באמצע המסלול המעגלי נמצאת כניסה לחדר חיפוש שמות הנספים באמצעות מחשבים, ועל הקירות סביב המסלול ישנם מדפים ועליהם קלסרים בהם דפי העד המקוריים. דפי עד אלה אינם נגישים לעיון על ידי המבקרים, אך ניתנים לצפייה במחשבי יד ושם שבחדר הסמוך, וכן במאגר שמות קרבנות השואה באתר יד ושם באינטרנט.
הוקרה.
במאי 2020 הנפיק הדואר המלכותי הבריטי גיליונית זיכרון בת ארבעה בולים לציון 75 שנים לסיום מלחמת העולם השנייה. אחד הבולים בגיליונית מציג את "היכל השמות".
תקבולת כיאסטית
מעיין בלום
מעיין בלום (נולד ב-13 באוגוסט 1976) הוא שחקן טלוויזיה, קומיקאי, יוצר ותסריטאי ישראלי.
ביוגרפיה.
בלום נולד וגדל בתל אביב, בילדותו למד בבית ספר לאומנויות "תלמה ילין" במגמת תיאטרון וסיים את לימודיו ב-1994. לאחר סיום התיכון, למד בסטודיו למשחק ניסן נתיב וסיים שלוש שנות לימודים.
בתחילת דרכו כנער, השתתף בתוכנית הטלוויזיה "תופסים ראש" של ערוץ 1. בשנת 2008 שיחק בלום בסדרה "גם להם מגיע" יחד עם ליאור אשכנזי, ענת מגן שבו ועוד. באותה השנה יצר את סדרת המערכונים "מקום לדאגה" ושיחק דמויות שונות.
בנוסף גם התארח בתוכנית "הלילה עם ליאור שליין". בשנים 2010–2013 שיחק בסדרת הקומדיה של YES "המשרד",תפקיד ראשי, שם גילם את יריב שאולי, לצד דביר בנדק. באותה שנה שיחק בדרמה הקומית "אבודים באפריקה", שם שיחק את ארון וקסלר, בנו הלא יוצלח של אדי וקסלר (צחי גראד).
החל משנת 2011 מגלם דמויות שונות בתוכנית "קאמבק" של קומדי סנטרל. באותה השנה שיחק גם את זבולון הורביץ בסדרה "השנים הכי יפות" ששודרה בערוץ 2 ובסדרת הרשת "אלוהים והשטן: שותפים".
בשנת 2013 חזר לשחק בעונתה השנייה של "אבודים באסיה" ב-YES.
בשנת 2014 שיחק במספר פרקים בסדרת הדרמה של HOT, "מתים לרגע", שם גילם את יפתח, אח של יסמין שהתחזה לעורך דין. בהמשך השנה, החל לשחק בסדרת הנוער "כוכב הצפון".
בשנת 2015 שיחק בקומדיית המצבים "שחקן זר" בערוץ 2, בתור הסוכן של הכדורגלן אדיר (מאור שוויצר). בנוסף בשנת 2015 שיחק בסרט הקומדיה "איביזה" לצד מאור שוויצר, דר זוזובסקי ואחרים. בשנה זו גם שיחק את תפקיד הצייר בסדרת האמנות ההומוריסטית של החינוכית "כאן ואומן", לצידו של טל פרידמן.
החל משנת 2014 משתתף בתוכנית המערכונים של הערוץ הראשון "היהודים באים", שם מגלם את: אחיו של יוסף, חיים יבין, אבישי רביב, אדוניה, יובל שטייניץ, אריק שרון ועוד שלל דמויות.
בשנת 2017 שיחק בסדרה "צפוף" בתפקיד מנכ"ל גוגל (תפקיד אורח). מאוחר יותר באותה שנה גילם את מרקוס בעיבוד האמריקאי לסדרת הנוער "החממה", הנקראת "Greenhouse Academy".
בשנת 2018 השתתף בסרטו של הבמאי אבי נשר, "סיפור אחר".
בשנת 2019 השתתף בסדרה "תיק נעדר" בתפקיד זאב אבני המשודרת בערוץ כאן 11. באותה שנה השתתף גם במיני-סדרה "הנערים" של HBO וקשת אינטרנשיונל.
באותה שנה החל לשחק בסדרה שב"ס בתפקיד ניתאי הראל בעלה של מפקדת הכלא
בשנת 2020, החל להשתתף כפאנליסט בעונה החמישית של תוכנית הסאטירה המשודרת בתאגיד השידור הישראלי, "עד כאן! 2020".
משחק בהצגה "חשש לאירוע" בתיאטרון תמונע.
