ב־21 במרץ 1968, במקביל לפעולת כראמה, השתתף לבצור במבצע אסותא, שבו פגעו בבתי מחבלים מהפת"ח ובתחנות משטרה ירדניות. הפלוגה בפיקודו לקחה חלק בכיבוש הכפרים א־צפי ופיפה בדרום ים המלח. עם סיומה של הפעולה נמנו כ־50 מחבלים הרוגים ונהרסו מבני המשטרה ששימשו כמפקדות לארגוני הטרור. הפעולה הושלמה בהצלחה רבה וללא נפגעים בצד הישראלי.
במלחמת ההתשה היה סגן מפקד גדוד 9 בחטיבה 14 ומפקד גזרת טמפו בגזרה הצפונית של תעלת סואץ.
ב־1971 מונה לקצין אג"ם של חטיבה 401.
במלחמת יום הכיפורים פיקד לב צור על גדוד 195, שהשתייך באותה עת לחטיבה 401. החטיבה, בפיקודו של דן שומרון, לקחה חלק משמעותי בבלימת הארמייה השלישית בקו התעוזים ממזרח לתעלת סואץ. בהמשך המלחמה, בקרב השריון ב־14 באוקטובר, השתתפה החטיבה בהשמדת חטיבה 3 של חטיבה 4 מהארמייה השלישית והיה לה חלק מרכזי במעבר ממגננה למתקפה. הניצחון הישראלי היווה נקודת מפנה במערכה בחזית המצרית ואפשר את פתיחת מבצע אבירי לב - צליחת הכוחות הישראלים לגדה המערבית של תעלת סואץ. לאחר צליחת התעלה, בליל 23 באוקטובר, כבש גדוד 195, בפיקודו של לבצור, את ראס עדבייה ונמל עדבייה ובכך תרם לכיתור הארמייה השלישית. בסוף המלחמה התייצב הגדוד בק"מ ה־101, מול כוח משלוח אלג'ירי והשמידו. על הצטיינותו במלחמה קיבל את עיטור המופת מהרמטכ"ל מוטה גור.
לאחר המלחמה מונה לקצין אג"ם באוגדה 162 וב־1976 קיבל את הפיקוד על חטיבה 691 - חטיבת טנקי טירן.
ב־1977 מונה למפקד בית הספר לשריון. בתקופה זו, על פי הנחייתו, לראשונה נתקבלו בנות לקורס מדריכות שריון, שנחשב כיום לאחד המסלולים היוקרתיים והמבוקשים לצעירות שעומדות לפני גיוס.
במלחמת לבנון הראשונה, שראשיתה ב־6 ביוני 1982, היה לב צור מפקד חטיבה 401, שפעלה בגזרה המזרחית בלבנון במסגרת אוגדה 252. במהלך שלושת הימים שקדמו להפסקת האש הראשונה, נלחמה החטיבה נגד יחידות שריון מדיוויזיה מספר של צבא סוריה שהורכבו בעיקר מטנקי T-62. עם הכרזת הפסקת האש, ב־12 ביוני, התייצבה החטיבה באזור דיר אל־עשייר על גבול לבנון-סוריה ובלמה ניסיונות סוריים לבצע התקפת נגד הגייס הצפוני לכיוון צפון אגם קרעון. כעבור חודש, ביום קרב יזום, השמידה החטיבה כ־60 טנקים סוריים.
לאחר המלחמה שימש כסגן מפקד אוגדה 252 ובנובמבר 82 הועלה לדרגת תת־אלוף והתמנה למפקד אוגדת הטנקים 440.
לאחר חזרתו מלימודים, במכללה הבריטית לאסטרטגיה והגנה בלונדון, הוא שימש במשך שנה סגנו של האלוף משה בר כוכבא, שהיה אז עוזר הרמטכ"ל להפקת לקחי המלחמה. לאחר כשנה בתפקיד, במהלכה עסק בהכנת תרגילים פיקודיים מטכ"ליים, הוא התמנה לרמ"ט פיקוד צפון תחת האלוף יוסי פלד. בסוף שנות ה־80 פיקד לבצור על המכללה לפיקוד ומטה. תפקידו האחרון בצה"ל היה בוושינגטון, כאשר שימש נספח כוחות היבשה.
לאחר פרישתו מצה"ל.
