החומר שנאסף במסגרת האקספלורציה מובל למתחם התפעולי ולמעבדות החברה בעכו, ועובר תחילה טיפול בשלבים הכולל בין היתר שטיפה, סינון, ניפוי והפרדה באמצעות מכשור טכנולוגי ייעודי שנרכש בחו"ל. בשלב השני מתבצעים מיון והפרדה מינרלוגית על ידי צוות מקצועי שהוכשר במיוחד לצורך כך. החברה מבצעת מעת לעת בדיקות גאוכימיות באמצעות מיקרוסקופ אלקטרוני סורק במעבדות חיצוניות בישראל ובחו"ל לצורך בדיקת ההרכב הכימי של מינרלים אינדקטורים לקימברליט (Kimberlitic Indicator Minerals – KIM) שנמצאו על ידה.
בהתאם לתעודת תגלית שקיבלה החברה ב-מרץ 2020 פועלת החברה אל מול רשויות התכנון לאשר הקמת מכרה להפקת אבני חן ראשון מסוגו בישראל.
ממצאי החברה.
במסגרת האקספלורציה של החברה נמצאו עשרות אלפים של מינרלים אינדיקטורים (KIM) להימצאות יהלומים, בהם גארנט, אילמניט, ספינל וקלינופירוקסן. ממצאי החברה כוללים גם יהלומים (42 יהלומי מיקרו ו-34 יהלומי מאקרו), יהלום (מיקרו) אחד שנמצא כאמור על ידי דה-בירס, וכן אבני חן אחרות – ספיר, אודם וכ-2500 קריסטלים מהמינרל הנדיר מואסניט.
במסגרת פעולות האקספלורציה האמורות נמצאו גם מספר גרגרי זהב וכסף, אך עיקר מאמציה של החברה מושקעים בחיפוש אחר מרבצי היהלומים ואבני החן.
בשנת 2004 לאחר ביקור בשטחי החיפוש של החברה בהר הכרמל, של משלחת גאולוגים מסינדיקט היהלומים - דה בירס, התקבל דו"ח המאשר את ממצאי החברה להימצאות יהלומים באחד מאזורי החיפוש ברכס הכרמל.
החברה דיווחה החל משנת 2001, כי במסגרת פעילותה מצאה גבישי מואסניט - באותה עת היה הגדול שבהם בגודל של 3.5 מ"מ.
בעקבות ממצא זה פרסמה החברה בשנת 2009 פוסטר במסגרת כנס החברה הגאולוגית בשם Moissanite Discovery ומאז המשיכה לעסוק בחיפושי מחקר במטרה לאתר את סלע המקור של המואסניט בשטחי פעילותה.
בבדיקה מינרלוגית שנערכה במעבדות "שפע ימים" לגבי מדגמים שנאספו בתוך שטחי המחקר, נמצאו גרגרים נוספים של מואסניט בגדלים שמתקרבים לגודל של 3 מ"מ. הייחודיות של הגרגרים הללו היא בעובדה שהם מכוסים ב"קליפה" בצבע לבן או אדום. החברה החליטה לשלוח מספר גרגרים לבדיקה בז'נבה על ידי ד"ר אדווין גנוס (Dr. Edwin Gnos) הנחשב למומחה בתחום זה.
בחודש אפריל 2012 התקבל מד"ר גנוס דו"ח בו צוין כי הוא מאמין שהגרגרים הם חלק מתוך מקור קימברליטי - "primary Kimberlite" כהגדרתו. עוד צוין במסקנות הדו"ח שגרגרי המואסניט לא הובלו מרחק רב מהמקור שלהם וכי גרגרים גדולים אלו הם ממקור טבעי. בנוסף המליץ ד"ר גנוס להמשיך ולחקור את האזור בו נמצאו גרגרים אלו.
בחודש אוגוסט 2012 דיווחה החברה על מציאת גביש בגודל 4.1 מ"מ. בחודש דצמבר 2015 דיווחה החברה כי מצאה גביש נוסף של מויאסנייט בגודל 4.14 מ"מ.
ב-13 באוגוסט 2012 דיווחה החברה כי מצאה בשטחי החיפוש אבן יקרה ונדירה מסוג מואסניט בגודל של 4.1 מ"מ, לדברי החברה מדובר באבן הגדולה ביותר מסוג זה שהתגלתה עד היום בעולם.
ב-24 בינואר 2013 דיווחה החברה כי מצאה אבן חן יקרה מסוג ספיר בגודל של 5.72 קרט.
