בשנת 1991 הצטרף לסגל האקדמי של מכון טכנולוגי חולון. היה דקאן הפקולטה להנדסת חשמל אלקטרוניקה ותקשורת וראש המרכז למיקרואלקטרוניקה ושכבות דקות. באוקטובר 2011 מונה לנשיא המכון. בדצמבר 2012 התבקש לסיים את כהונתו כנשיא המכון.
פיתח יחד עם פרופ' אדיר בר-לב, במסגרת האוניברסיטה הפתוחה, את הקורסים "מוליכים למחצה" ו"התקני מוליכים למחצה ומיקרואלקטרוניקה", ושימש מרכז ההוראה של קורסים אלו במשך שנים רבות.
תחומי המחקר שלו הם: מיקרוסקופיה אקוסטית, אלקטרואופטיקה, הוראה מרחוק באמצעות תקשורת מחשבים, מידענות, התקני גלי שטח אקוסטיים, מיקרואלקטרוניקה בשכבות דקות.
עומד בראש חטיבת ההתקנים האלקטרוניים של IEEE מאז 1996 והוא כמזכיר הסניף של IET ישראל. עומד בראש הסניף הישראלי של SID – "החברה למידע תצוגות", והוא חבר הנהלה בהתאגדות המהנדסים SEEEI, האגודה הישראלית לתאי שמש ISES, והאגודה העולמית להנדסת הספק – CIGRE. על שמו רשומים 15 פטנטים. יזם שלש חברות הזנק בתחום ההתקנים החשמליים: ATCT, SILBID, MICRO-D.
קישורים חיצוניים.
מכּתביו:
מהנדס אלקטרוניקה
בני תורה (מפלגה)
בני תורה (שמה ברשומות: נצח) היא מפלגה חרדית ליטאית, שמנהיגה הרוחני היה הרב שמואל אוירבך ותומכיה מכונים "הפלג הירושלמי" על שם העיר שבה התגורר. המפלגה הוקמה בעקבות המחלוקת בציבור הליטאי, שהביאה לפרישת תומכיה ממפלגת דגל התורה, שבה תומך רוב הציבור הליטאי.
המפלגה קמה בשנת 2012, לקראת הבחירות לכנסת ה-19, תחת השם "נצח". מספר ימים לפני הבחירות הודיעו ראשיה על פרישה מההתמודדות. כעבור מספר חודשים, לקראת הבחירות לרשויות המקומיות בנובמבר 2013, שונה שמה ל"בני תורה" והיא התמודדה וזכתה במושבים במועצות של ירושלים, בני ברק ומודיעין עילית.
היסטוריה.
הקמה והבחירות לכנסת ה-19.
סמוך לפטירת מנהיג הליטאים הרב יוסף שלום אלישיב בשנת 2012 התפתח סכסוך בין שני פלגים של היהדות החרדית-ליטאית, המיוצגת בכנסת מאז 1988 על ידי מפלגת דגל התורה, שהקים הרב אלעזר מנחם מן שך. מצד אחד ניצב רוב הציבור הליטאי תחת הנהגת הרב אהרן יהודה לייב שטינמן, עם הרוב הגדול של חברי מועצת גדולי התורה וחברי הכנסת של המפלגה. לעומתם, נאמני הרב שמואל אוירבך החשיבו את רבם כממשיך דרכם של הרב שך והרב אלישיב. עד 2012 שלטו נאמני הרב אוירבך ביומון המפלגה "יתד נאמן", ובמהלך השנה השתלטו נאמני הרב שטינמן על העיתון והדיחו את נאמני הרב אוירבך, ובעקבות זאת הקימו האחרונים את העיתון "הפלס".
בסמליל המפלגה מצוינות השנים תרע"ב - שנת ייסודה של אגודת ישראל, תשמ"ט - שנת ייסודה של דגל התורה ותשע"ד - שנת ייסודה של "בני תורה". זאת מתוך טענה שהמפלגה היא ממשיכת דרכה האמיתית של קודמותיה.
