"הטכנאי הצעיר" היה אחד משורה של כתבי עת בנושאי מדע וטכניקה שהופיעו במהלך השנים: "טכניקה ומדע", "טכניקה ומדע לנוער", "מה טוב לדעת" (בעריכת יצחק אבנון), "אלומות", ועוד.
הוצאת יבנה הוציאה לאור גם את ספר המדע הפופולרי "המדע והעולם". בהמשך, בשנות השבעים, הופיעה סידרה של שלושה כרכים בהוצאת י' מרכוס ושות' של החובב הצעיר הדנה בתחביב חובבי הרדיו.
מדורים קבועים.
מאמרים להסברתם של תופעות פיזיקליות, ביולוגיות ואנתרופולוגיות. בכרכים הראשונים התמקדו המאמרים בתחומי הטכנולוגיה, פיזיקה קלאסית ופיזיקה מודרנית. עם התפתחות כתב העת הובאו מאמרים מדעיים נרחבים יותר ויותר, במגוון נושאים כמדעי החיים, פסיכולוגיה ותולדות התרבות האנושית ולא רק בנושאי פיזיקה וטכנולוגיה.
בין המאמרים היו סקירות על : "הזוהר הצפוני", "נזילות עילאית", "גרעין האטום", "השכל- באדם ובחיה", שבט הזולו "בעלי חיים שוכני תהום", "שיטות חדשות בשידור גלי רדיו", "מאגר מים של הגמל" ועוד.
מאמרים המסבירים בהרחבה את עקרונות פעולתם של מכשירים והיסטוריה שלהם. חלקי המאמרים המופעים כפרקים-בהמשכים לאורך כל הכרך.
סדרות לדוגמה היו:
"כנפי הפלא"- תולדות התעופה, "המכונית לשרותינו", "המתכות בשירות האדם", "עקרונות הטיסה", "תולדות השעון", התפתחות הנשק ביד האדם ועוד. סידרה אחת הוקדשה ללימוד עקרונות הרדיו, "כיצד פועל הרדיו?" והוצגה כסדרת שיחות בין נער לדודו האלקטרונאי. בכרך ו' מוקדשים מאמרים רבים ל-"השנה הגיאופיזית הבינלאומית" 1957-1958.
סיפורם של הממציאים הגדולים: מארכימדס, ופאראצלסוס ("הכימאי הראשון"), דרך סר הומפרי דייוי, תומאס אדיסון ("הקוסם ממאנלו-פארק"), ניקולא טסלה ("הגאון שבזבז את גאונותו") ועד פרנץ אולנדורף, נילס בוהר וחיים ויצמן.
מבזקי חדשות המדע.
פינות המביאות אזכורים לחדשות מדעיות מהעבר הרחוק.
פינות וחידות ("לא תאמן כי תישאל") המביאות עובדות ונתונים פיזיקליים מפתיעים.
סיפורים כגון: "המדע תוקף עם ליל", "נתן בעולם היחסות" (על תורת היחסות של איינשטיין), "הנערה והאטום" פיק פירס, "אגדה מתקופת האלחימאים", "הוא נפל מן הירח", "אגדת המגנט", "אמצאת הסטטוסקופ"" (מסופר על ידי הממציא גופו, הרופא רנה לאינק), ועוד.
סיפורם של מפעלים ישראלים בתחילת דרכם, כגון: "'אמרון'-ממקלטים מורכבים למכשירים אלקטרוניים מיוצרים בארץ" (כרך ט'),
פינה להצגת בולים הקשורים למדע וטכנולוגיה המציגה את הבולים והרקע להוצאתם. לדוגמה: "אנשי מדע בשדה האלקטרו-טכניקה", 10 שנים לתעלת מוסקבה- וולגה, הנפט על גבי בולים
חידות במתמטיקה ופיזיקה, חידות גפרורים ומדור בעיות שחמט וחידות שחמט.
בכתב העת שולבו איורים וקריקטורות מדעיות וביניהם איורים שונים של מכונת רוב גולדברג, המציגים באופן הומוריסטי מכונות מורכבות הפועלות בשלבים רבים שונים ומשונים, על מנת לבצע פעולה פשוטה.
פינה מיוחדת הוקדשה לדמות הבדיונית "פרופ' בר-מוחאי" שחד חידות והסביר את פתרונותיהן.
בנה במו ידיך.
