אירוויזיון 2012 נערכה בבאקו, אזרבייג'ן לאחר זכייתם של אל וניקי עם השיר "Running Scared" ב-2011. אזרבייג'ן תקנה באופן זמני את מדיניות הוויזה שלה בשביל לאפשר לארמנים, שבדרך כלל מנועים מהם להיכנס למדינה, להשתתף באירוע. עם זאת, בפברואר 2012, התקיים מאמץ חרם בארמניה בעקבות אירוע בו נורה למוות חייל ארמני בן 20 בגבול בין שתי המדינות. בכירים בארמניה האשימו, בתחילה, את הצלף האזרבייג'אני במותו של החייל. עם זאת, דיווחים סותרים הצביעו על כך שהמוות היה תוצאה של ירי דו-צדדי. בפברואר 2012, טען נשיא אזרבייג'ן, אילהם אלייב, את הצהרה המחדשת את עמדת המדינה נגד הארמנים, וטען כי הם שולטים ב-. 22 מוזיקאים ארמנים, בהם נציגי האירוויזיון הארמניים הקודמים, אמי ואווה ריבס, חתמו על מכתב גלוי התומך בחרם, וקבעו כי הם
ב-7 במרץ 2012, הודיעו פקידים ארמנים כי המדינה תפרוש מתחרות 2012. ה-EBU הצהיר כי הוא מפרישת ארמניה, וכי מנכ"ל İctimai Television, איסמיל עומרוב, הביע את צערו על פרישת ארמניה מהתחרות, והאמין שנוכחותה של המדינה יכולה להיות . גם הפוליטיקאי המקומי, עלי אחמדוב , מתח ביקורת על החלטת המשלחת הארמני, וקבע כי
בשל פרישתה המאוחרת של ארמניה, נדרשה ארמניה לשלם את דמי הכניסה שלה, בתוספת קנס בסך מחצית משווי דמי הכניסה.
אירוויזיון 2015.
עם חשיפתו של השיר במרץ 2015, אפיינו כלי תקשורת את השיר הארמני לאירוויזיון 2015, "Don't Deny" של גנאלוגיה , כמחווה לרצח העם הארמני, שהונצח במלאת מאה שנה ב-24 באפריל 2015. בעיני המבקרים, השיר נתפס כקריאה להכרה ברצח העם, והוסיף כי הווידאו קליפ של השיר הכיל סצנה המתארת את חברי הקבוצה המתייצבים לתמונה משפחתית בתלבושות מלחמת העולם הראשונה, ואז נעלמת מן העין. גוהר גספאריאן, ראש משלחת האירוויזיון בארמניה, תיאר את השיר כעל אהבה ואחדות, ולא התייחס לשום כוונה או נושא פוליטי ספציפי. נציגי אזרבייג'ן, שלצידה טורקיה, שמכחישים את רצח העם הארמני, ביקרו את השיר על הנושאים הפוליטיים לכאורה שלו, והצהירו כי הם כדי למנוע מהתחרות .
ב-16 במרץ 2015, הודיעה המשלחת הארמנית כי שם השיר שונה ל-"Face the Shadow", והצהירו כי שם השיר החדש נועד את הנושאים של השיר, ולרפא את החששות מהסאבטקסט הפוליטי לכאורה שלו. המשלחת המשיכה להכחיש כי קיים סאבטקסט פוליטי ספציפי בשיר.
אירוויזיון 2016.
אף על פי שה-EBU התיר להציג רק את דגלי המדינות החברות באו"ם המלאות בתחרות 2016, במהלך חצי הגמר הראשון של אירוויזיון 2016, ב-10 במאי 2016, הנציגה הארמנית, איווטה מוקוצ'יאן, נראית מחזיקה את דגל נגורנו קרבאך. בעקבות זאת, נכתבו תגובת נגד למהלך בעיתונות האזרבייג'נית. במהלך מסיבת עיתונאים בעקבות חצי הגמר, הגיבה מוקוצ'יאן לאירוע וציינה כי:
ה-EBU וקבוצת ההתייחסות פרסמו למחרת הצהרה והסבירו כי הם , במהלך השידור החי של חצי הגמר הראשון, ורואים בזה מראה למותג התחרות. קבוצת ההתייחסות אישרה את דברי ה-EBU לשדרן הארמני, AMPTV , והוספיה כי אופי הסנקציה ייקבע, תוך התייחסות להפרה של הכלל לפיה . יתר על כן, קבוצת ההתייחסות ציינה כי הפרה נוספת של כללי התחרות עלולה להוביל לפסילה מאירוע השנה או מכל מהדורות עוקבות. היקמט חג'ייב , דובר משרד החוץ האזרבייג'ני , כינה את פעולת מוקוצ'יאן ובלתי מתקבלות על הדעת, וטען גם כי }.
