ההעפלה השנייה לסרייה א' הייתה בשנת 1981, אז סיים המועדון במקום העשירי. כעבור שנתיים, ירד המועדון ליגה שוב ונשאר בסרייה ב' במשך ארבע שנים. לאחר שניצחו בפלייאוף, המועדון העפיל שוב לסרייה א' בעונת ונשאר בסרייה למשך ארבע שנים נוספות.
הקבוצה ירדה שוב ליגה בשנת 1991. בשנת 1994 עמדה בפני צ'זנה ההזדמנות לחזור לסרייה א'. עם שחקנים מוכשרים כמו אלסנדרו תאודוראני, אמיליאנו סאלווטי, לואיג'י פיאנגרלי ועוד, הפעם הקבוצה הייתה מחוזקת מתמיד. אך הם סיימו את העונה עם מספר נקודות זהה ביחד לפדובה והפסידו בפלייאוף על מנת לעלות חזרה לסרייה א'. הפסד זה השפיע על הקבוצה, שספגה ירידת ליגה נוספת, הפעם לליגה השלישית, בשנת 1997, בה נשארו ארבע שנים.
בעונת , בסרייה ב', צ'זנה הייתה מועמדת לעלייה לסרייה א', הקבוצה סיימה במקום השישי ולכן שיחקה את משחקי פלייאוף העלייה, אך לא עלתה ליגה.
בעונת 2009/2010 חזרה צ'זנה לליגה האיטלקית הראשונה אחרי 19 שנים של היעדרות. הקבוצה שרדה עונה אחת ובתום העונה השנייה ירדה חזרה לסרייה ב'. בעונת 2013/2014 חזרה צ'זנה לסרייה א' אך כעבור עונה אחת נשרה חזרה לסרייה ב'.
מצעד הפזמונים העברי השנתי (תשעג)
רד ביי
רד ביי (אנגלית: Red Bay - מפרץ אדום) הוא כפר דייגים על החוף הדרומי של חצי האי לברדור שבפרובניציית ניופאונדלנד ולברדור שבצפון מזרח קנדה. בין אמצע המאה ה-16 לתחילת המאה ה-17 היה במקום כפר ציידי לווייתנים בסקים. ביוני 2013 הוכרה העיר כאתר מורשת עולמית.
גאוגרפיה.
רד ביי ממוקמת לחופי נמל טבעי והיא נקראת על שמו ועל שם הצוקים האדומים של האזור. במפרץ שני איים קטנים, נוחים לעגינה גם הם.
שטח הכפר כיום הוא 1.56 קמ"ר ומתגוררים בו 227 תושבים, נכון ל-2006.
היסטוריה.
משנות ה-30 של המאה ה-16, רד ביי שנקראה אז בבסקית Balea Baya, דהיינו "מפרץ הלווייתנים", הייתה מרכז לפעילות ציד לווייתנים. בכל קיץ, (עונת הציד) הפליגו מדרום צרפת וצפון ספרד כ-600 ספנים בסקים בכ-15 אוניות ציד, לחיפוש ולציד הלוויתן הנכון ולווייתן קשות ראש במצר בל אייל שמפריד בין האי ניופאונדלנד לחצי האי לברדור. תהליך עיבוד השמן נעשה במקום והוא הובל חזרה באוניות לאירופה. שרידי המושבה כוללים מגורים זמניים, עצמות לווייתנים, ציוד לעיבוד השמן, בית קברות וכמה אוניות שטבעו במהלך השנים, ומשמשות כיום אתר לצלילות תיירות כשהמפורסמת שבהן היא "סן חואן" שטבעה ב-1565. בתחילת המאה ה-17 נזנח הכפר, כנראה בגלל הצטמצמות עדרי הלווייתנים באזור. במלחמת העולם השנייה שימש הנמל הטבעי במפרץ כמקום עגינה בטוח של הכוחות הימיים של בנות הברית.
H.265 או וידאו בעל יעילות קידוד גבוהה (באנגלית: High Efficiency Video Coding, ראשי תיבות: HEVC) הוא תקן מתקדם לדחיסת וידאו, ממשיך דרכו של תקן H.264. פותח במשותף על ידי ISO/IEC ו-MPEG, ביחד עם איגוד הטלקומוניקציה הבינלאומי. גרסתו הראשונה פורסמה בתחילת 2013.