באוגוסט 2014 פרסם המכון הגמולוגי האמריקאי מאמר המבוסס על מחקרם של הפרופסור לפיזיקה עמנואל פריש (Emmanuel Frisch), מנהלת פרויקט שפע ימים ורד טולדו, והמחברת ומומחית אבני החן אנטואנט מאטלינס (Antoinette Matlins) בו נבחנו גבישים של מואסניט אשר נמצאו על ידי חברת שפע ימים, בהם בגדלים שטרם נמצאו בעולם. הם ציינו כי 30 הגבישים שנבחנו היו בעלי שש צלעות, דו-פירמידיים עד שטוחים, עם נוכחות רבה של פינקואיד (pinacoid), וכי הם היו שקופים עם צבעים הנעים בין כחול עמוק לירוק בהיר. לדברי השלושה, בהתבסס על מציאת שפע גבישים שבורים ניתן להניח שאפשר למצוא גבישים במידות גדולות יותר.
ב-7 באוגוסט 2014 העניק רשם הפטנטים וסימני המסחר, לשפע ימים, תעודות רישום ובעלות על סימני מסחר (בעברית ובאנגלית) כדלהלן: "מויסאנייט טבעי על ידי שפע ימים" "NATURAL MOISSANITE BY SHEFA YAMIM"
בינואר 2016 דיווחה החברה כי מצאה מספר מינרלים שאינם מוכרים למדע, כשהמהותי שבהם הוא המינרל טיסטאריט (Tistarite-Ti2O3) שעד אז אותר רק במטאוריט בודד שהגיע מהחלל החיצון. לטענת החברה זהו גילוי הראשון בטבע של מינרל מסוג זה שמקורו בכדור הארץ.
ב- 7 בינואר 2019 דיווחה החברה כי בעקבות תוצאות מחקרים מדעיים שנערכו על ידי מעבדות באוסטרליה ובאיטליה, נתקבל אישור רשמי מהמדענים של האגודה הבינלאומית למינרלים IMA – International Mineralogical Association  על רישום מינרל חדש בטבע, ייחודי ונדיר ביותר שהתגלה בשטחי הפעילות שלה.
המינרל החדש, המופיע לראשונה בטבע התגלה בתוך אבן החן הייחודית "ספיר כרמל", שנמצאה על ידי חברת הבת במקטע התיכון של הקישון - נקרא על ידי החוקרים בשם הייחודי: "כרמלטזייט" המורכב מצירוף של הר הכרמל – האזור בו נמצא המינרל החדש והאלמנטים שממנו הוא מורכב טיטאניום - זירקון - אלומיניום (TAZ)
החברה מחזיקה בהיתרים בלעדיים (חקירה וחיפוש) שקיבלה מהמפקח על המכרות במשרד האנרגיה והמים בשטח כולל של כ-660 אלף דונם. שטחי ההיתרים כוללים את אפיק נחל קישון בעמק זבולון, עמק יזרעאל, הכרמל, אזור רמות מנשה ומגדל העמק. התמקדותה של החברה באזורים אלו נובעת, בין היתר, ממידע גאולוגי וגאופיזי מוקדם, לפיו רכס הכרמל מורכב מגופים מגמטיים בהם התרחשה פעילות געשית המצביעה על אפשרות מציאת אבנים יקרות; נחל קישון ואגן הניקוז שלו (לרבות עמק יזרעאל שמתנקז לנחל קישון) המהווים תוואי להובלת אבנים יקרות שמקורן בגופים המגמטיים המצויים על הר הכרמל; ואזור רמות מנשה בו נמצאו עדויות לקיומו של מבנה גאופיזי תת-קרקעי גדול (אנומליה גאופיזית).
ב-מרץ 2020 קיבלה החברה (לראשונה בישראל) "תעודת תגלית" המאשרת את קיומו של מרבץ אבני חן מסחרי בנחל הקישון.
הצטרפות לבורסה.
בחודש אפריל 2012 אושרה עסקה שבה חברת השלד הבורסאית "אלוני מיתר" קנתה 75% מחברת "שפע ימים" בתמורה ל-90% מהון המניות של "אלוני מיתר". בהתאם לפרטי העסקה שונה השם של חברת השלד "אלוני מיתר בע"מ" ל"שפע ימים בע"מ", ונסחרה בבורסה תחת שם זה. לאור הפסקת עשיית השוק במניה שלעיל, המניה והאופציה "אלוני מיתר אפ 2" נכנסו לרשימת ניירות הערך דלי הסחירות. ב-26/08/12 החלה המנייה "שפע ימים" להיסחר בבורסה.
