החל משנת 2000, ובעקבות פרוץ האינתיפאדה השנייה והסלמת הסכסוך הישראלי-פלסטיני, היחסים בין שתי המדינות נפגעו במידה מסוימת. בין היתר, בין השנים 2002-2005, מנעה שווייץ באופן גורף מכירה והעברה של ציוד צבאי לישראל, כאשר איסור זה פג רק בעקבות תוכנית ההתנתקות בשנת 2005. עם זאת, גם בתקופה זו, וביתר שאת משנת 2005, שווייץ משמשת כמתווכת בין ישראל לגורמי הרשות הפלסטינית, ובינה לבין ישראל מתקיים דיאלוג פוליטי יציב ומתמשך.
היחסים בין המדינות ספגו מהלומה נוספת בעקבות כינוסה של ועידת האו"ם נגד הגזענות, אשר נפתחה ב-20 באפריל 2009, וזאת בז'נבה שבשווייץ. הסכמתה של ממשלת שווייץ לקיומה של הוועידה בשטחה, וכן פגישתו של ראש ממשלת שווייץ הנס-רודולף מרץ עם נשיא איראן מחמוד אחמדינז'אד, הביאו לביקורת נוקבת מטעם גורמים בממשלת ישראל ובציבור הישראלי, וכן להשבתו של שגריר ישראל בשווייץ, לצורך "התייעצויות". בתגובה הבהירה הממשלה השווייצרית כי היא מהווה גורם נייטרלי, ואינה מהווה צד בסכסוך שבין ישראל ואיראן.
למרות שיתוף הפעולה בין המדינות, קיימת מחלוקת חריפה בין המדינות בעניין הסכסוך הישראלי פלסטיני, כאשר שווייץ נוהגת להצביע נגד ישראל ברוב הצבעות האו"ם, ואף בכאלה שרוב מדינות אירופה לא מצביעות בעדן. בנוסף לכך שווייץ מממנת בהיקף רחב עמותות מישראל שעוסקות בסכסוך הישראלי פלסטיני.
ביולי 2019 דווח כי ראש ממשלת ישראל לשעבר, אהוד אולמרט, תכנן לנסוע לשווייץ, אך שלטונות המדינה איימו בהוצאת צו מעצר נגדו בחשד לפשעי מלחמה.
שיתוף פעולה מסחרי.
מינהל סחר חוץ במשרד הכלכלה מפעיל נספחות כלכלית בז'נבה. הנספחות אחראית על שני תחומים מרכזיים: הראשון, ייצוג ישראל בארגון הסחר העולמי (WTO), השתתפות בוועדות הארגון  וגיבוש ניסוח והבעת העמדה הישראלית בפורומים הרשמיים השונים. השני, פיתוח וקידום פעילויות כלכליות בין המדינות, הכוללות בין היתר: קידום וגיוון סחר בילטראלי, משיכה ועידוד השקעות זרות ויצירת שיתוף פעולה אסטרטגי עם חברות רב לאומיות, הממוקמות בשווייץ. הנספח הכלכלי בשווייץ הוא ד"ר שי מוזס, המכהן גם כסגן השגריר לארגון הסחר העולמי. הייצוא לשווייץ בשנת 2011 הסתכם ב-1.438 מיליארד דולרים, מתוכם בלטו תחום המכונות והציוד החשמלי (28.3 מיליוני דולרים) ותחום המכשירים והכלים האופטיים, הפוטוגרפיים, הרפואיים וכלי המדידה (21.6 מיליוני דולרים). היבוא הסתכם ב-3.961 מיליארדי דולרים, כשתחום המוצרים הפרמצבטיים בלט עם 364.1 מיליוני דולרים.
יחסי ישראל-שוויץ
יחסי שווייץ-ישראל
יחסי שוויץ-ישראל
יחסי ישראל ושווייץ
יחסי שווייץ וישראל
אלמוגית
אלמוגית הוא כינוי לדגים ממשפחת השוניתיים ללא הסוגים Amphiprion ו-Premnas המכונים דגי ליצן. הם עשויים לגדול לאורך של עד 30 ס"מ ויותר. בעוד רובם דגי מים מלוחים, ישנם מינים החיים במורדות הנחלים במים מתוקים. לאלמוגית בדרך כלל צבעים בהירים ובולטים.
חלק ממיני האלמוגית חיים באזורים בעלי מזג אוויר ממוזג כמו דגי הגריבלדי, הזן המתקיים באוקיינוס השקט לאורך חופי דרום קליפורניה ומקסיקו.
