לצד הבובות ניצבו מנחים שונים ששיחקו את עצמם, עמם ניתן למנות את דודו זר, עוזי חיטמן, עפרה ויינגרטן, אפי בן ישראל, שלומית טריגר-הגואל ועפרה חזה. המנחים הפגינו לרוב יחס הורי לבובות, ופעמים רבות אמצו גישה דידקטית ומדריכה. כמו כן הופיעו בתוכנית דמויות חוזרות כגון סבא נחמן (אברהם מור) ו"פרופסור פיתגורס" (שלרוב שוחק על ידי דודו זר) שלימד את הילדים דברים חשובים במגוון נושאים יחד עם פיט, העוזר השלומיאל שלו.
המסרים החינוכיים הועברו לילדים הצופים בבית, באמצעות סיפורים, שירים ומיצגים חזותיים בפני הבובות. השירים נכתבו והולחנו לרוב על ידי דתיה בן דור. הליווי המוזיקלי שהתלווה לתוכנית לאורך השנים בוצע בידי עוזי אסנר, רפי קדישזון ומישה בלכרוביץ. תסריטאית שרה שלום.
היסטוריית התוכנית.
הטלוויזיה החינוכית - העונות הראשונות והדור החדש (1984–2004).
הפרק הראשון של התוכנית, שנקרא "ידיים", שודר ב-31 במרץ 1982.
ב-1995 נפטר יוני חן, מפעיל הבובה "בץ", ועקב בעיות תקציב, ב-1997 הוחלט להפסיק את צילום פרקי התוכנית לתקופה בלתי ידועה (במקור לשנה). ההחלטה הביאה למחאה של הורים ואנשי חינוך שהלכה וגברה, עד שבאותה השנה הגיעה לדיון בוועדה לחינוך לגיל הרך בכנסת. בעקבות הדיון, שבו השתתפו אנשי חינוך ושני חברי כנסת, נקבע שיש להקצות תקציב להמשיך הפקת פרקים חדשים לתוכניות.
בפרקים "מהדור המחודש", בין השנים 1998–2004, נעשה שימוש בתפאורה חדשה וכל הבובות, מלבד נולי, עוצבו מחדש. בנוסף, דמות הבובה פינגי וכמה מהמנחים המקוריים חדלו להופיע בתוכנית. בפרקים אלה הצטרפו לצוות המנחים גיא פרידמן, אדוה עדני ואלינור אהרון לצד אפי בן ישראל ודודו זר הוותיקים. כמו כן בשנים אלו השתתפו כשחקנים אורחים בכמה פרקים, רמה מסינגר, דרור קרן, רותם אבוהב וגיליה שטרן.
בשנתיים האחרונות של הפקת פרקי התוכנית הנחו אותה גיא פרידמן ואלינור אהרון. עם הזמן, תדירות ההפקה של תוכניות חדשות הלכה ופחתה עד שפסקה בשנת 2004. הפרק האחרון ששודר נקרא "סימנים".
לאחר סיום התוכנית.
בשנת 2006 הוכרז כי יש כוונה לצלם תוכניות חדשות בסדרה, עם הבובות בעיצובן הישן ועם התפאורה הוותיקה. בסופו של דבר כוונה זו לא יצאה לפועל מסיבה לא ידועה. מאז הופיעו מספר פעמים הבובות באירועים טלוויזיוניים חד פעמיים: בשנת 2016 בחגיגות 50 שנים לטלוויזיה החינוכית ובאותה השנה גם בתוכנית הסאטירה "גב האומה". כמו כן הופיעו הבובות בפסטיבלי ילדים ומופעים שונים עד שנעלמו.
כאן חינוכית (2021).
ב-4 בפברואר 2020 הודיע תאגיד השידור הישראלי כי "פרפר נחמד" צפויה לחזור לעונה חדשה שתשודר בכאן חינוכית. על פי הידיעות שהתפרסמו, יש כוונה ללהק מנחים חדשים אך ייתכן שמפעילי הבובות המקוריים ישובו לתפקידיהם. בהמשך נחשפו הבובות החדשות אשר עוצבו מחדש על ידי מריה גורביץ. לראשונה התוכנית צולמה מחוץ לאולפני הטלוויזיה החינוכית.
ב-5 באפריל 2021, נחשפו ארבעת המנחים החדשים של "פרפר נחמד": משי קלינשטיין, אורי בנאי, אסתר רדא ובן יוסיפוביץ'. כמו כן נחשף כי העונה החדשה צפויה לעלות במהלך הסתיו הקרוב בכאן חינוכית. עמי ויינברג ואיילת לוין יחזרו להפעיל את בץ ונולי, ז'יל בן-דוד יפעיל את שבי במקום אבי יקיר ומיטל רז תפעיל את אוזה במקום עירית שילה.