חלק חשוב בטכנאי הצעיר היו תוכניות הבנייה שהופיעו במדור. במדור הוצגו הוראות בנייה של מכשירים במגוון תחומים:
הוצגו תוכניות ותדריכים המיישמים תופעות פיזיקליות שונות מתחומי המכניקה, חשמל, אופטיקה וצילום. בין המכשירים המוצאים לבניה אפשר למצוא:
בתחומי החשמל: פנס קסם, סוללה חשמלית ממטבעות, תא פוטו חשמלי, "מכונת חישמול", מנוע חשמלי, אלקטרומגנט, מיקרופון, משדר מורס של כיס, טלפון שדה.
פיזיקה ואופטיקה: שעוני שמש, מצפן סביבוני, טלסקופ, מיקרוסקופ.
מכניקה: בומרנג, מזרק מים אוטומטי זעיר, "פרפר" - טיסן למתחילים, זיקוקית.
בתחום הצילום: פיתוח והדפסת תמונות, "שכלל את צילומך", מצלמה בלי עדשה, "מעגל חדש לנורת ברק", מגדיל צילומים באור מרוכז.
הוצגו תוכניות לבניית מכשירי אלקטרוניקה שונים. רבים מהערכים נכתבו על ידי יוסף שחורי.
מרבית התוכניות וההדרכות מתייחסות לבניית גרסאות שונות של מקלטי רדיו. פרקי מדור האלקטרוניקה מאפיינים את התפתחות הענף עם השנים והמעבר משימוש בשפופרות רדיו לטרנזיסטורים.
אחת התוכניות הייתה של בניית רדיו גביש (כרך א'). רדיו גביש היה מכשיר פשוט ביותר, שניתן היה להרכיבו באמצעים זולים שידו של כל ילד יכלה להשיג מכסף הכיס שלו. הרדיו הזה פעל ללא מקור כוח חשמלי וללא סוללות יקרות. לילדים בוגרים יותר בעלי אמצעים הציעה החוברת תוכניות מתקדמות יותר כמו בניית מקלט רדיו הפועל על מנורה אחת, שתיים או שלוש.
בין המכשירים היו: מקלטי רדיו שונים עם מנורות וטרנזיסטורים, מקלט רדיו גביש, טלגרף מורס, דטקטור גבישי, זמזם חשמלי, משדרי רדיו לחובבים, מגברי טרנזיסטורים, בודק קבלים, ספק כוח למכשירי טרנזיסטורים, בודק זרם שימושי, מכשיר לגילוי שקרים, מגרש חיות אלקטרוני, מחשב אלקטרוני, ועוד. סידרה בהמשכים הוקדשה למכשירי קשר ובנייתם (סדרה בהמשכים),
הוצגו תוכניות לבניית מוצרי עץ פשוטים. רבים מהערכים אלו נכתבו על ידי שושנה שחורי, לדוגמה: מכונה לחיתוך ספרים, סירת מצילים, חנוכייה, קופסה מתקפלת, מנורת תורן, המשרטט המכני, פרספקטוגרף (מכשיר להעתקת ציורים), תא להגדלת צילומים, מנורה מתקפלת, חידת טבעות סינית, מדפים, רהיטים ועוד.
הצגת תדריכים לניסויי כימיה פשוטים, כגון: ניסיונות בעופרת, ניסויים במלחי עופרת, ערפל מלאכותי, יצירת צבעים, אורות צבעוניים וחומרי נפץ, ניסויים אלקטרוכימיים, ממסים להרחקת כתמים, דיו סתרים ועוד.
תעתועים ותרמיות בשם המדע.
סדרת מאמרים "תעתועים ותרמיות בשם המדע" מאת מרטין גרדנר סיפרה את סיפורן של תאוריות והמצאות מדעיות מופרכות. הפרקים עובדו ותורגמו לעברית מספרו Fads and Fallacies in the Name of Science
הסדרה:
בין המאמרים היו:
"עולם שטוח וחלול", "מלומד ישראלי מסעיר את עולם המדע", "כוכב שביט של ווילאם ויסטון", "בוז לאיינשטיין", "תורת החורבן" של דונאלי, תורת הירחים של הארביגר ובאלאמי, הפורטאנים, הליסאנקואיזם (תורת האבולוציה בשבי הקומוניזם), "המסך הגראוויטאציוני" של סאר רוג'ר באבסון, וילאם לאוסון - "אבי הלאוסונומיה" (תאוריות השוללות את מושג ה"אנרגיה"), "גלגולה הראשון" של בריידי מארפי (תרמית היפנוט), "אטלנטיס וולמוריה", "דיאנאטיקה" ("מדע" לטיפול במחלות נפש), "רופאי הפלא" (הרבמטיזם של מרת סמית, הומאופתיה, הנטורופאתיה, אירידיאגונוזיס ו"תורת האזורים", החיידקים בנהר גנגס).