ב-1993 השתחרר מצה"ל והחל לעבוד בקבוצת תעבורה. בתפקידו הראשון בקבוצה הוא עמד בראש חברת מ.מ.מ, שהוקמה לצורך סגירת אתר האשפה חיריה והקמת אתר חלופי בדודאים. באוגוסט 98 מונה לנציב קבילות החיילים ושימש בתפקיד עד ספטמבר 2003. לאחר מכן חזר לקבוצת תעבורה ובה הוא עובד עד היום בתפקידי ניהול שונים ובהם ניהול נכסים ופיתוח פרויקטים בתחום הנדל"ן.
ב־2003 היה מועמד הליכוד בבחירות לראשות העיר הרצליה, אך הפסיד לראשת העיר המכהנת יעל גרמן. הוא היה חבר מועצת העיר עד 2008 ולאחר מכן פרש מפעילות פוליטית.
השכלה.
לבצור בוגר תואר ראשון בהיסטוריה כללית ולימודי גאוגרפיה מוניציפלית באוניברסיטת תל אביב. הוא גם בוגר המכללה הבין-זרועית לפיקוד ולמטה ובין השנים 1986 ל־1989 למד ב־Royal College of Defence Studies (RCDS) (המכללה הבריטית לאסטרטגיה והגנה).
שואף לאינסוף
תמניון קטום
תמניון קטום או אוקטהדרון קטום הוא פאון ארכימדי שפאותיו הן שמונה משושים משוכללים ושישה ריבועים. לאוקטהדרון הקטום יש 24 קודקודים ו-36 מקצועות. הפאון הדואלי לתמניון הקטום הוא הקובייה הקיסית.
מאפיינים.
את התמניון הקטום אפשר לבנות מתמניון משוכלל שאורך מקצועו 3a, על ידי קיטום שש פירמידות ריבועיות ישרות, שאורך המקצוע של כל אחת מהן הוא a, מן הקודקודים שלו.
לפי משפט פיתגורס נקבל שגובה כל פירמידה שנקטמה הוא:
נפח כל פירמידה שנקטמה הוא:
ולכן הנפח הכולל שמוּסר מהתמניון עקב הקיטום הוא: formula_3.
שטח הפנים A והנפח V של תמניון קטום שאורך מקצוע שלו הוא a הוא:
אסימפטוטי
שלום חגי
שלום חגי (ידוע לעיתים גם כחגי שלום; נולד ב-5 במאי 1946) הוא איש עסקים ישראלי וקצין צה"ל במילואים בדרגת אלוף, שכיהן כראש אגף הטכנולוגיה והלוגיסטיקה. כיום בעלי קבוצת הארגז ובעל השליטה בטיב טעם.
ביוגרפיה.
חגי נולד בלוב לגליה ורחמים חג'ג' ועלה עם משפחתו לישראל בשנת 1949. גדל במושב פורת. למד בפנימיה של חיל החימוש והוכשר כמכונאי טנקים. עם גיוסו לצה"ל בשנת 1963 שובץ כמכונאי בגדוד אייל של חיל התותחנים.
לאחר קורס קצינים חזר ב-1964 כקצין חימוש לגדוד אייל, הוא לחם עם הגדוד במלחמת ששת הימים. לאחר מכן מונה לקצין האחזקה בעוצבת סיני ולקצין החימוש של האגד הארטילרי 209 בעוצבת סיני, . במלחמת יום הכיפורים לחם כקצין חימוש באוגדה 146, אוגדת מילואים בפיקודו של משה פלד. לאחר המלחמה מונה לקצין החימוש של עוצבת סיני.
לאחר לימודים בטכניון מונה ב-1981 למפקד יחידת החימוש הפיקודית של פיקוד הצפון, ב-1984 מונה למפקד מצל"ח, ב-1987 מונה לסגן ראש אגף הטכנולוגיה והלוגיסטיקה ובשנים 1992 עד 1995 כיהן כראש האגף. חגי השתחרר מצה"ל ב-1996.
לאחר שיחרורו החל לעסוק ביזמות בתחומי הנדל"ן והאבטחה ובמקביל מונה למנכ"ל חברת ארית, חברה ציבורית בתחום התעשייה הביטחונית וטכנולוגיה מתקדמת. את החברה שרשמה הפסדים גבוהים קודם לכניסתו לתפקיד, הצליח חגי באמצעות תוכנית הבראה להחזיר לפסי רווחיות ועליה משמעותית בשווי השוק שלה. לאחר השתלטות חברת יורוקל על ארית ב-1997, התפטר חגי מתפקידו כיו"ר הדירקטוריון.