לקראת הבחירות לכנסת התשע עשרה נאמני הרב אוירבך הגישו רשימה ברשם המפלגות בשם נצח, לאחר שסמוך להגשת הרשימות לכנסת התברר סופית שהמקום השלישי מטעם דגל התורה ברשימת יהדות התורה, המשותפת לה ולאגודת ישראל, לא ניתן בשנית למנחם כרמל, המזוהה עם נאמני הרב אוירבך, אלא ליעקב אשר, ראש עיריית בני ברק, מנאמני הרב שטינמן. אנשי המפלגה דרשו תיאום עמם בנושא גיוס בחורי ישיבות, הכרה בכוחם והפסקת חרם המודעות על העיתון "הפלס". ב-17 בינואר התפטרו מועמדי המפלגה מהתמודדות בבחירות, זאת לאחר סיכום בין האדמו"ר מגור לרב אוירבך לפיו "הסיעה המרכזית" (המייצגת את חסידות גור באגודת ישראל) תייצג גם את מחנהו של הרב אוירבך, ותהיה מתואמת איתו בקביעת עמדת המפלגה בסוגיית גיוס בני ישיבות ובתחומים נוספים.
בראש הרשימה בבחירות לכנסת ה-19 לפני התפטרותה עמד חיים אפשטיין. אברהם ישעיהו ברגמן, נכדו של הרב שך, מוקם במקום ה-9 מתוך 10 מועמדים.
הבחירות לרשויות המקומיות 2013.
לקראת הבחירות לרשויות המקומיות בשנת 2013 התמודדה המפלגה תחת השם "בני תורה" לראשות העיר ולמועצת העיר, בירושלים, בבני ברק ובמודיעין עילית. מועמדיה לראשות הערים היו: חיים אפשטיין בירושלים, חיים רוחמקין בבני ברק ואברהם ברגר במודיעין עילית. כשבועיים לפני הבחירות, בעקבות פגישת יעקב ליצמן עם הרב אוירבך, הודיעה בני תורה על הסרת מועמדה לראשות עיריית בני ברק. בירושלים ובבני ברק התמודדה הרשימה תחת האותיות "עץ", ששימשו את דגל התורה בבחירות לכנסת השתים עשרה בשנת 1988. במודיעין עילית התמודדה הרשימה עם האותיות "זך".
הרב שטינמן והרב חיים קניבסקי פרסמו מכתבים חריפים נגד המפלגה ותומכיה.
בירושלים קיבלה רשימת "בני תורה" כ-7,000 קולות, הכניסה נציג אחד למועצת העירייה, ומועמדה לראשות העיר, חיים אפשטיין, קיבל 3.5% מקולות המצביעים. אפשטיין, התמנה לסגן ראש העיר ומחזיק תיקי תרבות תורנית וח"ן חרדי. בבני ברק זכתה הרשימה בכ-5,000 קולות ובשני מושבים ובמודיעין עילית זכתה בכאלפיים קולות ובשני מושבים. בשלוש הרשויות יחד הצביעו למפלגה כ-14 אלף איש. בשלוש הרשויות התמודדה דגל התורה במסגרת יהדות התורה ועבורה הצביע רובו של הציבור הליטאי.
בבני ברק, בה היה ליהדות התורה רוב מוחלט במועצת העיר, נותרה בני תורה כסיעה יחידה באופוזיציה. יעקב וירז'בינסקי, שנבחר מטעם סיעת יהדות התורה, פרש מסיעתו ומונה למספר ועדות עירוניות, בהן ועדת ההנחות בארנונה. בית המשפט העליון ביטל מינוי זה וקבע שהמקום בוועדת הארנונה המיועד לאופוזיציה יינתן לסיעת בני תורה, הגדולה שבסיעות האופוזיציה.
הבחירות לכנסת העשרים.
בבחירות לכנסת העשרים לא יוצגה המפלגה ברשימת יהדות התורה לכנסת. גורמים המזוהים עם המפלגה ניהלו קמפיין כנגד הצבעה ליהדות התורה. יומיים לפני הבחירות נאספו אנשי "בני תורה" באצטדיון הארנה בירושלים לכנס גדול בהשתתפות הרב אוירבך, ובו הוכרז כי "אין לסייע בידי עוברי עבירה", הכרזה שהתפרשה כאיסור הצבעה ליהדות התורה. יום קודם הבחירות הוכרז בשם הרב אוירבך כי הוא אינו מורה עבור איזו מפלגה להצביע. עוזרו של הרב אוירבך, יוסף פטרוף, אמר כי משמעות הדברים היא שיש להימנע מהצבעה. על פי הערכות, כ-4000 מאנשי בני תורה הצביעו בפתקים פסולים ואחרים הצביעו למפלגות ש"ס ויחד.
מועצת גדולי עולם התורה.