טריוויה.
בספר הנוסטלגי "איפה היינו ומה עשינו" של אמנון דנקנר ודוד טרטקובר, בערך "הטכנאי הצעיר" נכתב:
לזלי וולר
לזלי אליסון וולר (באנגלית: Leslie Elson Waller; 1 באפריל 1923 - 29 במרץ 2007) הוא סופר אמריקאי וממייסדי הרומן הגרפי.
וולר נולד בשיקגו שבאילינוי למשפחת מהגרים מאוקראינה. הוא היה נכה וסבל משיתוק ילדים ועין עצלה, אך השלים את לימודיו בבית ספר תיכון בגיל 16. וולר התעניין בכתיבה מגיל צעיר, ובטרם נרשם ללימודיו בקולג' עבד ככתב-משטרה ופלילים.
בשנת 1942 הוא הצטרף לחילות האוויר של צבא ארצות הברית והמשיך לכתוב במקביל, ופרסם את הרומן הראשון שנכתב תחת שמו, "Three Day Pass". קודם לכך פרסם את "Lie Like a Lady" תחת שם העט "C.S. Cody".
לאחר מלחמת העולם השנייה הוא נרשם לאוניברסיטת שיקגו ונישא ללוסי הטסל. השניים עברו לניו יורק ושם פרסם ב- 1953 את הרומן השני שלו, "Phoenix Island". השניים הביאו לעולם שתי בנות והתגרשו ב- 1968, ובאותה שנה נישא וולר לפאטריקה מאהן והחל לטייל בעולם תוך שהוא ממשיך לכתוב. כשחזר עבד כאיש יחסי ציבור והחל בכתיבת סדרת ספרי ילדים.
טרילוגיית ספרים שכתב בנושא פשע מאורגן הגיעה לרשימת רבי המכר של הניו יורק טיימס. הוא נודע בשל העיבוד לרומן שעשה עבור הסרטים אחר צהריים של פורענות (תחת שם העט פטריק מאן) ומפגשים מהסוג השלישי.
לזלי וולר כתב יחד עם ארנולד דרייק את הרומן הגרפי הראשון "It Rhymes with Lust", כרעיון לשָלב בין קומיקס וספרות.
לואיס לבנדובסקי
האקדמיה למוזיקה על שם רובין בתל אביב
האקדמיה למוזיקה ע&quot;ש רובין בתל אביב
קרל קוקס
קרל קוקס (באנגלית: Carl Cox; נולד ב-29 ביולי 1962) הוא מפיק מוזיקלי ותקליטן טכנו והאוס בריטי ידוע. קוקס ידוע כאחד התקליטנים המובילים בעולם ובעל שתי חברות תקליטים: "אינטק רקורדס" ו"תקליטי המאה ה-23".
קרל קוקס נולד באולדהאם, בריטניה. הוא החל לתקלט באמצע שנות ה-80 במועדונים במנצ'סטר. פריצתו הגדולה באה בשנת 1991 כאשר עשה רמיקס לטראק של פול אוקנפולד, "I Want You". הרמיקס הפך ללהיט גדול בכל רחבי אירופה.
קוקס היה התקליטן הראשון שזכה במקום הראשון ב"מצעד 100 התקליטנים של מגזין דיג'יי" בשנת 1997.
כיום יש לו תוכנית רדיו בשם Global שמשודרת ב-24 מדינות שונות בעולם.
מזע'ונה
מַזְע'ונָה (ערבית مزغونة) הוא אתר פירמידות הבנויות מלבני בוץ מתקופת השושלת ה-12 ששלטה במצרים העתיקה בין המאה ה-20 לפנה"ס ועד המאה ה-18 לפנה"ס. האתר נמצא 5 ק"מ דרומית לדחשור.
האתר נחקר בשנת 1910 על ידי ארנס מקיי, ונחפר בשנת 1911 על ידי הארכאולוג האנגלי פלינדרס פיטרי. באתר נמצאו שתי פירמידות שבנייתן לא הושלמה. השערת הארכאולוגים היא שהפירמידות שייכות למלך אמנמחת הרביעי ולמלכה סבכנפררע. האתר מכיל גם בית קברות עם קברים מתקופת הממלכה הקדומה ועד התקופה הרומית. פיטרי מצא קברים שלמים מהתקופה הרומית הקדומה. קברים אלה שמורים היום במוזיאון פיטרי לארכאולוגיה מצרית בלונדון
הפירמידה הדרומית.