שמו של האלבום מרמז לשם עמוס בשל צמידות ספרי הנביאים עמוס ויואל בתנ"ך, וכן מהווה מחווה לסופר יואל הופמן, האהוב על קינן עצמה.
האלבום בנוי כביוגרפיה הנפתחת עם לידתו של יואל ועוקבת אחרי אירועים שונים בחייו עד למותם, כשכל שיר מלווה בחוברת האלבום בתיאור קצר של שלב החיים אליו הוא מתייחס. חלק משירי האלבום נכתבים מפי דובר חיצוני או מפי דמות המדברת אל יואל וחלקם מפיו של יואל עצמו. בין שיר לשיר אין הפסקות בנגינה ובהאזנה רצופה הם נמשכים אחד אל תוך השני.
רבים מהשירים מתייחסים לפרטים אמיתיים מחייו של קינן. השיר "כשסנונית בישרה את בוא האביב" מתאר את לידתו של יואל ב-2 במאי, תאריך הולדתו של קינן, במקום את לידתו המתבקשת כביכול ב-1 במאי, חג הפועלים; השיר "משהו נורא קרה ליואל" מרמז להשתתפותו של קינן בקרב דיר יאסין; השירים "איש לא גבוה" ו"כשהקוצים היו קוצים" מתארים את מחלתו של יואל ואת אובדן הזיכרון שלו, באופן מקביל למחלת האלצהיימר ממנה סבל קינן בסוף חייו; יש שפירשו את המילים "אתה כל כך מתגעגע לשריקה המתוקה של הפצצה" (מתוך "כשהקוצים היו קוצים") כאזכור לניסיון ההתנקשות בשר התחבורה דאז דוד צבי פנקס, שקינן הואשם בו. שירים אחרים מתארים התרחשויות אופייניות לבני התקופה ולעיתים אף כוללים מאפיינים של דמיון ופנטזיה.
מבחינה מוזיקלית מושפע האלבום מהתקופה אותה הוא מתאר ומתאפיין בכלים כמו קלרינט, כינור ואקורדיון ובניגוד לאלבומיה האחרים של קינן ניתן בו דגש רב לגיטרה אקוסטית על פני גיטרה חשמלית. קינן הסבירה כי
בנוסף מכילים השירים מספר התייחסויות ליצירות מוזיקליות אחרות: השיר "אתה מתעורר" מצטט שורה מתוך שיר של המשורר דוד אבידן "הכתם נשאר על הקיר" ומסתיים בציטוט ובשריקה מתוך השיר "אושר" ("העצב אין לו סוף", A Felicidade) של אנטוניו קרלוס ז'ובים. השיר "כשהקוצים היו קוצים" מסתיים בציטוט מתוך המנון מחתרת הלח"י, "חיילים אלמונים", שבה היה קינן חבר.
אחרי צאת האלבום.
האלבום הושק ב-24 במאי 2009 במופע בפסטיבל ישראל, כחודשיים לפני פטירתו של קינן, ובחודש נובמבר של אותה שנה הועלה בגרסת פסנתר בפסטיבל הפסנתר. לאלבום קדם הסינגל "אתה מתעורר".
האלבום נמכר בכ- 15,000 עותקים בתוך כחצי שנה מצאתו והקלטת הופעת ההשקה שהוצעה להורדה חינמית הורדה על ידי כ- 60,000 גולשים.
האלבום זכה לביקורות משבחות ביותר, בין השאר ביחס לעברית העשירה, לעיבודים המוזיקליים, ולרגישות בתיאור הדמות והסיפור.
בעקבות האלבום נבחרה קינן כ"זמרת השנה" במצעד הפזמונים העברי השנתי של תחנת הרדיו גלגלצ לשנת ה'תשס"ט, וכן זכתה בפרס אקו"ם ל"הישג השנה" לפזמונאית.
האלבום קידם למעשה את קינן ממקומה כזמרת שוליים יחסית אל לב המיינסטרים והיווה צעד משמעותי בהתפתחות הקריירה שלה כזמרת ויוצרת רוק צעירה.
ברודוויי
קמהדע
קמהדע בע"מ היא חברת ביו-פרמצבטיקה המתמחה בפיתוח, ייצור ושיווק של תרופות באמצעות טכנולוגיה לטיהור והפרדת חלבונים.
משרדיה הראשיים של החברה ומעבדותיה שוכנים בפארק המדע קריית ויצמן בנס ציונה מתקן הייצור ממוקם בקיבוץ בית קמה.
החברה מייצרת כ-10 תרופות הניתנות בהזרקה והמשווקות ביותר מ-15 מדינות. ייצור התרופות במפעל החברה מבוסס על טכנולוגיות של הפרדה וניקוי של חלבונים.