בסוף אפריל 2021, פורסם שנינט טייב תבצע את שיר הפתיחה המחודש.
ב-16 באוגוסט 2021, נחשף שיר הפתיחה המחודש ותאריך עליית התוכנית החדשה ל-5 בספטמבר 2021.
העונה החדשה עלתה ב-5 בספטמבר 2021 עם הפרק הראשון "איך דמיון מתגלגל".
תפאורת התוכנית.
במהלך שנות הפקת התוכנית התחלפה התפאורה שבע פעמים:
התפאורה הראשונה (1982–1983) הורכבה מבתי הבובות ושולחן ומספר אביזרים. תפאורה זו התאפיינה בכך שהייתה פשוטה יחסית ולא הצריכה הגדרה כלשהי.
התפאורה השנייה (1984–1995) נשאה את צורתה המשודרגת של התפאורה הראשונה שנצבעה בצבעים חדשים ועוד מספר אביזרים שנוספו אליה. זו התפאורה המוכרת ביותר אשר הייתה בשימוש במשך 11 שנים ולכן מזוהה ביותר עם התוכנית. במהלך השנים הפכה צורתה של תפאורה זו ממשהו שאינו מוגדר בהתחלה, לסוג של בית שבו "התגוררו" כל הדמויות של התוכנית.
התפאורה השלישית (1995–1996) נכנסה לשימוש בפרק "עוברים דירה" משנת 1995 ובו כל הדמויות של פרפר נחמד עוברות לגור בדירה חדשה. מבחינה ויזואלית קיים דמיון בין הגרסה הזאת לקודמתה עם שינויים קלים בבתי הבובות. בנוסף, הושם יותר דגש בתפאורה זו על דברים שמאפיינים בית.
התפאורה הרביעית (1997) שימשה בשני הפרקים ששודרו לקראת חגיגות החמישים למדינת ישראל. התפאורה הזאת תוארה כחצר של בניין שבו הבובות עצמן גרות בו בקומת הקרקע, והמנחים שמשו כמין שכנים שלהן.
התפאורה החמישית (1998–2004) נכנסה לשימוש בפרקים שצולמו החל משנת 1998. גרסה זו התאפיינה בבית קבוע בצורת פטריה המוקף בחצר. לתפאורה זו היו שני מצבים קבועים: אחד בחצר שמחוץ לבית אשר בה התרחשו רוב הסצינות. המצב השני היה בתוך הבית עצמו אשר התאפיין בחדרים ובסלון שבמרכזו אח.
התפאורה השישית (2003) שימשה לסדרת סרטוני הסבר קצרה ששודרה במלחמת המפרץ השנייה. התפאורה הזאת הייתה מין חדר שינה ששימש גם כממ"ד.
התפאורה השביעית (2021) נכנסה לשימוש בפרקים ששודרו ב"כאן חינוכית" החל משנת 2021. התפאורה הזאת התאפיינה כמין גן ילדים בעיצוב עכשווי, שכלל חזרה של בתי הבובות.
מוצרים נלווים לתוכנית.
יצאו לאור קלטות וידאו, ספרים ואלבומים של "פרפר נחמד", והם זוכים להצלחה, במיוחד אלה המוקדשים לחגי ישראל. כמו כן, נמכרו שני תקליטים עם שירי התוכנית.
בשנת 1991 ייצרה חברת תלמה חטיף המשתמש בשם התוכנית, שבשנת 1996 שונה שמו ל"פרפר", עד שהופסק שיווקו בשנת 2005.
בתחילת שנות האלפיים נמכרו בובות של דמויות התוכנית.
באמצע שנות התשעים נמכרו גם חוברת הפעלה של התכנית וכן גם תחתיות לכוסות ולצלחות עם דמויות התכנית שבצדן האחורי היו פעילויות כמו מבוכים שניתן היה להשתמש בהם עם טוש מחיק.
דמויות.
מנחים.
שחקנים אורחים: יגאל בשן, יוסי ידין, ליא קניג, עודד בן חור, נסים גרמה, רמה מסינגר, אברהם מור, אבי קושניר, פטר ורטהיימר, אייל גפן, יניב פולישוק, גיליה שטרן, זוהר זמיר, דרור קרן, דובי גל, מוסקו אלקלעי, חנן גולדבלט, גיתית שובל, אלי גורנשטיין, אלברט כהן, גדי יגיל, הראל סקעת, ציפי מור, ציפי שביט, עזרא דגן, יעקב בודו, דני רובס, ג'וליאן שגרן, אבי יפה ועוד.
