מילון ספיר הוא מילון עברי, שיצא לאור בהוצאת איתאב. הוא מבוסס על מילון ההווה אך מקיף יותר, ולפיכך ערכיו נכתבו בשיטת ההווה.
על המילון.
מילון ההווה יצא לאור בשנת 1995 בהוצאת איתאב וספרית מעריב, והוא הבסיס למילון ספיר, שהעורך הראשי שלו הוא איתן אבניאון. המילון מופיע בשתי צורות. האחת, "מילון ספיר אנציקלופדי" בשלושה כרכים שהמהדורה האחרונה שלו הופיעה בשנת 2002; והשנייה, "מילון ספיר החדש" בכרך אחד שמהדורתו האחרונה הופיעה בשנת 2007. ההבדל המהותי ביניהם אינו במספר הערכים אלא בכך שבכרך האחד לא מופיעות דוגמאות שימוש מסבירות ודוגמאות מתעדות על פי המקורות, כמו שהן מופיעות במילון בן שלושת הכרכים. בעריכת המילון השתתפו אנשי מקצוע מתחומים שונים ובעריכה הלשונית אנשי לשון כמו פרופ' רפאל ניר, שושנה בהט, ד"ר יצחק שלזינגר ויהודית אוריין.
למילון גם מהדורת כיס הקרויה "מילון כיס ספיר". הוא גם ניתן לשימוש חינם באינטרנט.
הערכים במילון מופיעים בסדר אלפביתי לפי כתיב חסר ניקוד, על פי כללי כתיב זה של האקדמיה ללשון העברית. לצד הכתיב המלא חסר הניקוד ניתן בכל ערך גם הכתיב החסר, וכדי להקל על המחפש ישנה הפניה מכתיב חסר לכתיב מלא חסר ניקוד. כמו כן יש הפניה בכל מקום שבו הכתיב הרווח אינו שווה לכתיב על פי כללי האקדמיה (כגון: עוצמה ראו: עצמה; אפיריון ראו: אפריון). מילון ספיר מציג את הפעלים בצורת ההווה שלהם, בדומה לשיטה הנהוגה ב"מילון ההווה" בעריכת שושנה בהט.
במילון מופיעות מילים ממגוון תחומים ורמות הלשון. המילון טוען להיות המילון המקיף ביותר וכולל מילים חדשות רבות, כולל עגה, ותחומים רבים שלא נכללו עד כה במילונים העבריים, אך מקובלים במילונים הלועזיים הגדולים. ב"מילון ספיר החדש" רוכזו חלק מתוספות מיוחדות אלה במספר נספחים: לבוטניקה, לזואולוגיה ולגאוגרפיה ובהם אלפי ערכים. במילון ראשי תיבות וקיצורים וציון הרובד הלשוני של המילה.
בדומה לשאר המילונים העבריים, סדר הערכים שלו בנוי על אלף-בית חיצוני ופנימי. ביטויים מורכבים למיניהם, ניבים וכן שימוש מיוחד חריג או חד-פעמי לאחת הצורות הנטויות, מובאים כערכי משנה תחת הערך הנראה כמתאים ביותר. ההוראות השונות מופרדות במספוּר פרט למקרים בהם השוני הלשוני בהוראה אינו חד-משמעי ואז מצוינת ההפרדה בנקודה ופסיק.
ביקורות על המילון.
הופעתו של המילון לוּותה בביקורות חיוביות רבות בשל חדשנותו, למשל של אריאנה מלמד, סופרת ומבקרת, שכתבה בעיתון "העיר": "ההכרה בהיותה של העברית, ככל שפה חיה, מפולשת ונתונה תדיר להשפעות מבחוץ היא הכרעה לא פשוטה מבחינה אידאולוגית. כאן הכריעו נכון, השפה נושמת, מתפתחת ומה לעשות שהיא נוטלת מילים מהעולם הגדול". המבקר גיל חובב, נינו של אליעזר בן-יהודה, כתב ב"ידיעות אחרונות": "אני יכול להסתכן ולומר על סמך הצהרותיו בחייו, שאליעזר בן-יהודה היה הראשון לחגוג את חוסר תקפותו. הוא היה חוגג משום שזוהי הגשמת חזונו, הוא היה מאושר, כי המילון החדש מוכיח כאלף עדים שהעברית החילונית, החיה, התוססת, השפה שחלם עליה ושילם עליה בדמו ובנפשו, ניצחה". אך היו גם כאלה שהסתייגו מהשיטה. למשל עוזי אורנן מציין בספרו "המילה האחרונה" (עמ' 134), כי "... מילוני ספיר למיניהם [...] מחקים את השיטה הזאת [של "מילון ההווה"] בלא להבין את כוונתה". למרות הסתייגויות אלה, היה זה המילון היחידי שעם הופעתו צעד ברשימת רבי המכר בישראל, במשך 43 שבועות רצופים.