התקן נועד לספק וידאו בקצב נתונים נמוך משמעותית (מחצית או פחות) לעומת תקן H.264, ובשמירה על איכות וידאו זהה, דבר שיעזור בהקטנת הנפח הדרוש לווידאו בפורמטים הקיימים כיום או עד לרזולוציה של 8192×4320 ב-Ultra HDTV (מכונה גם: UHD, 8K או 4320p).
הגרסה הראשונה של התקן הושלמה ופורסמה בתחילת 2013. ישנם עדיין מספר שיפורים שבפיתוח, לרבות הוספת תמיכה בפורמטים רבים יותר של וידאו, שיפור יכולת הקידוד ותמיכה בווידאו 3D.
שיפורים שהוכנסו בהשוואה ל־H.264.
H.265 כולל מספר כלים שנוספו לתקן הקודם (H.264). כלים אלה מאפשרים למקודד למצוא דרכים יעילות יותר לשמירת המידע בצורה דחוסה יותר, אולם שימוש בהם צורך יותר משאבי זמן או כח עיבוד.
שינויים עיקריים, בהשוואה לתקן הקודם:
השינוי המשמעותי ביותר הוא האפשרות לקודד מקטעים גדולים - עד 64x64 פיקסלים. שינוי זה מאוד אפקטיבי בדחיסה של סרטי HD, המכילים הרבה פיקסלים, ולכן יש בהם אזורים אחידים גדולים.
וידאו בעל יעילות קידוד גבוהה
High Efficiency Video Coding
פרובינציות פנמה
ביולוגיה ימית
ביולוגיה ימית היא תחום של מדעי הטבע החוקר את האורגניזמים בסביבה ימית, מאגמים ועד אוקיינוסים. הדיסציפלינה מתבססת על מיון ענף הביולוגיה לפי בית גידול במקום לפי טקסונומיה. הביולוגיה הימית חוקרת את האורגניזמים עצמם. תחום הדעת העוסק בחקר יחסי הגומלין המערכתיים בין האורגניזמים נקרא . הביולוגיה הימית עוסקת במגוון רב יותר של אורגניזמים מאשר כל תחום אחר בביולוגיה. הימים מכסים מעל 70% משטח כדור הארץ, ובשל עומקם, כמות האורגניזמים בהם גדולה פי 300 מזו שבשטח היבשתי. למרות ההשפעה הגדולה שיש לימים והסביבה הימית על היבשה כמות המחקרים שנעשו עד כה בסביבה הימית קטנה עשרות מונים מאלו שנעשו בסביבה היבשתית.
בשנת 1832 ז'אן וילפרו-פאוור בנתה לראשונה אקווריום לצורכי חקר ייצורים ימיים. הביולוג הימי משלב עבודה במעבדה עם עבודת שטח הנעשית בצלילה או שיט ופעמים רבות ביולוגים ימיים הם בעלה הכשרה במיומנויות אלה.
בתחום הביולוגיה הימית התפתחו שיטות מחקר חדשניות, שנועדו לבצע מחקר מבלי לפגוע בסביבה הרגישה, בעיקר שונית אלמוגים, כגון מחקר המתבסס על אקוסטיקה תת-מימית.
בתי הגידול.
הביולוגיה הימית מבחינה בין מספר בתי גידול ימיים, הנבדלים זה מזה בפרמטרים כגון אור, חום, הרכב כימי (תכולת חמצן, מליחות וכו'), לחץ אטמוספירי ופרמטרים נוספים וכן רגישות פרמטרים אלה לשינויים בסביבות משיקות. השוני בין בתי הגידול מוביל לקיום אוכלוסיות שונות של אורגניזמים.
בין בתי הגידול הנחקרים:
ביולוגיה ימית בישראל.
ב-1968 הקים היינץ שטייניץ מהאוניברסיטה העברית בירושלים את המעבדה לביולוגיה ימית באילת. ב-1986 נבנה על בסיס המעבדה המכון הבין-אוניברסיטאי למדעי הים באילת, בו משתתפות כל האוניברסיטאות בישראל, כמכון מחקר רב תחומי העוסק במדעי הסביבה הימית ובכלל זה בביולוגיה ימית.