היסטוריה.
חברת קמהדע נוסדה בשנת 1990 על ידי דוד צור, ראלף האן וחברת קמהפארם בע"מ, אשר הייתה בבעלות מלאה של קיבוץ בית קמה. קמהפארם עסקה עד אז בייצור אלבומין, ומתקני הייצור שלה נרכשו במלואם על ידי קמהדע. ב-1999 מכר קיבוץ בית קמה את מלוא מניותיו (35%) לחברה בבעלות ראלף האן ולמשקיע נוסף תמורת 2.5 מיליון דולר. ראלף האן ודוד צור עמדו בראש החברה עד תחילת 2013. החברה השלימה הנפקה ציבורית ראשונה בשנת 2005 בבורסה לניירות ערך בתל אביב.
כיום מתמחה החברה בפיתוח, ייצור ושיווק של תרופות ייחודיות להצלת חיים, באמצעות טכנולוגיה ייחודית לטיהור והפרדת חלבונים. כמו כן, מתמחה קמהדע בפיתוח מוצרים לטיפול במחלות יתום (לדוגמה- אמפיזמה תורשתית).
החברה מייצרת כ-10 תרופות הניתנות בהזרקה והמשווקות ביותר מ-15 מדינות ברחבי העולם.
קמהדע נמנית עם מניות מדד ביומד בבורסה לני"ע בתל אביב, והחל מדצמבר 2012 נכללו מניותיה במדד תל אביב 100, אך יצאו ממדד ת"א 100 בדצמבר 2014. החל מ-2013 נסחרות מניותיה גם בבורסת נאסד"ק שבארצות הברית.
בשנת 2012 דורגה החברה במקום ה-456 מבין 500 החברות הצומחות ביותר באירופה על פי מדד Deloitte. דירוג החברות במדד זה נקבע על סמך ההכנסות בשנים 2007-2011. על פי אותו מדד, דורגה החברה במקום ה-15 בישראל באותה שנה.
במאי 2014 הודיעה החברה כי לא עמדה ביעד שקבעה לניסוי בתרופה לנפחת תורשתית באינהלציה. בעקבות כישלון הניסוי ירד שווי השוק של החברה תוך שנה מחצי מיליארד דולר ל-150 מיליון.
מוצרים.
אלפא-1 אנטי טריפסין לעירוי (AAT IV).
מוצר הדגל של קמהדע הוא התרופה ®Glassia, שאושרה על ידי ה-FDA. המרכיב הפעיל בתרופה הוא חלבון אלפא-1 אנטיטריפסין (לטיפול בחוסר באלפא 1 אנטיטריפסין - AATD ) הניתן בעירוי למטופלים הסובלים מחסר גנטי בחלבון. ®Glassia הוא תכשיר מוכן לשימוש בדרגת ניקיון גבוהה וללא חומרים משמרים. לקמהדע הסכם אסטרטגי עם חברת בקסטר לשיווק, הפצה ורישוי של התרופה בארצות הברית.
ייצור אימונוגלובולינים.
לצד יכולותיה בייצור חלבונים ייחודים, פיתחה החברה פלטפורמה טכנולוגית לייצור אימונוגלובולינים ספציפיים (IgG's). בין היתר מייצרת החברה נוגדן ספציפי נגד נגיף הכלבת, ומוצר לטיפול ב-HDN - מחלה המוליטית של היילוד (Hemolytic Disease of the Newborn) - מחלה הנגרמת מ Rh שלילי של האם מול Rh חיובי אצל העובר.
לחברה הסכם אסטרטגי עם חברת התרופות קדריון (KEDRIEON) לפיתוח ושיווק מוצר האימונוגלובולין נגד כלבת – KamRab- בארצות הברית.
לחברה שיתוף פעולה עם משרד הבריאות הישראלי, במסגרתו הקימה מתקן בתקן GMP לייצור נסיוב נגד ארס נחשים. קמהדע מייצרת את הנסיוב לטיפול בהכשות של צפע מצוי ואפעה מגוון, נחשים ארסיים שהכשתם עלולה להביא למוות. המוצר מופק מסרום של סוסים היפר אימוניים . וניתן באמצעות עירוי
תרופות בשלב ניסויים קליניים.
אלפא-1 אנטיטריפסין.