מאז 2015 החברה פועלת תחת הערת עסק חי לגבי יכולתה להמשיך ולהתקיים.
ב-18 בדצמבר 2017 נרשמו מניות החברה למסחר בבורסת LSE בלונדון בסימון SEFA והחל המסחר בהן.
במרץ 2020 הגישה החברה לבית המשפט בקשה לאישור הסדר נושים בינה ובין נושיה.
ב-אוגוסט 2021 החליטו הדירקטוריון ובעלי המניות למכור את החברה כשלד בורסאי ולהמשיך את פעילות האקספלורציה והכרייה כחברה פרטית עם אותם בעלי מניות בשם: שפע בישראל (ג'י. אם.) בע"מ.
שיווק תכשיטים.
ב-ינואר 2022 חתמה שפע בישראל חוזה שיווק בבלעדיות עם חברת הולי ג'מס (אי.סי.) בע"מ שנשלטת על ידי שפע בישראל (92%).
בהתאם להסכם בין החברות, לחברת הולי ג'מס זכות הקניה הבלעדית של אבני הגלם הנכרות על ידי שפע בישראל ובהתאם לכך היא המשווקת הבלעדית שלהן.
הולי ג'מס מלטשת את אבני החן ומשבצת אותם בתכשיטים יוקרתיים, הן בקולקציות מסחריות והן בקולקציות המסווגות על ידה כ- "One of a kind".
הולי ג'מס בשותפות עם שפע בישראל מפעילה מרכז מבקרים וחנות מפעל במעבדות החברה שבאזור התעשייה הדרומי של עכו.
משקיעי החברה ובעלי תפקידים בה.
משנת 1999 ועד ליום תחילת המסחר בבורסה גייסה החברה 181 בעלי מניות פרטיים מהארץ ומחו"ל שהשקיעו כ-14 מיליון דולר.
נכון לאוגוסט 2021 לחברת שפע בישראל מאות בעלי מניות, וגיוס ההון הכולל שלה מיום הקמתה מתקרב ל-40 מיליון דולר.
עד לחודש מרץ 2012 שימש כגאולוג ראשי של החברה אלן רופ (אביו של החזאי דני רופ). אלן רופ היה בעל ניסיון בחיפושי יהלומים במכרות ביבשת אפריקה. בעקבות פטירתו של אלן רופ ב-2012 מונה כגאולוג ראשי הווארד גלן קופרשמיט. קופרשמיט בעל ניסיון של למעלה משלושים וחמש שנים בתחום תעשיית החיפוש והכרייה של אבנים יקרות. באפריל 2013 החליט קופרשמיט לסיים את תפקידו כגאולוג ראשי.
ביוני 2020 מונתה ד"ר רלי ולד ליועצת גאולוגית ראשית של החברה. ומר ג'יימס קמפבל, מנכ"ל חברת כריית היהלומים בוטסואנה דיימונד בדרום אפריקה ולשעבר חבר דירקטוריון בחברת דה בירס, מונה ליועץ גאולוגי חיצוני.
לאחר פטירתו של מייסד ומנכ"ל החברה אברהם טאוב בספטמבר 2019 מונתה ביוני 2020 בתו טלי שלם למנכ"ל החברה.
נחליאלי מדגסקרי
נחליאלי מדסקרי (שם מדעי: "Motacilla flaviventris") הוא מין של נחליאלי האנדמי למדינת האיים מדגסקר, ומכאן שמו. הנחליאלי חי באזורים טרופיים וסובטרופיים המוצפים עונתית. הוא הוגדר כמין חדש למדע בשנת 2001.
מרקורי-רדסטון
המרקורי-רדסטון (באנגלית: Mercury-Redstone) היה משגר שתוכנן על ידי נאס"א לשימוש בתוכנית מרקורי - תוכנית החלל המאוישת הראשונה של ארצות הברית. המשגר שימש לשיגור 6 משימות תת-מסלוליות בין 1960 ל-1961, מתוכן שתיים מאוישות.
המשגר, שהיה מסדרת טילי הרדסטון, פותח מטיל הרדסטון שפותח על ידי ABMA בשנות ה-50, ומשלבו הראשון של טיל היופיטר C שפותח גם הוא על ידי ABMA. מכיוון שיועד לשיגור בני אדם לחלל, עבר המשגר שיפורים רבים כדי להגביר את בטיחותו ואמינותו.