לימודים לתואר ראשון מתקיימים במרכז האקדמי רופין, במסגרת החוג לביוטכנולוגיה ימית וכן החוג למדעי הים והסביבה הימית, כמו כן, פועלת מגמה לביולוגיה וביוטכנולוגיה ימית באוניברסיטת בן-גוריון במסגרת לימודים לתואר ראשון במחלקה למדעי החיים, הלימודים מתקיימים בשנה הראשונה והשנייה בקמפוס באר שבע של האוניברסיטה ובשנה השלישית בקמפוס אילת של האוניברסיטה. הלימודים כוללים הן קורסים בקמפוסים והן התנסויות פרקטיות בשטח לרבות צלילות וסיורים בחופי הארץ. חוגים ייעודיים לנושא המקיימים לימודים לתואר שני מתקיימים בשלוחת אוניברסיטת בן-גוריון בנגב באילת ובאוניברסיטת חיפה.
קנדי קראש סאגה
קנדי קראש סאגה (באנגלית: Candy Crush Saga) הוא משחק מחשב פופולרי מתוצרת חברת קינג. המשחק הושק ב-12 באפריל 2012 בגרסת פייסבוק, וב-14 בנובמבר 2012 בגרסה לטלפונים חכמים. במרץ 2013 עבר המשחק את "פארמוויל" כמשחק הפופולרי ביותר בפייסבוק. המשחק הוא וריאציה של משחק הדפדפן של החברה, שנקרא "קנדי קראש". המשחק זמין באפליקציה לטאבלטים וטלפונים חכמים ובאתר האינטרנט king.
קנדי קראש נחשב למשחק הפופולרי ביותר בפייסבוק. בממוצע כ-124 מיליון איש משחקים בקנדי קראש מדי יום. המשחק נמצא במקום הראשון ברשימת האפליקציות של iOS ובמקום השלישי ברשימת האפליקציות החינמיות ב-App Store. מפתחי המשחק דיווחו על רווח נקי של 568 מיליון דולר ב-2013.
המשחק.
המשחק הוא ממשפחת משחקי התאמת צבעים. בכל שלב במשחק מקבל השחקן לוח ובו סוכריות בצבעים שונים, ועלול להכיל גם מכשולים. המהלך הבסיסי במשחק הוא החלפה בין שתי סוכריות סמוכות, בשורה או בטור, לשם יצירת רצף של שלוש סוכריות (או יותר) מאותו צבע. כאשר נוצר רצף כזה, סוכריות אלו נעלמות מהלוח, והסוכריות שמעליהן נופלות לחלל הריק שנוצר.
במקרה והשחקן עושה מהלך שגורם לשרשרת מהלכים אחרים זוכה השחקן למילות עידוד לפי כמות המהלכים בשרשרת: Sweet, Tasty, Delicious, Divine. נכון ל-2022, ישנם 12,020 שלבים במשחק ו-12,325 ב-Windows. מעת לעת מופצת סדרה נוספת של שלבים.
עד שלב 21, בכל שלב מתגלים לשחקן מחסומים חדשים או מאפיינים אחרים של המשחק, לדוגמה פצצות שעוצרות את המשחק אם לא מעלימים אותן תוך מספר מהלכים הרשום עליהן, וקוביות שוקולד שתופסות בכל מהלך תא נוסף בלוח המשחק.
החל משלב 20, ולאחר כל 15 שלבים, המשחק ננעל, וכדי להסיר את הנעילה השחקן צריך לקבל "כרטיס מעבר" משלושה חברים של השחקן בפייסבוק, לשלם בנקודות או לבצע שלושה שלבים שהיו ברמה ולעבור אותם עם כמות נקודות מסוימת או פשוט להמתין כיומיים. נעילה זו בוטלה החל משלב 950, ומשלב זה המעבר לרמה הבאה מתבצע אוטומטית. במסגרת שלושת השלבים, אם השחקן עבר את השלב שבשבילו צריך כמות נקודות מסוימת בכמות הנקודות הזו השחקן יחכה יום עד הניסיון של השלב הבא. כל שלב מוצג על מפה שמחולקת לרמות, ולכל רמה יש דמות עצובה אותה השחקן פוגש בתחילתו וכאשר השחקן מסיים את הרמה הדמות הופכת שמחה בזכות שהשחקן עזר לה. לרמות יש שמות לפי המאפיינים החדשים שנחשפים לשחקן עם הגיעו אליהם - למשל "אגם השוקולד", "נהר הלימונדה" וכדומה. כאשר השחקן התחבר באמצעות פייסבוק, על גבי המפה השחקן יכול לראות מה השלב שחבריו הגיעו אליו במשחק. בנוסף, בכל שלב מצדו השמאלי של הלוח (בגרסת פייסבוק) או מתחת ללוח (בגרסת סמארטפון) מוצג גרף שמראה את הניקוד של חברי השחקן לאותו שלב.