אירוויזיון 2019.
לאחר קיום גמר אירוויזיון 2019, השדרן האזרבייג'ני, İctimai Television, הגיש תלונה ל-EBU בשל הגרפיקה שהוצגה במהלך ההצבעה, זאת מאחר שנחצ'יבאן לא הצוגה במפה של אזרבייג'ן, כשהוצג במהלך השידור.
אירוויזיון 2021.
עצומה שהופיעה ב-Change.org , ביקשה מה-EBU לפסול את נציגת אזרבייג'ן בתחרות, סמירה אפנדי. הנציגה הואשמה ב-"דברי שנאה", "אפליה", בעידוד "הרג ארמנים", בשיתוף שורות תגיות שכינו את הארמנים "טרוריסטים", ובתמיכה גלויה בנשיא המדינה אילהם אלייב, ללא מתן ציטוט ישיר של ההערות של אפנדי לכאורה. העצומה צברה כ-10,000 חתימות. ראש המשלחת של אזרבייג'ן כינה את העתירה "פרובוקציה", וה-EBU לא התייחס לעצומה.
אירוויזיון הילדים 2021.
במהלך השידור של אזרבייג'ן של התחרות באירוויזיון הילדים 2021, הפרשנים עברו על כללי התחרות בכך שדיברו על מכלול ההופעה של נציגת ארמניה בתחרות, מאלנה, שניצחה בסופו של דבר. ה-EBU ביקש מהשדר האזרבייג'אני İctimai Television הבהרות לגבי התקרית.
היסטוריית הצבעות.
למרות היחסים העוינים מאוד בין שתי המדינות לאורך השנים, עדיין הוחלפו נקודות בין שתי המדינות. הטבלאות שלהלן מציגות את הנקודות שהוענקו בין ארמניה לאזרבייג'ן, מאז שהאחרונה הופיעה לראשונה באירוויזיון 2008.
קמפיין ארבעת המזיקים
קמפיין ארבעת המזיקים (בסינית: 除四害; בפין-יין: Chú Sì Hài, צ'וּ סְה הָאי), היה אחת הפעולות הראשונות שנעשו בקפיצה הגדולה בסין בין השנים 1958–1962. ארבעת המזיקים שיועדו להשמדה היו חולדות, זבובים, יתושים ודרורים. השמדת הדרורים מכונה גם קמפיין מחיצת הדרורים או קמפיין חיסול הדרורים, וגרמה לחוסר איזון אקולוגי חמור, שהיה אחד הגורמים לרעב הסיני הגדול. בשנת 1960 סיים מאו דזה-דונג את המערכה נגד הדרורים והפנה את המוקד הרביעי לפשפשי המיטה.
קמפיין.
קמפיין "ארבעת המזיקים" הוצג בשנת 1958 על ידי מאו דזה-דונג, כקמפיין היגיינה שמטרתו למגר את המזיקים האחראים להעברת מגפה ומחלות:
דרורים.
הדרורים "הואשמו" כי אכלו כארבעה קילו דגנים לדרור בשנה. קיני הדרורים נהרסו, ביצים נשברו, וגוזלים נהרגו. מיליוני אנשים התארגנו בקבוצות והשתמשו בסירים ובמחבתות כדי להרעיש ולמנוע מהדרורים לנוח בקיניהם, במטרה לגרום להם ליפול ולמות מתשישות. בנוסף לטקטיקות אלה, אזרחים פשוט ירו בציפורים שהתעופפו בשמיים. כל העם נקרא להשתתף במבצע השמדת הדרורים; מאו ציין כי ילדים מגיל חמש יכולים כבר לפעול למען המטרה, ואכן ילדים בהשתתפו בפעילויות השמדת הדרורים כחלק מלימודיהם בבית הספר היסודי. התקפות המוניות אלה דלדלו את אוכלוסיית הדרורים, וכמעט שהביאו להכחדתה בסין.
