שלמה (שלמה בראבא) ורוזה (רוזינה קמבוס), הוריו של יובל, גרים מול ביתו מעבר לכביש ולצערו של יובל נוהגים לבקר אצלו ללא הרף. ההורים אוהבים מאוד לריב, וגוררים גם את יובל ונועה לוויכוחים בלתי נגמרים. רוזה נוהגת גם באופן תדיר להעביר ביקורת סמויה וגלויה, על נועה, והיא אינה מניחה גם ליובל. ליובל יש גם אח בשם פיני (פיני קידרון), שוטר במקצועו וגרוש אשר מרגיש מקופח מכך שאמו מחבבת את יובל ומעדיפה אותו על פניו. לפיני ויובל אין קשר טוב של אחים, ופיני מנסה כמה שיותר להתקרב ליובל, כדי שיהיו חברים טובים.
שידור הסדרה.
הסדרה משודרת בערוץ 2 של הזכיינית "רשת". העונה הראשונה החלה בשידוריה ב-6 בספטמבר 2012. הסדרה שודרה בימי חמישי לאחר "כלבוטק". פרק הבכורה (השקה) זכה ל-17.3% אחוזי רייטינג. הפרק האחרון לעונה שודר ב-11 באוקטובר 2012 וזכה ל-15.3% אחוזי רייטינג. העונה כללה 5 פרקים וממוצע של 16.4% רייטינג. בין שידורי העונה הראשונה היה גם פרק "מאחורי הקלעים", אשר זכה ל-11.5% אחוזי רייטינג.
עונתה השנייה של הסדרה, עלתה ב-12 ביוני 2013, ושודרה בימי רביעי, לאחר "המירוץ למיליון". פרק הבכורה זכה ל-11.4% אחוזי רייטינג. פרק הסיום של שודר ב-28 באוגוסט 2013 וזכה ל-15.7 אחוזי רייטינג. העונה השנייה כללה 8 פרקים, וממוצע של 15.3% אחוזי רייטינג.
ספוגנים
ספוגנים (שם מדעי: Demosponge, נקראים גם צורניים) הם הקבוצה הגדולה ביותר במערכת הספוגים. הספוגאים בעלי שלד העשוי מאוסף של מחטי שלד עשויות סיבי חלבון ספונגין (מודיפיקציה של קולגן) ו\או צורן דו-חמצני. במינים של ספוגנים עם מחטים צורניות, הן שונות בצורתן ממחטי הספוגים מסוג זכוכנים שדומים להם מבחינות אחרות (במילים אחרות, צורת המחטים משמשת על מנת להבחין בין הקבוצות). הספוגנים מהווים 90 אחוז ממיני הספוגים ולכולם מבנה גוף מסוג לויקון.
הסדרות בקבוצה מגוונות מאוד וכוללות כמה ספוגים גדולים. רובם שוכני-ים, אך כמה חיים בסביבת מים מתוקים. לכמה מינים צבעים עזים, וישנה שונות רבה במבנה גופם. המינים הגדולים ביותר, גובהם מעל מטר אחד. הם מתרבים ברבייה מינית והן ברבייה אל-מינית. מחלקה זו כוללת מינים רבים ביניהם ניפאטס דיגיטליס, ספונגילה לאקוסטריס ופולימסטיה בולטיפורמיס.
רחביה רוזנבוים
רחביה רוזנבוים (נולד ב-29 באפריל 1934) הוא כדורגלן ומאמן עבר ישראלי, המזוהה בעיקר עם הפועל תל אביב.
קריירה ככדורגלן.
רוזנבוים גדל בשכונת שפירא ובגיל 13 החל לשחק כדורגל בקבוצת הנוער גדנ"ע יהודה. כעבור שלוש שנים הצטרף לקבוצת הנוער של הפועל תל אביב, עמה זכה בגביע ובאליפות הליגה לנוער. בשנת 1951 הוקפץ לסגל הקבוצה הבוגרת של המועדון והחל לתפוס את מקומו בהרכב הפועל תל אביב, לצידם של כוכבי הקבוצה דאז, השוער יעקב חודורוב והקשר אשר בלוט. ב-5 בינואר 1952 כבש את שערו הראשון במדי הפועל תל אביב, מול מכבי ראשון לציון.
עם הפועל תל אביב זכה רוזנבוים באליפות הראשונה של המועדון מאז קום המדינה, והשישית בסך הכל, בשנת 1957. בעונה זו שיחק רוזנבוים בכל משחקי הליגה והבקיע תשעה שערים, ביניהם צמד בניצחון 4–2 בדרבי מול מכבי תל אביב. בשנת 1961 זכה עם הקבוצה בגביע המדינה הראשון שלה מאז קום המדינה (והשביעי בסך הכל), כשבישל לגדעון טיש את שער הניצחון בגמר הגביע מול האלופה דאז, הפועל פתח תקווה.