חגי כיהן כדירקטור חיצוני בבנק הפועלים, יו"ר קרן מופת, קרן הון סיכון בשליטת יצחק תשובה ויו"ר חממת מיט"ב. בשנת 2001 רכש מידי ההסתדרות, יחד עם תשובה, את קבוצת הארגז לאחר שזו נקלעה למשבר וערך בה תהליך התייעלות מקיף. ב-2003 רכש את אחזקתו של יצחק תשובה והפך לבעלים יחיד. באוקטובר 2009 רכש חגי את השליטה ברשת המרכולים טיב טעם. באוגוסט 2010 השלימה רשת טיב טעם את השתלטותה על חברת מעדני מזרע ורשת כלי הבית DOMO. חגי כיהן כיו"ר דירקטוריון ומנכ"ל החברה עד 2011 ו-2012 בהתאמה.
חגי סיים בהצטיינות תואר ראשון בהנדסת תעשייה וניהול בטכניון ותואר מוסמך במנהל עסקים עם התמחות במימון באוניברסיטת ניו יורק.
חגי שימש כמרצה ללימודי תואר שני במנהל עסקים באוניברסיטת בר-אילן במשך כשני עשורים.
במערכת הבחירות לכנסת החמש עשרה ולראשות הממשלה שימש כראש מטה הבחירות של אהוד ברק שנבחר לראשות הממשלה.
ה.פ. לאבקראפט
מארק וירה
מרק ורה
גביע ווינר סל
גביע ווינר סל (נקרא בעבר "גביע הליגה" וגם "גביע צ'אנס") הוא המפעל השלישי בחשיבותו בכדורסל הישראלי, אחרי אליפות המדינה וגביע המדינה. הגביע נוסד בעונת 2006/2007 ומתקיים כשבוע לפני תחילתה של עונת המשחקים בליגת העל אשר נפתחת בסביבות אמצע אוקטובר.
עד עונת 2009/2010 נקרא הטורניר "גביע ווינר". בעונת 2010/2011 הסתיימה החסות של מנהלת ליגת העל בכדורסל עם המועצה להסדר ההימורים בספורט ושם הטורניר שונה ל"גביע הליגה בכדורסל". בעונת 2011/2012 עם הצטרפותו של מפעל הפיס כנותן חסות ראשי לליגת העל, שונה שוב שם המפעל ל"גביע צ'אנס". בעונת 2012/2013 חזרה המועצה להסדר ההימורים בספורט להיות נותנת החסות של הגביע, ושמו חזר להיות "גביע ווינר".
שיטת המשחקים.
גביע ווינר משוחק בשיטת "נוק-אאוט", משחק בודד בו המפסידה מודחת מהמפעל. משחקיו מפגישים את הקבוצות שסיימו את העונה הקודמת במקומות 1–8. המנצחות ברבע הגמר של הטורניר מעפילות לחצי הגמר שבו המפסידות משובצות למשחק על מקומות 3–4 והמנצחות מעפילות למשחק הגמר על גביע ווינר ששוחק מדי שנה מאז נוסד הטורניר בהיכל הספורט מלחה שבירושלים.
בעונת 2012/2013 עבר הטורניר לראשונה מירושלים לחיפה ושלבי הגמר התקיימו בהיכל הספורט רוממה שהורחב (חלק מהמשחקים התקיימו בהיכל הספורט החדש בקריית אתא). בעונת 2013/2014 נערך גמר הטורניר בבית מכבי בראשון לציון (חלק מהמשחקים התקיימו בהיכל יד אליהו בתל אביב). בעונת 2014/2015 התקיים גמר הטורניר בפיס ארנה ירושלים (חלק מהמשחקים התקיימו בבית מכבי). בעונת 2015/2016 התקיים גמר הטורניר בהיכל קבוצת שלמה בתל אביב (וחלק מהמשחקים התקיימו בהיכל טוטו חולון). בעונת 2016/2017 התקיים הטורניר באולם עין שרה בנהריה. בעונת 2017/2018 התקיים הטורניר בהיכל טוטו בחולון. בעונת 2018/2019 התקיימו שלבי הטורניר מרבע הגמר בבית מכבי בראשון לציון. בעונת 2019/2020 התקיימו שלבי הטורניר מרבע הגמר בהיכל טוטו חולון. בעונת 2020/2021 התקיים הטורניר בהיכל קבוצת שלמה בתל אביב עם מגבלות קהל בשל מגפת הקורונה. בעונת 2021/2022 התקיימו שלבי הטורניר מרבע הגמר בהיכל קבוצת שלמה בתל אביב. בעונת 2022/2023 יתקיים הטורניר בהיכל אנרבוקס בחדרה.