בטבע, מין אלמוגית כושית "Stegastes nigricans" מצמיחה אצות סיביות. כך גם אלמוגיות באוקיינוס ההודי והשקט, לחופי הודו והודו-סין מגדלות סוגי אצה אדומה. היום האלמוגית היא הדג היחיד הידוע למדע העוסק בגידול עצמי במעין "חקלאות". האלמוגית גם ידועה כתוקפנית, בייחוד אלמוגית הדומינו הדו-נקודתית.
מזון.
אלמוגיות חקלאיות הן בעלות שטח שליטה (טריטוריה), ומרחיקות בעלי חיים אחרים משטחי גידול האצה שלהן. הן ניזונות מסרטנים זעירים, מיצורים ימיים זעירים, ומאצות. הן "מעשבות" את שטחי הגידול, ומתירים רק לסוגים מסוימים של אצות לצמוח ולהתפתח. הן תוקפות צוללנים הנכנסים לשטחן, ללא חת.
ליקוט.
אלמוגית הדומינו "Dascyllus albisella" עוסקת מעל ל-85% משעות היום בלקט. הפרטים הגדולים יותר באוכלוסייה, מחפשים את מזונם גבוה יותר בעמודת המים. רוב האלמוגיות ניזונות בעיקר מחסילונים ומשטרגליים. לזכרים קיבה קטנה יותר בעונת ההשרצה, לעומת הנקבות, בעקבות השימוש הרב בפעולות ראווה עבור הזווג ובשמירה על הקן.
ככל שעוצמת הזרימה יורדת, עולות האלמוגיות גבוה יותר במים, שם ריכוז היצורים הזעירים גדול יותר, ולכן מזונם מצוי ביתר קלות. כשהזרם גובר, הם נוטים לרדת ולחפש מזון דווקא בתחתית עמודת המים, ואז גם קצב התזונה גדול יותר.
הדגים הקטנים יותר נשארים קרוב יותר לשטחי הגידול שלהם, ויש המשערים שהסיבה לכך, לחץ הטריפה מצד דגים האוכלים אלמוגיות.
תחום מחיה.
אלמוגית שלש-הנקודות "Stegastes planifrons" שומרת על שטחה בקנאות רבה, ותוקפת כל פולש. הנקבות עוזבות לזמן מה את חלקתן בעונת ההשרצה, על מנת להטיל את ביציהן בשטחי הזכרים. תנועה מוגברת זו מגדילה את הסיכון לחייהן, ולכן בוקעות וחיות יותר נקבות מאשר זכרים בכל מחזור רבייה. זכרי האלמוגית מגינים על צברי הביצים עד שהדגיגים בוקעים מהן, על ידי שחיה בתנועה מעגלית סביב הקן. הזכרים מתחרים האחד בשני על שטחי הרבייה. זכרים חלשים יותר נאלצים לנדוד לאזורים פחות מניבים, והצלחת זיווגם קטנה יותר. ישנם המוגלים מכל שטח שהוא, וחיים בקבוצה "צפה", ללא שטח. דגים אלו אינם משתתפים בתהליך הרבייה, ומצויים יותר בסכנת ציד וטריפה. אך הם עשויים לתפוש שטח שננטש, ולהפוך לדגים "פעילים" בחברה.
אלמוגית הערב "Stegastes adustus" מבלה את רוב חייו באזור הקטן מ-60 סמ"ר. שטח זה משמש לה כמקור לנקודות מסתור, תזונה, ואזור רבייה. דגים הנתונים באזור שאינו מוצלח מבחינתם, לעיתים קרובות מנסים לעבור לשטח אחר, מוצלח יותר, וכך בעלי "אחוזה" צריכים כל הזמן להציג נוכחות. עצמת המריבות על אזורי מחיה, קשורה בדרך כלל באיכות אזור המחיה הנדון.
התנועה מחוץ לאזור המחיה, הנקראת "סיורים" מצויה מאוד, ואלו יכולים להגיע עד 16 מטר ויותר. ישנן שלושה סוגי סיורים. הקצר ביותר הוא לצורך ליקוט מזון. הארוכים יותר קשורים בחיפוש בן או בת זוג וברבייה, וסיורים של דגים ללא שטח מחיה (ולכן ללא מזון וללא אפשרות רבייה) עסוקים בחיפוש אחר שטח מחיה משלהם.
חיזור ובחירת בני זוג.
במין "Stegastes partitus", הנקבות בוחרות את בן זוגן על פי עוצמת החיזור בלבד, ולא על פי גודל - שכן הפלישה לשטחי הרבייה מתרחשת בדרך כלל בלילה כשהזכרים נוטשים את משמרתם.