מילון אבניאון.
מילון אבניאון (מילון ספיר המקוון) הוא מילון עברי-עברי-אנגלי אינטרנטי המבוסס על המילונים השונים שיצאו בהוצאת איתאב: מילון ההווה, מילון ספיר האנציקלופדי, מילון ספיר למילים ומונחים לועזיים, מילון המקרא, "לשון ראשון" ומילונים נוספים. למילון גם ישומון ייעודי.
המילון והיישומון פתוחים לשימוש חינם באינטרנט.
איתן אבניאון יזם את פרויקט המילון המקוון ושימש עורך ראשי עד שנת 2019. החל משנה זו מונה ינון קחטן לעורך ראשי של המילון, ושימש בו עד אוגוסט 2022. בשנת 2020 מונתה איילת כרמל לראש הדסק של המילון.
יער אילנות
יער אילנות הוא גן בוטני יערני (ארבורטום) המשתרע משני צדדיו של כביש 4 באזור השרון, בין קדימה בדרום לפרדסיה בצפון. ביער צמחייה מגוונת ונדירה - ריכוז גדול של אירוס הארגמן, תורמוסים, צבעוני השרון, אזוביון דגול ועוד. בצדו המזרחי של היער, שוכנת הקהילה הטיפולית לנפגעי סמים "אילנות".
הארבורטום הלאומי.
בתקופת המנדט הבריטי נרכשו אדמות היער בידי הקרן קיימת לישראל. בחלקו הצפוני של היער פעל פרדס ערבי שבו נתגלו איורי קיר נדירים.
משנות ה-50 המוקדמות ועד 1986 שימש האזור כארבורטום (גן אקלום לעצים) הלאומי של ישראל, במסגרת אגף חקר היערות של משרד החקלאות. נבדקו שם 170 מיני אקליפטוס ובסך הכל מעל 750 מינים של עצי ושיחי נוי ויער שנאספו מרחבי העולם כדי לבדוק את התאמתם לאקלים ארץ ישראל. הידע שנרכש בארבורטום יוּשם בפרויקטי ייעור ברחבי הארץ.
ב-1986 נסגר אגף חקר היערות, האתר נעזב, כוסה בעשבי בר, וחלק מעציו נבלו מההזנחה. ד"ר קרל טישלר, אשר היה חוקר בכיר באגף, התאבד בעקבות הסגירה, ובהמשך עובדים רבים איימו בכך גם כן.
ב-1993 קק"ל החלה בתהליך שימור ושיקום היער, כולל נטיעה מחדש של חלק מהמינים שנבלו, הצבת שלטי הסבר וסלילת שבילי הליכה. האתר נפתח מחדש כארבורטום הלאומי, ומתוכנן להיפתח בו מרכז מבקרים על שם אילן רמון.
באוגוסט 2014 משרד החקלאות והמועצה לגנים בוטניים הכריזו על הגן כגן בוטני.
קהילה טיפולית "אילנות".
בצדו המזרחי של היער, סמוך לכביש 4, שוכנת הקהילה הטיפולית לנפגעי סמים "אילנות". הקהילה מיוזמתה של "עמותת בית אור אביבה", הוקמה על ידי הקרימינולוג הקליני ומנכ״ל העמותה איתן סלע, בשנת 1989, והיא יכולה לקלוט כמאה מטופלים. בקהילה ניתנים שירותים מיוחדים למגזרי אוכלוסייה שונים ובהם בני 18–24 ועולים חדשים צעירים.
עד היום הסתייעו וחזרו לחיים נורמלים כ-1000 מכורים לסמים.
בית אור אביבה היא עמותה לקידום קהילות טיפוליות בישראל לטיפול בהתמכרויות. העמותה מפעילה מספר רב של מסגרות.
המאבק נגד כביש 561.
תוכנית הפיתוח של כביש 561, לכיוון אבן יהודה איימה להכחיד חלקים רבים מהיער. מאבק משותף של קק"ל, המשרד להגנת הסביבה והחברה להגנת הטבע, הביא לפשרה לפיה הכביש יעבור בשוליו הדרומיים של היער ובחלקו המזרחי בלבד.
