בכמה ערוצים היורדים מגב רכס חתירה ומתרכזים לערוץ אחד. בחלקו העליון מתחתר בסלעי גיר אשר מתוארך לגיל הטורון, אך במקום מתרכזים ערוציו של הנחל הוא מתחתר בין סלעי קרטון וצור אשר גילם מתוארך לגיל וצור מגיל תקופת הסנון.
צמחיית הנחל וסביבתו.
על שתי גדות ערוצו של הנחל ניתן לחזות במדרגות חקלאיות, ובאפיקו מתרכזת צמחייה. בקרבת בנחל גדלים צמחים נדירים וביובלו הדרומי צומחים נרקיסים בעונה.
בין היתר ניתן לחזות בשיחי קרקש צהוב. בהמשך בגדתו הצפונית של הנחל ניתן לראות ארבעה בורות מים, אשר אחד מהם והגדול שבהם שבהם הואחצוב כחדר תת-קרקעי, עם קירות תומכים בסלעי הקרטון. בחורף המאגרים מלאים במים. מערכת חקלאית קדומה נמצאה באזור שפכו של הנחל. והם מתוארכים לתקופה הביזנטית.
חורבת חצצה.
שרידי החורבה ממוקמים במפגש הנחל עם נחל הרועה קיים מבנה צפונית-מזרחית לקיבוץ שדה בוקר. מבנה הכולל כמה חדרים אשר אחד מהם מרוצף. המבנה מחולק לשני אגפים, ובכל אחד חצר פנימית. בחלקו הדרומי של המבנה קיים בור מים. בעת חפירה אריכואולוגית שהתקיימה במקום נמצאו חרסים מהתקופה הרומית מזמן שלטונם של הנבטים באזור הנגב.
לב וקסמן
לב וקסמן (נולד ב-25 בפברואר 1975) הוא אדריכל נוף ישראלי.
ביוגרפיה.
לב וקסמן נולד בשנת 1975 בפרבואורלסק שברוסיה.
ב-1994, כשהיה בן 19 עלה לישראל והחל את לימודיו בישיבה בין השנים 1994–1996 בקריית ארבע.
כיום מתגורר במועצה מקומית קרני שומרון עם ששת ילדיו, ארבעה בנים ושתי בנות.
השכלה.
ב-1991–1994, למד ארכיטקטורה ובינוי ערים באקדמיה לארכיטקטורה בעיר יקטרינבורג. פעל כאומן בתחום פיסול וציור והציג שתי תערוכות יחיד. בשנים 1996–2000 למד אדריכלות נוף בטכניון, חיפה.
ב-1997 ובמשך שנתיים עבד במשרד 'מילר בלום אדריכלות נוף' שבחיפה.
ב-1999, בשנה הרביעית ללימודיו החל וקסמן לעבוד במשרד 'גדעון שריג - אדריכלות נוף תכנון עירוני'. בשנת 2010 התמנה לעמית, ב-2014 התמנה לשותף ב'גדעון שריג-לב וקסמן אדריכלות נוף תכנון עירוני בע"מ ובשנת 2018 וקסמן הפך למנכ"ל החברה ובעל השליטה בה.
לאורך כל שנותיו כאדריכל נוף, וקסמן לקח ועדיין לוקח חלק בהוראה באקדמיה, מנחה סטודיו בטכניון ומרצה בישראל ומחוצה לה.
שירתי (שיר)
שירתי היא פואמה שנכתבה בידי המשורר חיים נחמן ביאליק, ופורסמה לראשונה בירחון "השילוח" במרץ 1901. בעת פרסומה הראשון הכילה הפואמה שלוש שאלות הדנות במקורות שירתו, אך מספר חודשים לאחר מכן, כשכינס את שיריו, פיצל ביאליק את הפואמה ל"שירתי" ולשיר "זהר".
השיר מציג את מקורות שירתו וכאבו (אנחתו) של המשורר: הצרצר שליווה ב"שירתו" את הדלות הקשה ששררה בבית בארוחה אליה התכנסה המשפחה בלילות שבת, ואנחתה הדומעת של אמו האלמנה, שנאלצה לעבוד קשה למחייתה כדי לפרנס את משפחתה בת שבעת הילדים.
השתלשלות הפואמה.
בפברואר 1901 כתב ביאליק פואמה, שבה חושף גיבור השיר את "חוויות התשתית של ילדותו, שמהן ניזונה יצירתו". היצירה מורכבת משלוש שאלות: 1. "הֲתֵדַע מֵאַיִן נָחַלְתִּי אֶת-שִׁירִי?", 2. וְאֵי מִזֶּה תָבֹא אַנְחָתִי יָדָעְתָּ?", 3. "וחלומות ילדותי התדע איככה באוני?"
התשובות שניתנו ביצירה עצמה לשאלות הן: 1. מן הצרצר משורר הדלות. 2. מן האם האלמנה המעונה. 3. מחברי זכרונם לברכה, ובראשם הצפרירים. אך בסופה של אותה שנה, כאשר כינס המשורר את שיריו לספר, מחק את השאלה השלישית ופיצל את הפואמה לשתי השאלות הראשונות ב"שירתי" ואת התשובה לשאלה שנמחקה כתב בשיר "זוהר", אותו פרסם בספר מיד לאחר "שירתי". בכך השיג ביאליק את מטרתו להשיג קיטוב בין שתי התחושות שמלוות את חוויותיו האוטוביוגרפיות של הגיבור. קדרות, עצב ועוני בשיר האחד, לצד אושר קסום בפגישה עם עולם הטבע והדמיון בשיר השני.
ההתמקדות בטבע ובתיאור הסביבה נחשבה להישג חשוב של הספרות העברית החדשה כבר בתקופת ההשכלה, משום שהיא מבטאת את התפתחות העניין שהחלו להביע היהודים בסובב אותם. אצל ביאליק וטשרניחובסקי, אמר מנחם ברינקר, מפותחים נושאים אלו במיוחד בפואמה האוטוביוגרפית, כי הם מתארים את התהוותו אישיותו האמנותית של המשורר.
תוכן השיר.
השיר נחלק לשני חלקים, המורכבים משלושה בתים כל אחד, כאשר כל אחד מהם עונה על שאלה שהוצבה בראשו.
בחלק הראשון עונה המשורר על השאלה: , דהיינו, הדובר יחשוף כאן את מקורות ההשראה ממנו שאב את יצירתו. הבית הראשון מציג את הצרצר ששוכן בסדקים האפלים של ביתו. הוא היה "מזמר" בצורה מונוטונית . בעת שהדובר חש עצב וכאב, הייתה שירתו של הצרצר ספק מעודדת, ספק מדכאת את הילד.
בבית השני מתאר ביאליק את לילות השבת בביתו: פותח הבית וכבר מפנה את תשומת לב הקורא לשינוי מהמקובל. לא הקודש שולט בשבת אלא החול, ובעיקר העוני. מילים שאמורות לסמל קדושה וטקס, כמו "שבת קודש", "יין קידוש", "חלות", "מנורות", "נרות", "שבעה ילדים", "מלאכי השרת", "זמירות" מלוות בתארים מקטינים, מבזים. השלחן מחוסר יין קידוש וחלות, המנורות חבולות, הילדים רעבים, הזמירות יוצאות מבטן רעבה ולבבות חלולים, כאשר את כל התמונה העגומה הזו מלווה צרצורו המונוטוני של הצרצר.