בחודש אדר ה'תשע"ח נפטר הרב שמואל אוירבך. לאחר פטירתו הוקמה "מועצת גדולי עולם התורה", שאמורה להחליט בענייני הקבוצה. במועצה חברים הרב עזריאל אוירבך, הרב יהושע גרשון ארנברג, הרב בן ציון בורודיאנסקי, הרב אשר דויטש, הרב ברוך שמואל דויטש, הרב דב אהרון זלזניק, הרב שמואל מרקוביץ, הרב צבי פרידמן, הרב ישראל יצחק קלמנוביץ', הרב צבי רוטברג, הרב זבולון שוב והרב משה שמידע. הרב צבי שנקר היה חבר במועצה עד לפטירתו בתש"פ, 2020.
הבחירות לרשויות המקומיות 2018.
בבחירות לרשויות המקומיות בישראל ב-2018 רשימות מטעם המפלגה התמודדו בשש ערים תחת האותיות "עץ". בירושלים הריצה המפלגה בתחילה את חיים אפשטיין לראשות העיר, אך הוא פרש מהמירוץ והמפלגה הודיעה על תמיכתה בזאב אלקין לראשות העיר. המפלגה שמרה על כוחה עם נציג אחד וכ־9000 קולות. בסיבוב שני תמכה המפלגה בעופר ברקוביץ שהפסיד למשה ליאון בבני ברק התמודד אברהם קאהן מטעם המפלגה לראשות העיר, שלא נבחר, והמפלגה זכתה ל־3 נציגים למועצת העיר. במודיעין עילית התמודד מטעמה שמואל אלישיב לראשות העיר, שלא נבחר, והמפלגה שמרה על כוחה במועצת העיר עם 2 נציגים. בבית שמש התמודד מלאכי כי טוב מטעם המפלגה לראשות העיר אך פרש מהמירוץ יומיים לפני הבחירות ומפלגתו הודיעה על תמיכה במשה אבוטבול. כי טוב נכנס למועצה והתמנה לסגן ראש העיר ללא שכר. המפלגה התמודדה גם בביתר עילית ובאלעד, שם לא הצליחה להכניס נציגים מטעמה. בשש הרשויות יחד הצביעו למפלגה כ-22 אלף איש.
נייג'ל הייברס
נייג'ל אלן הייברס (באנגלית: Nigel Allan Havers; נולד ב-6 בנובמבר 1949) הוא שחקן אנגלי. תפקידיו הידועים ביותר הם כלורד אנדרו לינדזי בסרט "מרכבות האש" מ-1981, עליו היה מועמד לפרס באפטה, וכד"ר טום לטימר בסדרה הקומית הבריטית "אל תחכה לי". הוא גילם את הדמות 'לואיס ארצ'ר' באופרת הסבון הוותיקה "קורוניישן סטריט" בשנים 2009 ו-2010, וחזר להופיע בתפקיד זה ב-2012.
ביוגרפיה.
נייג'ל הייברס נולד בלונדון, הוא בנו הצעיר של מייקל הייברס (לימים הברון הייברס). אביו היה עורך דין (בריסטר) נודע שהגן בהצלחה על מיק ג'אגר וקית' ריצ'רדס כשהואשמו בעבירות סמים ב-1967, וכן על היותו התובע הראשי במשפטו של פיטר סאטקליף (המוכר בכינוי "המרטש מיורקשייר") ב-1981. בשנת 1987 מונה מייקל הייברס ללורד צ'נסלור בממשלה השמרנית בבריטניה. דודתו מצד אביו, הברונית באטלר-סלוס (Butler-Sloss) הייתה האשה הראשונה שכיהנה כשופטת בבית הדין לערעורים. סבו, סיר ססיל הייברס, היה שופט בבית המשפט העליון, ואחיו פיליפ הייברס, בחר בקריירה משפטית והוא עורך דין (QC).
הייברס התחנך בבית הספר לאמנויות "Arts Educational School" בלונדון, בניגוד למסורת המשפחתית של לימודים בבית הספר איטון.
תחילת הקריירה שלו הייתה בסדרת דרמה "Mrs Dale's Diary" ששודרה ברדיו, בהמשך הצטרף ללהקת התיאטרון "פרוספקט תיאטר קומפני", הוא מתאר באוטוביוגרפיה שלו את עיסוקו אז בתיאטרון כמי ש"אוחז בחנית ומכין תה". אחר כך עבד עבור ג'יימי סימונדס. מגיל צעיר היה הייברס חביב הנשים, השחקן קנת' מור שהיה ידיד של אביו יעץ לו: "אם אתה מקסים, אינך צריך לבקש מהן לשכב אתך, הן יבקשו זאת ממך".