קריאף שיחק בתחילה בתיאטרון חיפה, בניהולו של רוני פינקוביץ', כעבור שנה שיחק את יאגו ב"אותלו" של שייקספיר ושיחק גם בתפקיד הראשי של אסף בהצגה "מרחב מוגן". אחר-כך שיחק במשך שנתיים בתיאטרון בית ליסין. התיאטרון הבא בו שיחק היה תיאטרון הקאמרי, בו עבד כשמונה שנים. כששיחק בקאמרי טלפן רמי דנון אל קריאף, איתו שיחק ביחד בעבר בהצגה "ציד המכשפות" והודיע לו שהוא כתב לכבודו מחזה ביחד עם אמנון לוי בשם "הצמה של אבא". כעבור חצי שנה, בינואר 2004, הועלתה ההצגה והיא רצה מאז כחמש מאות פעמים בקאמרי, תורגמה לסינית והוצגה בתיאטרון העם בבייג'ינג ביולי 2007. ההצגה עוסקת במשפחה ספרדייה כשאב המשפחה עזרא ספיר, לשעבר ספדייה (איציק כהן) שוכב על ערש הדווי, ואשתו (גאולה נוני), בנו הבכור (אלון דהן) ובתו (תחיה דנון) סועדים אותו. מאידך, בנו הצעיר אמיר (אמיר קריאף), שלא עמד בציפיותיו של אביו, נעדר. אמיר מגדל צמה, לומד רפואה סינית, כדי להתרחק ממשפחתו ומשורשיו המזרחיים והוא הולך לפסיכולוג שלו (אלי גורנשטיין) ושם הוא מגלה שהוא קשור מאוד למשפחתו והולך להתפייס עם אביו.
מאז שנת 2009 אמיר קריאף משחק בתיאטרון באר שבע. הוא היה מועמד לפרס התיאטרון הישראלי בקטגוריית השחקן בתפקיד המשנה בשנת 2010, על תפקידו בהצגה "החולה המדומה". בבאר שבע גם גילם את דמותו של גליליאו גליליי במחזה "גליליאו" פרי עטו של ברטולט ברכט בבימויו של עידו ריקלין. קריאף מועמד על תפקידו ב"גליליאו" לפרס התיאטרון הישראלי לשחקן ראשי לשנת 2012.
נכון למאי 2012, קריאף משחק בארבע הצגות בתיאטרון באר שבע: הוא משחק את ד"ר טומי דואני בהצגה "בוגד", משתתף בהצגה "הכל אודות חוה"; מגלם את דמותו של הרוזן ממונטה כריסטו בהצגה "הרוזן ממונטה כריסטו", פרי עטו של אלכסנדר דיומא האב, בבימויו של עידו ריקלין ומשחק את בעלה של נורה (אביטל פסטרנק) בהצגה "נורה" מאת אינגמר ברגמן. במהלך אותה שנה החל לשחק במחזמר "פרח השכונות", פרי עטו של קובי אוז, בתפקיד עמיליהו.
קריאף משתתף במופע האלתורים "פרוביזורי", ביחד עם אורי גוטליב, יעל לבנטל, אלון נוימן, דרור קרן, משה פרסטר וערן איווניר.
ב-2014 החל לדבב את דמותו של בלי-אפ בסדרת האנימציה "זאק וקוואק" בערוץ ניק ג'וניור. ב-2016 החל לדבב את דמותו של ג'ימבו בסדרת האנימציה "מטוסי על" בערוץ הופ!.
בשנת 2018 החל לשחק בסדרת הדרמה של כאן 11, "פמת"א" את דמותו של אופיר ברגמן, לצידם של חן אמסלם-זגורי, אושרי כהן ושלמה בראבא.
הוא מרבה לקריין, היה קריין חסויות של קשת והשתתף בפרסומות רבות ברדיו ובטלוויזיה.
קריאף עובד גם כצלם ועורך צילום ווידאו. דיבב את החתול כראמל בסדרה ״כראמל״ שיצאה ב-2 בינואר 2022 בכאן חינוכית ומבוססת על סדרת הספרים המצליחה "כראמל" שכתבה הסופרת מאירה ברנע-גולדברג.
הצגות.
תיאטרון באר שבע
תיאטרון המדיטק
תיאטרון הפרינג'
הקאמרי
בית ליסין
תיאטרון חיפה
תיאטרון הספרייה
למה אלפקה
למה אלפקה היא קבוצת האימפרוביזציה הפעילה הוותיקה בישראל. הקבוצה נוסדה בשנת 2001 והיא מונה כיום ארבעה חברים: יהב גל, יובל כהן, אמיתי מלוא ואילן פופקו. במסגרת הופעותיה מעלה הקבוצה מחזה שלם שכולו מאולתר, על בסיס מילה בודדת המוצעת על ידי הקהל.