גרסת כאן חינוכית (2021).
שחקנים אורחים: חוה אלברשטיין, חיים כהן, יגאל עדיקא, גאולה אבן-סער, עידו מוסרי, אפרת אביב, מוריס כהן, רותי תמיר, הראל סקעת, אביהו מדינה, ציפי מור, נעם קליינשטיין, שחר חסון, ירדנה ארזי
שיר הפתיחה.
את שיר הפתיחה לתוכנית כתבה לאה נאור, הלחינה נורית הירש וביצעה הזמרת אילנית. מילות הפזמון החוזר () הן מחווה לשיר ילדים קלאסי מאת פניה ברגשטיין.
את סרטון ההנפשה המלווה את שיר הפתיחה צייר והנפיש טוביה קורץ, אשר צייר גם את "ציפי ציפור" מהתוכנית "רגע עם דודלי", והפיקה שושנה צחור.
בגרסת 2021 ביצעה את השיר נינט טייב במקום אילנית עם אנימציה חדשה.
פרנקפורט
פרנקפורט על המיין (בגרמנית: Frankfurt am Main, ; בספרות הרבנית: פרַנקפורט דמיין, ובקיצור: פפדַ"ם) היא הגדולה בערי מדינת הסן והעיר החמישית בגודלה בגרמניה. היא שוכנת בלבה של גרמניה, על גדות הנהר מיין, יובלו של הריין. פרנקפורט והערים סביבה מהוות את האזור המטרופוליטני (ריין-מיין) השני בגודלו בגרמניה (אחרי חבל הרוהר), עם כ-5.6 מיליון תושבים. העיר מהווה מרכז פיננסי בינלאומי חשוב ובין השאר שוכנים בה הבנק המרכזי של גרמניה (Deutsche Bundesbank), הבנק המרכזי האירופי (European Central Bank) והמטות המרכזיים של מספר רב של בנקים מסחריים.
בעיר נמצאת קתדרלת פרנקפורט, כנסייה גותית ששיחקה תפקיד חשוב בפוליטיקה של האימפריה הרומית הקדושה.
קו הרקיע של העיר ייחודי לגרמניה. התפתחותה כמרכז כלכלי האיצה את בנייתם של גורדי שחקים רבים, ובשנת 2004 עמד מספרם על 366, יותר מכל עיר אחרת בגרמניה. גורדי השחקים, אשר רבים מהם שייכים לבנקים הרבים בעיר, העניקו לעיר את הכינויים "בנקפורט" ו"מיינהטן" (על-שם נהר המיין הזורם בה, והסיומת נלקחה ממנהטן שבניו יורק). עד סיום בניית טריומף פאלאס במוסקבה היה מגדל הקומרצבנק בעיר המגדל הגבוה ביותר באירופה. בפרנקפורט 33 מוזיאונים.
כמה מחשובי ילידי פרנקפורט היו יוהאן וולפגנג פון גתה, החתם סופר ואנה פרנק.
בדומה לאיבה ההיתולית השוררת בין קלן ודיסלדורף, כזו קיימת גם בין פרנקפורט לבין שכנתה הקטנה (120,000 תושבים) אוֹפְנְבַּך (Offenbach am Main).
משמעות שמה של העיר היא "מעבר הפרנקים". השם מתייחס לעובדה שבמקום הייתה נקודת חציה של הנהר שהייתה חלק מנתיב מסחר ששימש את הפרנקים ששלטו באזור מהמאה החמישית, לאחר שדחקו את רגלי האלמאנים.
שמה של העיר, המציין את מיקומה על נהר המיין, בא להבדיל אותה מעיר קטנה יותר במזרח בעלת שם דומה, פרנקפורט על האודר.
היסטוריה.
ישנם ממצאים המעידים על התיישבות רומית באזור גבעת הקתדרלה בפרנקפורט כבר במאה ה-1 לספירה. ההתיישבות הרומית הגיעה לסופה עם כיבוש האזור בידי האלמאנים ונסיגת האימפריה הרומית דרומה באמצע המאה השלישית לספירה. בסוף המאה החמישית נכבש האזור על ידי הפרנקים. השם פרנקפורט מוזכר לראשונה במכתב משנת 793. מאופן האזכור נראה שהיה כבר במקום ישוב משמעותי. לכן סביר שהיית במקום התיישבות קבע כבר בזמן השושלת המרובינגית.