בתקופת ההפוגה הראשונה נתמנה נחום גולן למפקד חטיבת גולני. גדוד ברק הובא לסג'רה והחלה עבודת התבצרות קדחתנית לקראת חידוש הקרבות. קאוקג'י פתח בהתקפה ב-9 ביולי 1948 שנמשכה ללא הפסקה עד 18 ביולי 1948 תוך שימוש בארטילריה וחיל אוויר משני הצדדים. הגנת סג'רה התבססה על שלושה משלטים עיקריים בצפון, מערב ודרום. המגינים הפעילו יחידת קומנדו שהייתה מתגנבת לקווי הערבים ומניחה שם מוקשים שהיו מתפוצצים למחרת בעת ההתקפה. משלטים עברו מיד ליד אולם סג'רה לא נפלה. צה"ל ניצל את ריכוז הכוחות והמאמץ של צבא ההצלה בסג'רה ויצא למבצע דקל. הצלחת המבצע מוטטה את צבא ההצלה והוא נסוג מסג'רה.
מבצע אסף.
מבצע אסף היה מבצע גדול שיזם צה"ל במישור החוף של הנגב כנגד הצבא המצרי במהלך השלב השלישי של מלחמת העצמאות. לאחר פריצת הדרך של צה"ל לנגב במבצע יואב, החל חיל המשלוח המצרי לנסות לחבור לכוחותיו המכותרים בכיס פלוג'ה. בשלב ראשון נתפסו על ידי המצרים מספר תלים אסטרטגיים מדרום מזרח לעזה ונוצר טריז בין כוחות צה"ל בבארי ונירים. מפקדי צה"ל החליטו לחסל את הטריז הזה ולמנוע את האיום המצרי על באר שבע. המשימה הוטלה על כוח בפיקודו של יצחק שדה, שבו נכללו גדוד הפשיטה 89 מחטיבה 8 וגדוד גדעון 13 מחטיבת גולני.
המבצע החל ב-5 בדצמבר 1948. על גדוד הפשיטה המשוריין 89, שיצא מגבולות, הוטל לכבוש את התלים ועל גדוד 13 של חטיבת גולני, שיצא מאורים, הוטל להתבסס על המשלטים ולהיערך להגנה. השלב הראשון התנהל בהצלחה וללא נפגעים. למחרת, ב-6 בדצמבר, החלו המצרים בהתקפות בלתי פוסקות בליווי שריון וארטילריה על שייח' נוראן וחירבת מאעין מערבית לו.
ב-7 בדצמבר חלה תפנית דרמטית בקרבות, שהטתה את ההצלחה לטובת צה"ל. בשעות הבוקר ריכזו המצרים כוח גדול של שריון ורגלים להתקפה מכרעת על שייח' נוראן וחירבת מאעין. הכוח המצרי התגלה בעזרת סיור אווירי וגדוד הפשיטה המשוריין התארגן הגדוד להתקפה. הזחלים והג'יפים פרצו מעורפם כשהם ממטירים אש לכל הכיוונים ושברו את גל ההתקפה המצרי. המצרים נפוצו לכל עבר כשהם משאירים בשטח יותר מ-100 הרוגים.
מבצע חורב.
חורב היה מבצע גדול של צה"ל בחזית הדרומית. בחצות תקף גדוד גדעון 13 את מוצב 86 המצרי אשר נמצא כשני קילומטר מזרחית למסילת הרכבת בדרך בין ח'אן יונס לעיר עזה. עקב הגשמים העזים הוצפו הנחלים באזור ומנעו את הגעת שיירת התגבורת והאספקה. בבוקר פתחו המצרים בהתקפת נגד משולבת של חי"ר, שריון וארטילריה. לוחמי גדוד 13, שהיו מצוידים ברובים בלבד ומעט מאוד מקלעים כבדים מסוג בזה נסוגו.
מבצע עובדה.