היסטוריה.
הקבוצה הוקמה בשנת 2001 על ידי שלושה מבוגרי הסטודיו למשחק "ניסן נתיב" בתל אביב - יהב גל, אמיתי מלוא ויובל כהן. לקבוצה הצטרף מולי שולמן, גם הוא בוגר הסטודיו, וכן המוזיקאית תמי ברק.
הופעותיה הראשונות של הקבוצה הורכבו מתרגילי Short Forms (קטעי אלתור קצרים, המבוססים על הצעות מהקהל) ונערכו בתיאטרון תמונע, שם המשיכה הקבוצה להופיע בשש השנים הבאות. את מקומה של תמי ברק תפסה השחקנית ענבל לורי, והקבוצה החלה להתנסות בפורמטים אחרים של אימפרוביזציה: תרגילים קצרים, קטעים מוזיקליים מאולתרים (בשיתוף פעולה עם המוזיקאי חגי גינזבורג), תחרויות בימוי עם עונשים לשחקנים, מופעים פתוחים לפי בקשת הקהל ועוד. לבסוף בחרה הקבוצה להתמקד בתרגילים מסוג Long Form Improvisation - מחזות שלמים מאולתרים על בסיס הצעה מהקהל. בשנת 2007 הצטרף לקבוצה אילן פופקו – מאלתר מקבוצת "לא רואים ממטר". המחזה המאולתר של הקבוצה נקרא "הפרלמנט", שכן הוא נפתח תמיד בתמונה של ארבעה חברים היושבים בבית קפה קטן ודנים בענייני היום או מעלים זכרונות מעברם. מכאן מתפתח המחזה על פי דמיונם וכושר האלתור של השחקנים, ובהשראת המילה שנבחרה על ידי הקהל.
הקבוצה מופיעה בתדירות של כפעם בחודש, ומשתתפת בפסטיבלי אימפרוביזציה ברחבי העולם.
Ç (סדיליה:C; תצורה קטנה: ç) היא אות בקטלאנית (Català), צרפתית (Français), אלבנית (Shqip), אזרית (Azərbaycanca), ליגוּרית, טטארית (Tatarça) (באותיות לטיניות), טורקית (Türkçe), טורקמנית (Türkmençe), זזאקית, ומאנית (Gaelg Vanninagh).
צורת ביטוי.
קטלאנית (Català).
בקטלאנית, Ç נשמעת כ-C רגילה, אך מעט יותר רכּה ורפויה.
צרפתית (Français).
בצרפתית, הסדיליה ב-Ç מדגישה שה-C נשמעת כ-S ולא כ-K, או לחלופין הופכת את ה-C לרכּה ורפויה יותר.
אלבנית (Shqip).
באלבנית, Ç נשמעת כ-C רכּה ורפויה יותר.
אזרית (Azərbaycanca).
באזרית, Ç נשמעת כ-ch באנגלית.
ליגורית.
בליגוּרית, Ç נשמעת כ-C רכּה ורפויה יותר.
טטארית (Tatarça).
בטטארית, Ç נשמעת כ-sh באנגלית.
טורקית (Türkçe).
בטורקית, Ç נשמעת כ-ch באנגלית.
טורקמנית (Türkmençe).
בטורקמנית, Ç נשמעת כ-ch באנגלית.
זזאקית.
בזזאקית, Ç לפני A,E,I,O,U נשמעת כ-ts באנגלית.
Ç לפני Ê,Ü נשמעת כ-ch באנגלית.
מאנית (Gaelg Vanninagh).
במאנית, Ç נשמעת כמו ה-tch במילה האנגלית Watch
כתיבת Ç ב-Microsoft Word.
לכתיבת התצורה הגדולה של Ç לחצו על המקשים כך: Ctrl+, Shift+c..
לכתיבת התצורה הקטנה של Ç לחצו על המקשים כך: Ctrl+, c.
לכתיבה בצורה האחרת, כתבו כרגיל את הטקסט הבא, ולאחר שהטקסט כתוב והסמן צמוד לסימן האחרון לחצו במקלדת Alt+X:
לתצורה הגדולה [Ç], לתצורה הקטנה [ç] הטקסט הוא :
ורנר גינתר
ורנר גינתר (בגרמנית: Werner Günthör; נולד ב-1 ביוני 1961) הוא אתלט עבר שווייצרי. הוא אלוף עולם 3 פעמים ברציפות (רומא 1987, טוקיו 1991 ושטוטגרט 1993), אלוף אירופה (שטוטגרט 1986) וסגן אלוף אולימפי (סיאול 1988) בהדיפת כדור ברזל.