ב-12 באוקטובר 1962 שימש רוזנבוים כקפטן הפועל תל אביב במשחק הראשון אי פעם שנערך באצטדיון בלומפילד, מול שמשון תל אביב. ב-2 בדצמבר נחנך האצטדיון באופן רשמי במשחק חגיגי מול הקבוצה ההולנדית טוונטה אנסחדה, כשגם במשחק זה משמש רוזנבוים כקפטן הקבוצה.
רוזנבוים שיחק בהפועל תל אביב עד שנת 1964 ולאחר מכן פרש ממשחק פעיל. רוזנבוים כבש 78 שערי ליגה במדי הקבוצה, והוא מדורג במקום הרביעי בטבלת מלך השערים של הפועל תל אביב בכל הזמנים. בסך הכל כבש במדי הקבוצה 99 שערים בכל המסגרות.
נבחרת ישראל.
ב-8 בנובמבר 1953, כשהוא בן 19 בלבד, ערך את הופעת הבכורה שלו בנבחרת ישראל, במשחק מול נבחרת יוגוסלביה במסגרת מוקדמות מונדיאל 1954. רוזנבוים שיחק גם בגביע אסיה שנערך בבנגקוק בשנת 1956, ובסך הכל רשם 18 הופעות במדי נבחרת ישראל, האחרונה שבהם במשחק ידידות מול נבחרת טורקיה, ב-25 בנובמבר 1962.
קריירת כמאמן.
לאחר שפרש פנה רוזנבוים לאימון, ותחילה שימש מאמן-שחקן בקבוצת הפועל כפר שלם מהליגות הנמוכות. במקביל מונה למאמן קבוצת הנוער של הפועל תל אביב. גם בתפקיד זה הוביל את הקבוצה לזכייה בגביע ובאליפות הליגה לנוער, כשתחתיו מככב השחקן הצעיר רוני קלדרון. לאחר שנתיים בקבוצת הנוער מונה רוזנבוים למאמן הראשי של הפועל תל אביב, וכבר בעונתו הראשונה כמאמן הוביל את הקבוצה לזכייה באליפות בעונת 1968/1969, כשתחת שרביטו מככבים בקבוצה קלדרון הצעיר, שייע פייגנבוים, יחזקאל חזום וג'ורג' בורבה. בעונתו השנייה כמאמן הקבוצה הגיע עמה לגמר אליפות אסיה לקבוצות, כשהקבוצה סיימה במקום השני בטורניר.
לאחר שנתיים כמאמן הפועל תל אביב עזב רוזנבוים את תפקידו ואימן לתקופות קצרות את הפועל כפר סבא ואת הפועל פתח תקווה, ממנה פוטר בשנת 1973 כשהקבוצה נקלעה לסכנת ירידה שמונה מחזורים מסיום העונה. בשנת 1975 חזר להפועל תל אביב ואימן אותה עונה נוספת, שהסתיימה בצורה מאכזבת כשהקבוצה סיימה במקום העשירי. לאחר מכן ניהל רוזנבוים במשך שנים ארוכות את קבוצת הנוער של הפועל תל אביב.
חיים אישיים.
רוזנבוים עבד שנים רבות בחברת מקורות. נשוי לרחל, ולהם שני ילדים.
גירנים
גירנים (שם מדעי: Calcarea) הם מחלקה של ספוגים בעלי שלד העשוי מאוסף של מחטי שלד עשויות מסידן פחמתי בצורת קלציט או ארגוניט בעלות 3 קודקודים ברוב המינים, אך לעיתים גם שניים או ארבעה קודקודים. כיום מוגדרים כ-680 מינים שהם כ-8% ממיני הספוגים.
ביולוגיה.
כל הספוגים מקבוצה זו הם אך ורק ימיים, ובעוד שהם מופצים ברחבי העולם, רובם נמצאים במים הטרופיים הרדודים. כמו כל הספוגים האחרים, הם נייחים וניזונים על ידי סינון.
כל שלוש צורות הגוף בספוגיים מיוצגות בתוך בקבוצת הגירנים: סיקון, אסקון, ולאוקון. בדרך כלל, הגירנים הם קטנים, גובהם פחות מ-10 סנטימטרים, וחדגוניים בצבעם. עם זאת, ידועים גם כמה מינים צבעוניים.