הזכר מבצע 'קפיצת סימון' - עולה בעמודת המים, ויורד בה במהירות. קפיצת הסימון כוללת שחייה מהירה, והנקבה בוחרת את הזכר המרבה להציג עוצמה מהירות ונחישות, על פי צלילים מהדהדים המופקים מהזכר בעת השחייה המהירה מטה.
באלמוגית בוגרגורי "Stegastes leucostictus" הזכרים מחזרים אחר נקבות גדולות. גודל הנקבות קשור גם לגודל הרחם, ולפוריות גבוהה יותר. מחקרים הראו שלנקבות גדולות יותר יש מספר ביצים רב יותר.
רבייה.
הפרטים במין "stegastes partitus", הם פוליגמיים ומתרבים עם יותר מנקבה אחת בעונה, לעיתים תוך חיזור אחר מספר נקבות בו זמנית. בין המינים הללו, הברירה הטבעית ההתפתחותית מעדיפה את הזכרים המתחילים בחיזור מוקדם ככל שניתן בעונת ההשרצה, אפילו אם תטולת הביצים המוצלחים יותר, היא בעונה מאוחרת יותר. נקבות בוחרות את הזכר איתו היא תזדווג על פי איכות שטח המחיה שלו, כולל אזורי מסתור החיוניים להן כנגד טריפה, והנקבות בוחנות את התאמת השטח בטרם יטילו את הביצים שם.
השפעת המרחק על ההשרצה.
במין אלמוגית כושית "Stegastes nigricans" נקבות בדרך כלל מתרבות עם זכר בודד בכל בוקר בעונת ההשרצה. עם שחר, הן מבקרות בשטח המחיה של הזכר על מנת להשריץ. המרחק לשטחו של הזכר משפיעה על מספר הביקורים של הנקבה. במרחקים קצרים, הנקבה חוזרת לביקורים רבים, ובכל פעם תשריץ מעט מהוולדות, ואילו במרחק גדול, היא עשויה להשריץ את כל הוולדות בפעם אחת. התנהגות שונה זו מוסברת כניסיון להפחית את הזמן שהנקבה מחוץ לשטחה היא על מנת למנוע פלישת גורמים זרים, שיאכלו או יקלקלו את גידוליה, וכן למנוע "כובשים" בעת העדרה. בנוסף, אם עזיבת שטחה, היא נתונה יותר לסכנת תקיפה וטריפה, סכנה הגדלה ככל שהמרחק משטחה גדל.
אכילת ביצי עצמו (קניבליזם דגיגי).
זכר אלמוגית קורטז ("Stegastes rectifraenum") אוכל את בני מינו. מחקרים הראו שדג זה מחסל בעצמו כרבע מתטולת הביצים שלו. הזכרים אוכלים תטולות אם הן קטנות מהרגיל, וכן אלו שבשלבים מוקדמים של התפתחות. נקבות האלמוגית נוטות להטיל את ביציהן ליד זכרים ששומרים על ביצים מתטולה חדשה, שיהוו תחרות לביציה שלה. התנהגות הזכרים מוסברת כהתאמה למצב של תטולה שאינה שווה את ההשקעה ההורית בה.
מחקר.
נערכו מחקרים רבים ומעמיקים בנוגע לרביית האלמוגיות, תהליך החיזור, בחירת בני הזוג, דאגת ההורים, ואכילת הצאצאים.
בשנת 2011 עבודתה של ד"ר ליזה לובל בריף ג'ונסטון, על השפעת זיהום PCB על אלמוגית אבודפדוף ("Abudefduf sordidus") הראתה שניתן להשתמש בשינויים תוך רחמיים על מנת לכמת זיהום ימי, ולזהות אזורים מזוהמים או נקיים מזיהום בעזרתם.
בשבי.
בעלי אקווריומים משתמשים באלמוגית על מנת לייצב אקווריום חדש. לאחר מילוי המים הראשוני באקווריום מכניסים את האלמוגית, והיא מסייעת לייצוב מחזור החנקן ("סייקל") באקווריום. יש המתנגדים לשיטה זו בשל הסבל שהיא גורמת לדג.
יחסי ישראל–מקסיקו
יחסי ישראל–מקסיקו מתייחסים ליחסים הדיפלומטיים הרשמיים שמתקיימים בין מדינת ישראל לבין המדינות המקסיקניות המאוחדות.
לישראל יש שגרירות במקסיקו סיטי, ולמקסיקו יש שגרירות בתל אביב. שגריר מקסיקו בישראל (מספטמבר 2021) הוא מאוריסיו אסקנרו.
היסטוריה.