מוצר "הדור הבא" של תכשיר ה-AAT למתן באינהלציה מצוי בשלב מתקדם של פיתוח קליני, במעמד תרופה יתומה של מינהל המזון והתרופות האמריקני ושל האיחוד האירופי, עבור מחלת חוסר בחלבון אלפא-1 אנטיטריפסין. החברה קיבלה שני דוחות ביניים המצביעים על הצלחה ומציגים פרופיל נתוני בטיחות וסבילות מצוינים עבור המוצר, אך במאי 2014 הודיעה החברה על קבלת תוצאות ראשוניות לפיהם המטרה המרכזית בניסוי לא הושגה. החברה הודיעה כי היא מחכה לתוצאות הסופיות ותמשיך בפיתוח עקב ההצלחה בשאר היעדים. בעקבות הנ"ל ערך המניה נחתך בעשרות אחוזים.
התוויות אפשריות אחרות ל-AAT (בעירוי או באינהלציה) כוללות ברונכיאקטזיס, מחלת ריאות חסימתית כרונית, וכן סיסטיק פיברוזיס וסוכרת מסוג 1, שבהן נמצאת החברה בניסויים קליניים (כל הנתונים נכונים לסוף 2012):
נוגדן לקורונה.
החברה משתפת פעולה עם מרכז רפואי הדסה ומבצעת ניסויים קליניים בבתי חולים עם נסיוב חיסון חדש ל-COVID-19, כאשר הטיפול שניתן לחולים הופק מפלזמת מדם של חולי קורונה שהבריאו. בשונה מן הטיפול השגרתי, בקמהדע בודדו נוגדנים שנראים כיעילים בנטרול הנגיף, כשהתורמים שמהם נלקחה הפלזמה הם כאלה שפיתחו רמה גבוהה של נוגדנים.
באוקטובר 2020 נחתם הסכם עם משרד הבריאות במסגרתו תייצר קמהדע נוגדנים אשר ישמשו לטיפול בחולים עוד בשלב הנסיוני טרם השלמת הניסוי המלא.
פרדיקס
פרדיקס בן אורונטס (ביוונית: Περδίκκας ,Perdikkas; נולד ככל הנראה סביב שנת 360 לפנה"ס, נפטר ב-320/321 לפנה"ס), היה אחד המפקדים הבכירים בצבאו של אלכסנדר הגדול. פרדיקס החל את דרכו הצבאית תחת שלטונו של המלך פיליפוס השני, וטיפס בסולם הדרגות תחת פיקודו של אלכסנדר בעת מסעו הגדול למזרח. בתחילה הוא פיקד על פלנקס, ובעת המסע להודו מונה למפקד יחידת פרשים. לאחר מותו של הפאיסטיון ב-324 לפנה"ס, מונה פרדיקס למפקד יחידת הפרשים העילית, ההטיירוי, ולמשרה הפוליטית והצבאית הבכירה של כיליארך .
אלכסנדר העניק לפרדיקס על ערשׂ דווי את טבעת החותם שלו, פעולה שהאחרון פירש כהסמכתו ליורש. לאחר מות אלכסנדר ב-323 לפנה"ס התמנה לעוצר של יורשי העצר פיליפוס השלישי ואלכסנדר הרביעי. בעת מלחמת הדיאדוכים ניסה פרדיקס, בעזרת בן בריתו אאומנס, לשמור על אחדות הממלכה ועל מעמדו כעוצר אל מול אלו שקראו עליו תיגר, ובראשם אנטיגונוס שתום העין ותלמי בן לאגוס. פרדיקס נכשל במשימתו, ונרצח על ידי חייליו, במהלכו של מסע מלחמה כושל נגד תלמי.
מוצא וראשית חייו.
שנת לידתו המדויקת של פרדיקס איננה ידועה, אך ההערכה היא שהוא היה בן גילו של אלכסנדר הגדול. פרדיקס היה בנו של אורונטס, אריסטוקרט מוקדוני רם מעלה וצאצא לשושלת נסיכים עצמאיים באורסטיס. אזור הררי זה בצפון מערב מוקדון גבל באפירוס ואוכלס באילירים רבים. האזור צורף למוקדון בתחילת המאה ה-4 לפנה"ס ונטמע בה באופן סופי רק באמצע המאה ה-4 בעת שלטונו של פיליפוס השני.
ממשפחתו ידועים שני בני משפחה נוספים: אחיו אלקטס שהיה טקסיארך - מפקד טקסיס של פלנקס (יחידה בסדר גודל של חטיבה) ואחותו אטאלנטה, שהתחתנה עם אטאלוס. אף על פי שאין פרטים רבים על שנות חייו המוקדמות, סביר להניח שהתחנך ושירת כאחד מנערי המלך בחצר המלך פיליפוס השני, שכן על פי הנוהג המוקדוני לחצר המלך היה תפקיד חשוב בהכשרתם של בני האצולה הצעירים שהיו מעתיקים אליה את מקום מגוריהם, ומתחנכים תוך מילוי משרות שלטוניות שונות.