תומס דיר
תומאס דיר
יהודית אייזנברג
סמל צבא הגנה לישראל
סמל צה"ל הוא הסמל המייצג את צה"ל. הסמל מכיל בתוכו את סמל "ההגנה", חרב שמשולב בה ענף של זית. סמל "ההגנה" משמש כסיכת מפקד מחלקה ומחולק החל מקורס הקצינים הראשון של צה"ל.
החרב בסמל מייצגת את המלחמה, בעוד שענף הזית מסמל את הכמיהה לשלום. החרב והענף נתונים בתוך קווי המתאר של מגן הדוד, סמל חשוב במסורת היהודית המסמל את העם היהודי ואת ההיסטוריה שלו. בסמל מופיע הכיתוב "צבא ההגנה לישראל", נתון על גבי מוטו.
הסמל עוצב על ידי האדריכל אריה אלחנני, בדומה לסמל "ההגנה" ולסמל הפלמ"ח.
הסמל מוטען על דגל צה"ל, ומופיע בכל מחנה צבאי. הסמל מופיע על מצבותיהם של כל חללי צה"ל, וגם על קברם של חללי האצ"ל ומחתרות אחרות, שחוילו בדיעבד. הסמל נענד כסמל כובע על כומתתו של הרמטכ"ל בלבד. החל משנת 2021, סמל צה"ל נענד על כומתתם של כלל חברי פורום המטה הכללי (ראשי אגפים ומפקדי פיקודים) למעט שניים: מפקד זרוע האוויר, ומפקד זרוע הים.
ב-9 בינואר 2022 הכריז צה"ל על עדכון ויצירת סמל אחיד.
סמל צה&quot;ל
סמל צבא ההגנה לישראל
כדורגל בארצות הברית
כדורגל (באנגלית אמריקנית: Soccer) הוא במשך זמן רב ענף ספורט פופולרי בארצות הברית. זהו ענף הספורט הנפוץ ביותר בקרב ילדים וילדות, והוא כזה במשך כ-25 שנים. בסוף המאה ה-20 הגופים הידועים ביותר בכדורגל האמריקאי היו ליגת הכדורגל הצפון אמריקאית שפעלה בין השנים 1967 ו-1984, וניו יורק קוסמוס, קבוצה שבשורותיה שיחקו כמה מגדולי הכדורגלנים בכל הזמנים, כדוגמת פרנץ בקנבאואר ופלה.
עם זאת, הכדורגל המקצועני בארצות הברית הוא פחות פופולרי מאשר באמריקה הלטינית, אסיה, אפריקה ואירופה. ליגת הכדורגל המקצוענית העליונה בארצות הברית, ה-MLS, מתוקשרת פחות ובעל חשיבות נמוכה יותר מאשר לליגות הבכירות בענפי הפוטבול האמריקאי, הבייסבול והכדורסל. ה-MLS היא אף יותר צעירה מליגות אלו, ומורכבת ממספר מועט יחסית של קבוצות המרוחקות אחת מהשנייה. ה-MLS החלה את פעילותה בשנת 1996, בעוד הליגות הבכירות האחרות בארצות הברית החלו להתקיים כבר במחצית הראשונה של המאה ה-20.
עד לאחרונה, הכדורגל בארצות הברית היה בעל נפוץ באזורים מסוימים בלבד, בניגוד לתפוצתו כיום. הכדורגל שגשג במקומות שסייעו להתפתחותו, כדוגמת ניו ג'רזי, ניו יורק, סנט לואיס, קליפורניה הדרומית, ובאזורים בהם הייתה אוכלוסייה רבת מהגרים, שפיתחו את המשחק במדינה שלהם. אך כיום הכדורגל בהדרגה זוכה לפופולריות בכל רחבי ארצות הברית, בעיקר בשל התוכניות לפיתוח הנוער, הקמתה של ליגת ה-MLS בתור ליגת הכדורגל המקצוענית הגבוהה ביותר, וההצלחות האחרונות של נבחרת הגברים הלאומית ושל נבחרת הנשים הלאומית.
היסטוריה.
הטענה הרווחת היא שמועדון הכדורגל אוניידה מבוסטון שבמסצ'וסטס, אשר נוסד ב-1862, הוא מועדון הכדורגל הראשון המתקיים מחוץ לממלכה המאוחדת. עם זאת, ייתכן שהמועדון לא באמת שיחק כדורגל, מאחר שהוא הוקם לפני שהוחלט על חוקת משחק הכדורגל; לא ידוע בבירור על אלו חוקים המועדון התבסס. לפי אנציקלופדיה בריטניקה, לזכותו של המועדון נזקפת המצאת "משחק בוסטון" (Boston Game), שבו השחקנים מורשים לבעוט כדור לאורך המגרש, וגם לתפוס אותו ולרוץ איתו.