בלום לומד לתואר שני בפסיכולוגיה.
בשנת 2020 השתתף באנדרדוגס בתור "ופל", הכלב של שר האוצר.
בשנת 2020 התחיל לשחק בסדרת הנוער "הבאר" את ארנון זימרי.
בשנת 2021 שיחק בעונה השנייה של תוכנית המערכונים "מצולמים", וכן, גם התחיל לשחק בסדרה "מותק בול באמצע" את לייזי אוח. משחק בסדרה ״ישמח חתני״ בתור ירין. באותה שנה שיחק גם בסרטו של גורי אלפי "עוד סיפור אחד" בתור אדם לפיד, בחור רווק ורומנטיקן המנסה למצוא את אהבת חייו.
קריירת כתיבה.
בלום היה חלק מכותבים של סדרות טלוויזיה רבות, בהן "המובילים", "מצב האומה", "קומי קומי", "הרצועה" של ערוץ ביפ, ו"מקום לדאגה" ו"גם להם מגיע" ששודרו בערוץ 10.
בשנת 2013 כתב יחד עם ימי ויסלר, איתו שיתף פעולה כבר ב"מקום לדאגה", את סדרת האימה הקומית "המגפה", של HOT, אודות דיירי אחוזה מפוארת הנדבקים במגפה המתפשטת בבניין.
שמות גרמי שמיים
תחום שמות גרמי השמיים התפתח במהלך ההיסטוריה בד בבד עם התפתחות חקר האסטרונומיה.
בעת העתיקה נודעו שמות רק לשמש ולירח, וכן למספר כוכבים ולכוכבי הלכת שנראו בקלות לעין אנושית בלתי מזוינת ולכן נודעו אז. עקב ההתפתחות הטכנולוגית במאות השנים האחרונות מספר העצמים שנצפו בחלל זינק מכמה מאות ללמעלה ממיליארד. מספר גרמי השמיים העצום שממשיך לגדול מדי שנה, יצר את הצורך במערכת שיום שיטתית שתאפשר לזהות עצמים אלה באופן חד משמעי. שמות מיוחדים וספציפיים נתנו לעצמים שההתעניינות בהם גדולה יותר.
כיום, האיגוד האסטרונומי הבינלאומי מוכר על ידי האסטרונומים והמדענים ברחבי העולם, כגוף בעל הסמכות הרשמית לשיום בפועל של גופים שמימיים. הצורך בשמות חד משמעיים נענה על ידי האיגוד ביצירת מספר מערכות נומנקלטורה שיטתיות עבור הגופים השמימיים השונים.
כוכבים.
על פי האיגוד האסטרונומי הבינלאומי, אין מעניקים שמות ממשיים לכוכבים, למעט מספר מוגבל של כוכבים בהירים במידה כזו שהעניקו להם שמות כבר מהעת העתיקה. למעט מספר קטן של יוצאים מן הכלל, השמות ההיסטוריים לקוחים מן השפה הערבית, ביטוי לכך שהערבים היו חלוצי האסטרונומיה המודרנית.
ישנם רק כמה אלפי כוכבים שבהירותם מספקת כדי שעין אנושית בלתי מזוינת תוכל לזהותם. לפיכך, מספר כוכבים האלה הוא בערך מספר הכוכבים שהיו יכולים לקבל שמות על ידי תרבויות קדומות. אף על פי שמספר הכוכבים שיכולים היו להיחשף לעינו של אסטרונום בעת העתיקה השתנה מאסטרונום לאסטרונום בהיות יכולת הצפייה תלויה בחדות עינו של הצופה, ניתן עם זאת לנקוט במספר עשר אלף כמספר שנראה להיות הגבול העליון של מספר הכוכבים שאפשר פיזית לראות בעין בלתי מזוינת.
מספר הכוכבים עם שמות ממשיים מוכרים מוערך בכ-300 עד כ-350 כוכבים. כוכבים אלה נוטים להיות הבהירים ביותר או שהם יוצרים חלק ממבנה של קבוצות כוכבים שכוללות כוכבים בהירים ביותר. מספר השמות הממשיים עולה על מספר הכוכבים בעלי שמות ממשיים; זאת מאחר ששמות ניתנו על ידי תרבויות שונות באופן עצמאי וכתוצאה כוכב אחד ידוע יכול היה לקבל מספר שמות. הכוכב פולאריס, לדוגמה, מתפאר במגוון שמות שנודעו לו בזמנים או מקומות שונים לאורך ההיסטוריה.
