בשנת חתם באטלנטאס וכעבור חצי שנה הצטרף לקובנה עמה זכה בשלוש אליפויות ובגביע אחד. בקיץ חתם בהארטס אוף מידלות'יאן, ממנה עבר לליאפייס מטאלורגס ולאחר מכן לדונאיסקה סטרדה.
בקיץ הצטרף לסודובה מריאמפולה. בינואר בניושיס חתם בהפועל רעננה מליגת העל עד לסיום העונה. בסיום העונה, רעננה ירדה לליגה הלאומית ובניושיס חזר לסודובה.
בהמשך הקריירה, שיחק גם בקרויה פאקרוייס, שילאס קאזלו רודה, שילוטה ופאנריס וילנה. כיום משחק בסאנד יונישקיס.
ב-4 ביולי 2021 בניושיס ערך את הופעת הבכורה שלו בנבחרת ליטא בניצחון 2-5 נגד . ב-9 בפברואר 2002 הבקיע את שער הבכורה שלו בנבחרת בניצחון 0-1 נגד .
צ'רנוביל (סדרת טלוויזיה)
צ'רנוביל (ברוסית: Чернобыль) היא סדרת דרמה היסטורית רוסית שביים אלכסיי מוראדוב על פי תסריט על ולנטין ספירידונוב. הסדרה מתארת את אסון הגרעין בצ'רנוביל ואת מאמצי הניקוי לצד עלילת משנה החוקרת מעורבות אפשרית של האמריקאים באסון. צוות השחקנים מורכב בעיקר משחקנים מקומיים, בכיכובם של איגור פטרנקו ונאדז'דה מיכלקובה, דמיטרי אוליאנוב, מריה אנדרייבה, אלכסנדר אילין הבן, ולדימיר יומאטוב, יורי צורילו, ואחרים.
הסדרה תעלה לשידור ב-19 באפריל 2022.
עלילה.
העלילה מתרחשת מאפריל עד דצמבר 1986. במקביל לאירועים המרכזיים, האסון בתחנת הכוח הגרעינית - מסופר כיצד האגף האוקראיני של הק.ג.ב. של ברית המועצות מתוודע לעניין שמפגינים שירותי הביון הזרים בתחנת הכוח הגרעינית בצ'רנוביל.
פיליפ מכניקוס
פיליפ מכניקוס (בהולנדית: Philip Mechanicus; נולד ב-17 באפריל 1889 באמסטרדם. נרצח באוקטובר 1944 באושוויץ) היה עיתונאי הולנדי.
ביוגרפיה.
מכניקוס נולד באמסטרדם, הבכור מבין שבעה בניהם של אליאס ושרה גובס (Gobes) מכניקוס. לאחר בית הספר היסודי התפרנס בגיל שתים עשרה כשליח בעיתון. הוא התקבל לעבודה בעיתון והתמסר לקריאה. בגיל שבע עשרה כתב את מאמריו הראשונים בעיתון "Het Volk" (העם) והחל בקריירה של עיתונאי.
לאחר שירותו הצבאי, עזב ב-1910 בערך לאיי הודו המזרחיים ההולנדיים, שם כתב ממדן עבור העיתון "Sumatra Post". לאחר מכן כתב מסמראנג שביאווה עבור העיתון "Lokomotif". ב-1919 חזר לאירופה עם אשתו ובתו. הוא הפך לעורך במחלקת החוץ של Algemeen Handelsblad. בני הזוג נפרדו ב-1921. מכניקוס נישא בשנית כעבור כמה שנים ונולדה לו בת נוספת, לפני שנפרד מאשתו השנייה.
במהלך שנות ה-20 וה-30, דוחות המסע שכתב עבור ה-Algemeen Handelsblad היו פופולריים בקרב הקוראים. דיווחיו על ברית המועצות מ-1929 עד 1934 ועל ארץ ישראל התפרסמו כספר.
מלחמת העולם השנייה.
במאי 1940 כבשה גרמניה את הולנד. כיהודי, לא היה רצוי כעיתונאי ופוטר. עם זאת, המשיך לכתוב מאמרים תחת השם הבדוי Pére Celjenets (שפירושו ברוסית "לשנות מיקום" או "לעבור").
ב-27 בספטמבר 1942 נעצר מכניקוס ברחוב ונלקח לכלא המשטרה. הוא הוקע על כך שסירב לענוד את הטלאי הצהוב. קודם לכן הצליח להסתיר את אשתו-לשעבר ובתו, ואלה שרדו עד סוף המלחמה.
ב-25 באוקטובר 1942 גורש למחנה הריכוז אמרספורט ועונה. ב-7 בנובמבר נלקח למחנה המעבר וסטרבורק שם שהה במרפאה עד אמצע 1943 עקב פציעותיו. למרות קשייו כתב רשימות ביומן.