מבצע עובדה היה המבצע האחרון במלחמת העצמאות שבמהלכו השתלטו חטיבת הנגב וחטיבת גולני על הנגב הדרומי, הערבה ואילת. כוחות גולני שלקחו חלק במבצע כללו את גדוד הפשיטה הממוכן 19, גדוד חי"ר 13, שתי סוללות ארטילריה, יחידת תותחי נ"ט, ומחלקת הנדסת שדה. כוחות חטיבת גולני יצאו מבאר שבע בבוקר 5 במארס התקדמו דרך ביר ערערה, כורנוב (ממשית) ומעלה עקרבים והגיעו ב-7 בחודש לעין חוצוּב (חצבה)והתבססו בו להגנה. פלוגת הג'יפים של גדוד 19 המשיכה דרומה ובערב השתלטה על עין וֵיבַּה (עין יהב). בימים 9-8 בחודש המשיכו כוחות גולני להתקדם בערבה דרומה תוך שהם מנהלים קרבות מקומיים עם כוחות של הלגיון העבר-ירדני. תוך ניהול מאבק יוקרה מול כוחות חטיבת הנגב על הבכורה בהגעה לאילת הגיעו כוחות גולני ב-10 לחודש לאילת שעתיים לאחר שלוחמי חטיבת הנגב הניפו את דגל ישראל על התורן של משטרת אום רשרש (דגל שזכה לכינוי "דגל הדיו"). באמצעות מכשיר הקשר של גולני שלחו מח"ט הנגב ומח"ט גולני את המברק המפורסם למפקד חזית הדרום שבו נאמר: "העבירו לממשל ישראל: ליום ההגנה לי"א באדר, מגישות חטיבת הנגב פלמ"ח וחטיבת גולני את מפרץ אילת למדינת ישראל".
קרב ג'נין
יאיר קרני
יאיר קרני (נולד ב-17 במאי 1951) הוא אתלט עבר ישראלי, אלוף ישראל בריצות למרחקים בינוניים, בריצות למרחקים ארוכים, בריצת 3000 מטר מכשולים ובריצות שדה. הוא זכה שבע פעמים באליפות ישראל בריצת מרתון (מרתון טבריה), והחזיק בשיא הישראלי בריצה זו כ-13 שנים. כיום, הוא מאמן אתלטיקה ותזונאי.
ביוגרפיה.
קרני גדל בקיבוץ העוגן. הוא התחיל להתאמן בריצה בגיל 17 לקראת גיוסו לצה"ל. ב-1969 התגייס לשירות צבאי, עבר טירונות בחטיבת גולני, ולאחר מכן שירת בסיירת החטיבתית כלוחם וכמ"כ. הוא השתחרר ב-1972.
באליפות ישראל שנערכה בסוף יוני 1973 זכה קרני במדליית זהב, בריצת 800 מטר בתוצאה של 1:55.4 דקות, לפני האחים יאיר ונתנאל פנטילט (1:56.2 דקות). ב-2022 סיפר קרני כי ניצחון זה הוא המרגש ביותר בקריירה עבורו. כמו כן, זכה במדליית ארד בריצת 1500 מטר בתוצאה של 3:58.3 דקות, אחרי מייק סולומון (3:53.2 דקות) ונתנאל פנטילט (3:54.7 דקות). בתחרות האתלטיקה של המכביה התשיעית שנערכו ביולי אותה שנה, זכה קרני במדליית כסף בריצת 800 מטר בתוצאה של 1:54.5 דקות, אחרי גלן הרמץ מארצות הברית (1:54.0 דקות) ולפני וייסמן מבריטניה (1:55.0 דקות).
באליפות ישראל שנערכה ביולי 1974 זכה קרני בשתי מדליות, זהב וארד. מדליית זהב בריצת 800 מטר בתוצאה של 1:53.2 דקות, לפני יובל וישניצר מאס"א תל אביב (1:55.1 דקות) ואבי שטיין ממכבי תל אביב (1:55.2 דקות) ומדליית ארד בריצת 1500 מטר בתוצאה של 3:55.7 דקות, אחרי האחים וישניצר, יובל (3.51.1 דקות) ורפי (3:55.2 דקות).
בתחרות האתלטיקה של כינוס הפועל ה-10 שנערכה ב-3 במאי 1975 זכה קרני במדליית ארד בריצת 1500 מטר בתוצאה של 3:55.0 דקות אחרי אתלטים מפינלנד (3:53.1 דקות) ובלגיה (3:54.0 דקות). יומיים לאחר מכן, הוא סיים במקום רביעי בריצת 800 מטר בתוצאה של 1:53.67 דקות. חודש לאחר מכן, בתחרות שנערכה במכון וינגייט ב-31 במאי הוא קבע בריצת 3000 מטר מכשולים שיא ישראלי חדש של 9:21.8 דקות, שיפור לשיא בן ה-11 שנים של יוסף צברי (9:24.6 דקות).
בתחרות שנערכה באורגון שבארצות הברית במאי 1976 זכה קרני במדליית ארד בריצת 800 מטר בתוצאה של 1:51.8 דקות. כחודש לאחר מכן, בתחרות שנערכה במינכן שבגרמניה המערבית ב-18 ביולי הוא קבע בשלב המוקדמות בריצת 800 מטר שיא אישי חדש של 1:51.3 דקות, התוצאה השנייה בטיבה באותה העת של אתלט ישראלי, אחרי השיא הישראלי בן החודש של דוד לאוגומר (1:50.8 דקות).