הגירנים מגוונים במבנה הגוף החל מסימטריה רדיאלית דמוית אגרטל, למושבות שמורכבות ממעשה-רשת של צינורות דקים, או בצורות מסיביות לא סדירות. השלד נראה כרשת או במבנה של חלת דבש.
מיון.
הטקסונומיה המודרנית מחלקת את המחלקה לשני תתי מחלקות:
מתחם לביא
מתחם לביא הוא מתחם מעונות פועלים שהוקם בעיר גבעתיים בין השנים 1935–1937. במתחם שלושה בנייני מעונות טוריים מקבילים שתוכננו על ידי האדריכלים יוסף נויפלד וישראל דיקר. בשנת 2000 יועד המתחם להריסה במסגרת פרויקט פינוי-בינוי אך בשנת 2012 הוועדה מחוזית לתכנון ולבנייה תל אביב פסקה כי יש לחדש ולשקם את המתחם ולהימנע מהריסתו עקב ערכו ההיסטורי.
היסטוריה.
מתחם לביא נבנה בשולי רמת יצחק דרומית לרמת גן. המעונות תוכננו על ידי האדריכלים יוסף נויפלד וישראל דיקר - ממגבשי הסגנון הבינלאומי בארץ ישראל. המתחם כולל שלושה בניינים טוריים מקבילים בני שתיים עד שלוש קומות. בין הבניינים ניטעו עצי פיקוס, מדשאות ושיחים שונים. המתחם אוכלס על ידי חברי תנועת פועלי ציון שמאל. שלושת הבניינים נקראו "מעונות פועלים", להבדיל מ"מעונות העובדים" בתל אביב. השם מרמז על ההיבדלות האידאולוגית בין מפלגת פועלי ציון שמאל לבין המפלגה השלטת. קומות הקרקע של הבניינים שימשו צרכים קהילתיים שונים - צרכנייה, אולם תרבות ובית דפוס יידישאי שהדפיס את הביטאון "ניוואלט" ("העולם החדש"). בתחילת שנות ה-40 סופחו מעונות הפועלים והשטחים הירוקים מסביבם לגבעתיים.
בשנת 1986 ערכו בני המייסדים כנס יובל לבניית המתחם.
פולמוס פינוי-בינוי המתחם.
בשנת 2000 משרד השיכון ייעד את המתחם לתוכנית פינוי-בינוי. חברת אפריקה ישראל וחברת נוה גד מקבוצת נכסים ובניין קידמו בניית שני מגדלים בני 29 קומות במקומם של הבניינים הקיימים. התוכנית כללה גם בניית מבני ציבור והקמת תשתיות חדשות וזכתה לתמיכת עיריית גבעתיים ודיירי המעונות. התוכנית אושרה בוועדה המקומית לתכנון ולבנייה ב-2005 והופקדה להתנגדויות על ידי הוועדה המחוזית לתכנון ובנייה ב-2010.
המתנגדים לתוכנית, ובהם תושבי האזור, החברה להגנת הטבע, ואחרים, הציגו נימוקי התנגדות שונים ובהם הטענה כי המתחם בכלל ראוי לשימור, מאחר שבשנותיה הראשונות של המדינה הוא שימש כמעונות פועלים. דגש מיוחד הושם על גילם של עצי הפיקוס במקום. הוועדה אישרה את טענת השימור והמתחם הוכרז כמיועד לשימור.
תושבי המתחם, עיריית גבעתיים וחברת נוה גד ערערו על ההחלטה באוגוסט 2011 במועצה הארצית לתכנון ולבנייה. בערר, שהוגש באמצעות היועצת המשפטית של עיריית גבעתיים, עו"ד תמר לרנר, טענה העירייה כי למתחם אין כל ערך אדריכלי מיוחד. עיריית גבעתיים הציעה בערר לשמר את מורשת פועלי ציון שמאל והאדריכלים על ידי פיתוח מוזיאון ושימור העצים במתחם..
המחלקה הארצית פסקה כי על הוועדה המחוזית לקבל החלטה סופית בעניין. הוועדה המחוזית בחנה תוכנית חלופית שהוצגה בערר וכללה שימור אחד הבניינים באתר ותשע חלופות נוספות שכללו דרגות שונות של שימור. בחודש יוני 2012 פסקה הוועדה המחוזית שהחלופות שנבחנו מציעות פיתוח הכולל רווח ליזמים והטבה לדיירים ולחוכרים באזור. לפיכך החליטה הוועדה המחוזית להעדיף את שימור המתחם, ללא תוכנית פינוי-בינוי במקום.
טסטולוגיה