בתחילת מרץ 1944 גורש למחנה הריכוז ברגן בלזן. באוקטובר הועבר לאושוויץ עם 120 אסירים נוספים. לפי מידע שסיפקו שני ניצולים, הוא הוצא להורג שלושה ימים לאחר הגעתו, ב-12 באוקטובר 1944.
קהילת יהודי קונהדייש
קהילת יהודי קונהדייש (בהונגרית: Kunhegyes) שבהונגריה התקיימה החל מאמצע המאה ה-19 ועד להשמדתה בשואה.
הקהילה התאפיינה בעיקר בשל בעלי המלאכה והסוחרים שחיו בה. יהודי קהילת קונהדייש, שהייתה קהילה אורתודוקסית, שמרו על מסורת אבותם והאמינו בחינוך יהודי.
קורות הקהילה עד למלחמת העולם השנייה.
הקהילה היהודית בקונהדייש החלה להתגבש באמצע המאה ה-19, לאחר מלחמת העצמאות של הונגריה, ולאחר שהוסרה ההגבלה על ישיבת יהודים במקום. בית הכנסת ובית הספר נחנכו בשנת 1893. כאמור, מרבית יהודי הקהילה עסקו במסחר, עם מיעוט בעלי מלאכה, חקלאים עצמאיים ובעלי מקצועות חופשיים. על המוסדות הקהילתיים נמנו החברה קדישא ואגודת נשים.
הקהילה עברה כמה טלטלות במשך שנות קיומה, בעקבות תהפוכות פוליטיות אזוריות. באירועי "הטרור הלבן" בשנת 1919, נאסרו יהודים רבים תחת החשד שהם תומכים במהפכנים ימניים, ורבים מהם עונו לעיני נשותיהם. ב-1922 נשללו רישיונותיהם של בעלי בתי המרזח היהודיים. בנוסף, צעירים יהודים בתנועת הלבנטה, תנועה להכשרה צבאית, הופרדו מהחניכים הנוצרים והוכרחו לעבוד בעבודות משפילות.
בשנת 1941 2% מתושבי קונהדייש היו יהודים, כ-224 במספר; ואילו במפקד שנערך באפריל 1944, מנו יהודי הקהילה 218 איש.
במלחמת העולם השנייה.
כחודשיים לאחר סיפוח אוסטריה לגרמניה והפיכתה לשכנתה של הונגריה בשנת 1938, חוקקו בהונגריה חוקים מפלים נגד יהודים. רישיונותיהם של הסוחרים ובעלי המלאכה בקונהדייש נשללו וב-1941 גויסו הגברים לעבודות כפייה.
גטו קונהדייש.
במאי 1944, לאחר פלישת הנאצים להונגריה, הוקם גטו קונהדייש בעיר, אשר רוכזו בו כ-70 משפחות יהודיות מקונהדייש ומטיסדרס השוכנת לידה, בשטח שבעבר ישבו בו צוענים. לא הייתה קיימת אספקת מים לגטו בשל זיהום שהיה בבאר הקרובה לעיר. גוף הביטחון הציבורי בהונגריה ערכו ניסויים על ידי עינויים ביהודים כדי לגלות היכן היהודים הסתירו את חפציהם יקרי הערך. בתחילת יוני 1944, הועברו יהודי גטו קונדהייש למרכז השילוח שבבית החרושת לסוכר בסולנוק. משם ב-25 ביוני 1944 גורשו חלקם לשטרסהוף שבאוסטריה בטרנספורט של 2,638 מגורשים; ושאר היהודים גורשו לאושוויץ ב-28 ביוני 1944.
דאטה ג'ן
דאטה ג'ן (באנגלית: Datagen) היא חברת תוכנה רב לאומית שהוקמה בשנת 2018 על ידי אופיר צ'קון וגיל אלבז. החברה מספקת פלטפורמה להפקת נתונים סינתטיים המשמשים תעשיות כגון אלו העושות שימוש במציאות מדומה (VR), מציאות רבודה (AR), ראייה ממוחשבת (CV), ובינה מלאכותית (AI), בעיקר, מכוניות אוטונומיות, רובוטיקה ואבטחת IoT. הטכנולוגיות של החברה מוטמעות באלו של חברות פורצ'ן 500 שונות וענקיות טכנולוגיה אמריקאיות.
היסטוריה.
דאטה ג'ן הוקמה בשנת 2018 על ידי בוגרי הטכניון הישראליים אופיר צ'קון וגיל אלבז שפיתחו פלטפורמה להפקת נתונים סינתטיים עבור מודלים של אינטליגנציה מלאכותית. ההשראה הראשונית, ליצירת מה שלימים עתיד להיות דאטה ג'ן, הייתה סרטון של מייסד פייסבוק, מארק צוקרברג, המדגים את אוקולוס.