בתחרות שנערכה באנגליה ביוני 1977 סיים קרני חמישי בריצת מייל בשיא ישראלי חדש של 4:08.5 דקות. באליפות ישראל שנערכה ביוני אותה שנה זכה קרני במדליית זהב בריצת 3000 מטר מכשולים בשיא ישראלי חדש של 9:16.5 דקות. חודש לאחר מכן, בתחרות האתלטיקה של המכביה העשירית ביולי הוא זכה במדליית כסף בריצת 5000 מטר בתוצאה של 14:54.97 דקות, אחרי ג'רי כהן מארצות הברית (14:26.66 דקות) ולפני יובל וישניצר (14:59.00 דקות)
ב-31 בדצמבר השתתף קרני במרתון טבריה, המרתון הראשון שנערך בישראל והראשון בו השתתף קרני, בתוצאה של 2:39:01 שעות, התוצאה השביעית בדירוג הכללי והראשונה בין הישראלים. כמה מהרצים טענו שאורך המסלול היא ארוך מהמרחק הרשמי.
באליפות ישראל ה-17 במרוצי שדה (10.8 ק"מ) שנערכה ב-28 בינואר 1978 זכה קרני במדליית זהב בתוצאה של 33:17.4 דקות, לפני אלי אביסרור (33:25.3 דקות).
בתחרות שנערכה באולם סגור באורגון בפברואר 1979 השתתף קרני בריצת 2 מייל וקבע את התוצאה הטובה ביותר לישראלי - 8:51.9 דקות. בתחרות שנערכה באותה שנה בארצות הברית קבע קרני בריצת 3000 מטר מכשולים שיא ישראלי חדש של 9:09.2 דקות. ב-20 בדצמבר השתתף קרני בשנית בריצת מרתון טבריה וקבע תוצאה של 2:29:38 שעות, העשירי בדירוג הכללי והראשון בין הישראלים.
בתחרות לחצי מרתון (21 ק"מ) שנערכה ביוג'ין שבאורגון שנערכה ביוני 1980 זכה קרני במדליית זהב בשיא ישראלי חדש של 1:06.34 שעות. במרתון ניו יורק שנערך באוקטובר 1980 סיים קרני במקום 33 בתוצאה של 2:19.53 שעות.
1981, שנת השיא.
באליפות ישראל שנערכה בתחילת יולי 1981 זכה קרני במדליית כסף בריצת 5000 מטר בתוצאה של 14:05.63 דקות, אחרי אריה גמליאל ממכבי תל אביב (4:01.83 דקות) ולפני יהודה צדוק מהפועל קריית ביאליק (14:07.85 דקות).
שבוע לאחר מכן, בתחרויות האתלטיקה של המכביה ה-11 הוא זכה ב-3 מדליות, אחת מכל סוג. מדליית זהב בריצת חצי מרתון ובשיא ישראלי חדש של 1:06.04 שעות. מדליית כסף בריצת 1500 מטר, בה קבע שיא אישי חדש של 3:45.05 דקות וסיים שני אחרי ג'יימס אספיר מבריטניה שקבע שיא מכביה חדש של 3:43.16 דקות ולפני פול מרווין מארצות הברית (3:45.05 דקות). ומדליית ארד בריצת 5000 מטר בתוצאה של 14:30.27 דקות, אחרי ג'יימס אספיר (13:53.49 דקות) ואריה גמליאל (13:56.83 דקות).
בתחרות שנערכה באתונה שביוון ב-27 באוגוסט זכה קרני במדליית כסף בריצת 10000 מטר בשיא אישי חדש של 29:54.66 דקות, התוצאה השנייה בטיבה של אתלט ישראלי באותה העת. בספטמבר אותה שנה הוקמה התאחדות רצי ישראל וקרני כיהן כנשיאה ויושב הראש שלה.
במרוץ "אצבע הגליל" לריצת חצי מרתון (21.1 ק"מ) ששימשה כאליפות ישראל לריצה זו, שנערכה באוקטובר 1981 זכה קרני במדליית זהב בתוצאה של 1:06.29 שעות ובמקום שני הכללי אחרי גינטר קול מגרמניה (1:06.21 שעות).
במרתון טבריה שנערך ב-22 בדצמבר זכה קרני במדליית זהב בשיא ישראלי חדש של 2:17:34 שעות ושני בדרוג הכללי. שיא זה החזיק מעמד כ-13 שנים ונשבר על ידי דב קרמר (2:15:45 שעות).