המצאת הטלסקופ אפשרה את גילויים של כוכבים רבים כל כך, עד שהמשימה להעניק שמות לכולם הפכה לכמעט בלתי אפשרית. כתחליף, הוחל בסימון הכוכבים באמצעות מגוון של סוגי קִטלוּג שונים. הקַטלוֹגים המוקדמים הקצו מספר שרירותי לכל כוכב שהתגלה, או לחלופין השתמשו במערכת שיום שיטתית ופשוטה כמו למשל שילוב של שמות קבוצת הכוכבים הרלוונטית עם אותיות האלפבית היווני.
התוצאה של ריבוי הקטלוגים הייתה שכוכבים מסוימים קיבלו יותר מסימן אחד. הכוכב בעל השם הערבי "ריגל קנטאורי" קיבל גם את סימונו של האסטרונום יוהאן באייר - "אלפא קנטאורי".
עם השיפורים ביכולת הטלסקופ, גרמי שמיים רבים שנחשבו עד אז לגוף יחיד התגלו לפתע כמערכות של כוכבים שהיו קרובים מדי זה לזה בחלל מכדי שעין אנושית בלתי מזוינת תוכל להבחין ביניהם. מסיבה זו ומסיבות אחרות שקשורות לבלבול אפשרי, היה נחוץ להשתמש בסימון באופן זהיר ביותר.
ה־Guide Star Catolog II, למשל, מכיל קִטלוּג של כמעט מיליארד עצמים שמימיים שונים. הקטלוג ממקם עצמים אלה ברזולוציה גבוהה ביותר, וסימונם מתבסס על מיקומם ברקיע. כך למשל, העצם המסומן SDSSp J153259.96-003944.1 - האותיות הראשונות בסימון הן ראשי תיבות של מקור הסימון - "Sloan Digital Sky Survey", והתווים האחרים מסמנים קואורדינטות שמיימיות. הכוכב הקרוב ביותר לכדור הארץ, הלא היא השמש שלנו, מצוין בדרך כלל בפשטות בשמו המוכר "השמש", או במקבילה של שם זה בשפה המדוברת הרלוונטית. עם זאת, לעיתים, בעיקר בהקשר מדעי, משתמשים בשמו הלטיני - "Sol".
קיימים כמה עשרות כוכבים בלבד שקרויים על שם אישים, דוגמת כוכב ברנרד. שמות אלו נקבעו בהיסטוריה, אך כיום כוכבים אינם נקראים יותר על שם אנשים.
כוכבים דחוסים.
בתחילה פולסרים קיבלו שמות שהורכבו מראשי תיבות של מצפה הכוכבים מגלה הפולסר והעלייה הישרה שלו. עם ריבוי הפולסרים שהתגלו, השימוש בראשי התיבות הפך למסורבל, ומתוך כך נוצרה המוסכמה לשימוש במחרוזת הכוללת את האותיות PSR (ראשי תיבות של "Pulsating Source of Radio"), העלייה הישרה של הפולסר ומעלות (או אף חלקי מעלות, שעות ודקות) הנטייה שלו (לדוגמה PSR 0531+21). כדי להבחין בין פולסרים קרובים מאוד זה לזה, ששיטת שיום זו מייצרת להם שם זהה, מתווספת אות לועזית סידורית בסוף השם (לדוגמה PSR 0021-72C ו־PSR 0021-72D). בנוסף, ישנה הבחנה בין שמות ישנים יותר שנוצרו לפי תקופת היחוס הישנה במערכת הקואורדינטות המשוונית (1 בינואר 1950, 00:00) לבין שמות מודרניים יותר שנקבעו לפי תקופת היחוס החדשה יותר (1 בינואר 2000, 00:00). לצורך ההבחנה נוספו האותיות B (ישנה) ו־J (חדשה) לפני המספר המציין את העלייה הישרה (לדוגמה, PSR B1919+21 ו־PSR J1921+2153).
לחורים שחורים אין מערכת שיום מוסכמת ועקבית. חורים שחורים על־מסיביים מקבלים את שם הגלקסיה שבמרכזה הם נמצאים. חורים שחורים אחרים מקוטלגים לפי קבוצת הכוכבים שלהם וסדר גילויים. חורים שחורים רבים גוזרים את שמם ממיקומם על פני הרקיע עם קידומת של המכשיר או הסוקר השמיימי שגילה אותם.
סופרנובה.
כוכבי סופרנובה מקבלים אוטומטית שם זמני מיד עם דיווח גילויים ל־CBAT, הגוף האחראי לכך מטעם האיגוד האסטרונומי הבינלאומי. השם הזמני מתבסס על הקואורדינטות בעת הגילוי.