בשנת 2021 הצטרפו לחברה 4 בכירים בתעשייה; טל דרום (סמנכ"לית מחקר ופיתוח, בעבר מנהלת בכירה באמזון מו"פ בישראל), ד"ר יונתן לזרסון (ראש מחקר AI), קארין רגב (סמנכ"לית שיווק) והדס שיינפלד (סמנכ"לית מוצר דאטה ג'ן, (מנהלת לשעבר בגוגל).
בשנת 2022 הודיעה החברה כי גייסה 50 מיליון דולר בסבב גיוס מסדרה B.
פלטפורמת דאטה ג'ן.
פלטפורמת דאטה ג'ן משמשת להפקת נתונים סינתטיים המשמשים בבינה מלאכותית של ראייה ממוחשבת תוך הפיכתה של הפקת תמונות דו-ממדיות ותלת-ממדיות, באמצעים אחרים, לצורך הכשרת דגמי בינה מלאכותית, למיושנת. על ידי יצירת סביבה וירטואלית תלת ממדית של העולם האמיתי, הפלטפורמה מאפשרת ללקוחות לקצץ את זמן יצירת מערך הנתונים של אימון בינה מלאכותית, שבדרך כלל ייקח להם כמה חודשים, לכמה שעות. על ידי מתן שליטה רבה יותר על תוצאת מערך הנתונים הסופית לצורך אימון בינה מלאכותית, המערכת מאפשרת למפתחי בינה מלאכותית לבודד ולתקן את כל הפערים האפשריים שיש לבינה המלאכותית שלהם, ובכך ליצור בינה מלאכותית מאומנת ומשופרת יותר.
Datagen
ח'ליל רסאס
ח'ליל רסאס, או ח'ליל ריסס (בערבית: خليل رصاص; 1926–1974) היה מחלוצי צילום העיתונות הפלסטיני. הוא תיעד לוחמים פלסטיניים לפני 1948 ובמהלך מלחמת העצמאות, לעיתים תוך שהוא מוטמע בכוחותיו של עבד אלקאדר אלחוסייני. עבודותיו של רסאס נמצאו במספר מקומות, אחדות נבזזו מחנותו במהלך המלחמה, אחדות נלקחו מכיסו של לוחם פלסטיני שמת בקרב, בעוד שרבות אחרות נלקחו מחנות צילום בשכונת ממילא, לאחר שעלתה באש במהלך הקרבות. רבות מהתמונות נמצאות היום בארכיון "ההגנה" ובארכיון צה"ל.
ביוגרפיה.
רסאס נולד בשנת 1926 בירושלים, למשפחה פלסטינית-נוצרית. אביו, אבראהים, היה מחלוצי הצילום בירושלים בראשית המאה ה-20. הוא נפטר בשנת 1974 מהתקף לב.
עבודתו.
רסאס נודע בזכות צילומי אירועי המלחמה בסביבות העיר העתיקה בירושלים ובחברון. בשנות ה-40 הוא עסק בצילום בארץ ישראל ובישראל עד 1954. בין השאר עבד עם סוכנות AP, עם המגזין המצרי "הילאל" ועם היומון "פלסטיין פוסט" (ג'רוזלם פוסט).
לאחר נישואיו ב-1954 ובעקבות קשיים כלכליים נסע לעבוד בערב הסעודית. בשנת 1956 חזר לירושלים ועבד עם אביו בסטודיו רסאס. ב-1967 החנות עברה למשכנה החדש ברחוב א-זהרה. עד לשנת 1970 הוא עסק, יחד עם אחיו, וואהיב, בתיעוד תיירים המבקרים במסגד אל-אקצא.
רונה סלע, חוקרת ואוצרת של היסטוריה חזותית הנאבקת לשחרורם של חומרים שנלקחו שלל מפלסטינים וממדינות ערב מהארכיונים הישראליים, נתקלה בצילומים שנשאו את החותמת "פוטו ריסס" בארכיון ההגנה ובארכיון צה"ל, כאשר הותר פרסומם ב-1998 וב-2002. היא מצאה שהם קוטלגו תחת שמות מגוונים ונשאו כיתובים שונים, שהסתירו את תוכנם ואת מקורם בחנות הצילום של משפחת רסאס.
הדיוויזיה ה-81 (ורמאכט)
הדיוויזיה ה-81 (בגרמנית: 81. Infanterie-Division) הייתה דיוויזיית חיל רגלים של ה שלחמה במלחמת העולם השנייה.
היסטוריה.
הדיוויזיה הוקמה ב-1 בדצמבר 1939 כחלק מגל הגיוס השישי.