כמה דרורים מצאו מקלט בשטחים החיצוניים של נציגויות דיפלומטיות שונות בסין. אנשי השגרירות הפולנית בבייג'ינג דחו את הבקשה הסינית להיכנס לשטח השגרירות כדי להפחיד את הדרורים שהסתתרו שם וכתוצאה מכך השגרירות הוקפה במתופפים. לאחר יומיים של תיפוף מתמיד נאלצו הפולנים להשתמש באתי חפירה כדי לנקות את השגרירות מדרורים מתים.
תוצאות.
באפריל 1960 שינו המנהיגים הסינים את דעתם בשל השפעתו של האורניתולוג גֶ'נְג דְזְווֹשִׂין (郑作新), שטען כי דרורים אוכלים מספר רב של חרקים, בנוסף לדגנים. במקום שתגדל, תפוקת האורז לאחר הקמפיין פחתה באופן משמעותי. מאו הורה על סיום המערכה נגד הדרורים, והחליף אותה במערכה נגד פשפשים, מכיוון שהשמדת הדרורים הפרה את האיזון האקולוגי וחרקים הרסו יבולים כתוצאה מהיעדר טורפים טבעיים.
אולם בשלב זה כבר היה מאוחר מדי. ללא דרורים שיאכלו אותם, אוכלוסיות הארבה התעצמה, ארבה מילא את הארץ והעצים את הבעיות האקולוגיות שכבר נגרמו בעקבות הקפיצה הגדולה, שכללה בין היתר כריתת יערות נרחבת ושימוש ברעלים והדברה. חוסר איזון אקולוגי החמיר את הרעב הסיני הגדול, בו 15–45 מיליון איש מתו מרעב. בסופו של דבר נאלצה ממשלת סין לייבא 250,000 דרורים מברית המועצות כדי לחדש את אוכלוסייתם.
קמפיין מחודש.
ב־19 ביוני 1998 תלתה כרזה באוניברסיטת דרום מערב החקלאית בצ'ונגצ'ינג, "היפטרו מארבעת המזיקים". תשעים וחמישה אחוזים ממשקי הבית נצטוו להיפטר מארבעה מזיקים; הפעם הוחלפו הדרורים בתיקנים. קמפיין דומה נצפה באביב 1998 בבייג'ינג. מעט אנשים הגיבו לקמפיינים אלה, שכן רבים כבר נהגו להרוג את המזיקים האלה, במיוחד ג'וקים.
השפעה תרבותית.
בסדרת הדרמה משנת 2009, "רוזי ביזנס" (שהתרחשה באמצע המאה ה-19 בסין), העלה איכר את הרעיון להרוג את הדרורים כדי לשפר את התפוקה החקלאית. הרעיון הועלה כמעשה קונדס כדי להערים על בעלי האדמות ולגרום להם לרעב ועוני.
הקמפיין לחיסול הדרורים מוזכר בסרט "דרכון לסין" משנת 1960. בסצנה קצרה, נראים אנשים יורים זיקוקים כדי לגרום לדרורים להתעופף.
האלבום "Every Red Heart Shines Toward the Red Sun" (2006) של להקת הפוסט-רוק האמריקאית Red Sparowes מספר, באמצעות כותרות שיריו, את סיפור קמפיין חיסול הדרורים.
הרומן דרורי ואן פה מאת הסופר הסרבי אריך קוש מתאר את הקמפיין לחיסול הדרורים כאלגוריה להשמדת היהודים במלחמת העולם השנייה.
רוברט קרזון
__ללא_תוכן__
רוברט קרזון, הברון ה-14 לבית זוּשׁ (Robert Curzon, 14th Baron Zouche; 16 במרץ 1810 – 2 באוגוסט 1873) היה נוסע, דיפלומט וסופר בריטי. נודע כאספן כתבי-יד נדירים.
קורות חייו ומעשיו.
רוברט קרזון נולד בלונדון למשפחת אצולה וברבות הימים ירש את תאריה. הוא התחנך תקופה קצרה בבית הספר צ'ארטרהאוס היוקרתי, ובהמשך הופקד חינוכו בידי מורים פרטיים. ב-1828 החל את לימודיו בקולג' כרייסט צ'רץ' שבאוניברסיטת אוקספורד, אך לא השלים אותם לכדי תואר. ב-1831, אחרי מסע ברחבי אירופה, ירש את מושבו של אביו בבית הנבחרים הבריטי ושירת בתפקיד זה כשנה אחת כיוון שייצוג מחוז הבחירה שלו צומצם מכוח חוק הרפורמה של 1832. קרזון הצעיר בחר לבלות במסעות וברכישת ספרים נדירים.