ביוגרפיה.
גינתר נולד בווטוויל שבקנטון תורגאו.
באליפות העולם הראשונה באתלטיקה שנערכה בהלסינקי, פינלנד בשנת 1983 סיים גינתר במקום 15 בהדיפת כדור ברזל בתוצאה של 19.18 מטר.
באליפות אירופה באתלטיקה באולם שנערכה בגטבורג, שוודיה במרץ 1984 זכה גינתר במדליית כסף בהדיפת כדור ברזל בתוצאה של 20.33 מטר, אחרי יאניס בויארס מברית המועצות (20.84 מטר) ולפני אלסנדרו אנדריי מאיטליה (20.32 מטר). באולימפיאדת לוס אנג'לס (1984) הוא סיים במקום חמישי בהדיפת כדור ברזל בתוצאה של 20.28 מטר.
באליפות אירופה באתלטיקה באולם שנערכה באתונה, יוון במרץ 1985 זכה גינתר במדליית ארד בהדיפת כדור ברזל בתוצאה של 21.23 מטר, אחרי רמיגיאוס מכורה מצ'כוסלובקיה (21.74 מטר) ולפני אולף טימרמן ממזרח גרמניה (21.44 מטר).
באליפות אירופה באתלטיקה באולם שנערכה במדריד, ספרד במרץ 1986 זכה גינתר במדליית זהב בהדיפת כדור ברזל בתוצאה של 21.51 מטר, לפני סרגיי סמירנוב מברית המועצות (20.36 מטר) ומרקו מונטלטיצ'י מאיטליה (20.11 מטר). באליפות אירופה באתלטיקה שנערכה בשטוטגרט, מערב גרמניה אותה שנה הוא זכה במדליית זהב בהדיפת כדור ברזל בתוצאה של 22.22 מטר, לפני אולף טימרמן (21.84 מטר) ואודו באייר (20.74 מטר) שניהם ממזרח גרמניה.
אלוף עולם.
באליפות אירופה באתלטיקה באולם שנערכה בליווה, צרפת בסוף פברואר 1987 זכה גינתר במדליית כסף בהדיפת כדור ברזל בתוצאה של 21.53 מטר, אחרי טימרמן (22.19 מטר) ולפני סרגיי סמירנוב (20.97 מטר). באליפות העולם באתלטיקה באולם שנערכה באינדיאנפוליס, ארצות הברית בתחילת מרץ אותה שנה הוא זכה במדליית כסף בהדיפת כדור ברזל בתוצאה של 21.61 מטר, אחרי טימרמן (22.24 מטר) ולפני סמירנוב (20.67 מטר). באליפות העולם באתלטיקה שנערכה ברומא, איטליה בתחילת ספטמבר אותה שנה, הוא זכה במדליית זהב בהדיפת כדור ברזל בתוצאה של 22.23 מטר, לפני אנדריי (21.88 מטר) וג'ון ברנר מארצות הברית (21.75 מטר).
באולימפיאדת סיאול (1988) זכה גינתר במדליית ארד בהדיפת כדור ברזל בתוצאה של 21.99 מטר, אחרי טימרמן (22.47 מטר) ורנדי בארנס מארצות הברית (22.39 מטר).
באליפות העולם באתלטיקה באולם שנערכה בסביליה, ספרד במרץ 1991 זכה גינתר במדליית זהב בהדיפת כדור ברזל בתוצאה של 21.17 מטר, לפני קלאוס בודנמילר מאוסטריה (20,42 מטר) ורון בקס מארצות הברית (20.06 מטר). באליפות העולם שנערכה בטוקיו, יפן בסוף אוגוסט אותה שנה הוא זכה במדליית זהב בפעם השנייה ברציפות בהדיפת כדור ברזל בתוצאה של 21.67 מטר, לפני לארס ארביד נילסן מנורווגיה (20.75 מטר) ואלכסנדר קלימנקו מברית המועצות (20.34 מטר).
באולימפיאדת ברצלונה (1992) סיים גינתר במקום רביעי בהדיפת כדור ברזל בתוצאה של 20.91 מטר.
באליפות העולם שנערכה בשטוטגרט, גרמניה בשנת 1993 זכה גינתר במדליית זהב פעם שלישית ברציפות בהדיפת כדור ברזל בתוצאה של 21.97 מטר, לפני רנדי בארנס (21.80 מטר) ואלכסנדר באגץ' מאוקראינה (20.40 מטר).
גינתר התחרה גם במזחלות (בובסלי).
חייו האישיים.
גינתר נשוי ומתגורר בבייל, שבקנטון ברן הנמצא בשווייץ.
בית האופרה של קהיר