ג'ון בילינגסלי (באנגלית: John Billingsley; נולד ב-20 במאי 1960) הוא שחקן קולנוע וטלוויזיה אמריקאי הידוע בתפקידו כד"ר פלוקס בסדרת הטלוויזיה "".
קריירה.
בילינגסלי הופיע בפרק של "תיקים באפלה". הוא לוהק לתפקיד פרופ' מיילס בלארד בסדרת הטלוויזיה קצרת הימים "The Others" ולאחר מכן גילם את ד"ר פלוקס, החייזר האקסצנטרי, בסדרה החמישית של "מסע בין כוכבים", "". הוא שיחק את עצמו בפרק של "רוזוול", אשר עשה שימוש בתפאורה של "אנטרפרייז". הוא גם כיכב בסרט העצמאי "Breathing Hard" (2000) באותה השנה. בשנת 2002, הוא היה כוכב אורח בפרק של "סטארגייט SG-1", ששיחק מדען שהוא גם "טרקי", הסוגד לג'ין רודנברי. כמו כן, הוא גילם את ידידו של חוקר מקרי המוות (דנזל וושינגטון) בסרט משנת 2003 "עד קצה הזמן".
בילינגסלי מוכר היטב למעריצים של סדרת הפשע "Cold Case" בשל הופעת האורח שלו במהלך העונה השנייה של התוכנית, בה שחק רוצח סדרתי בשם ג'ורג' מרקס, הרוצח היחיד בתוכנית שלא נלכד. מאוחר יותר, בילינגסלי שב לגלם את דמותו של מרקס בפרק סיום העונה, שבו הוא נהרג. כמו כן, בילינגסלי הופיע כקורבן תקיפה בפרק של בעונה הראשונה של "עמוק באדמה", בפרק "The New Person".
בילינגסלי הופיע בעונה הראשונה של "נמלטים" כטרנס סטדמן המסתורי, אחיו של סגן נשיא ארצות הברית, שמותו זוייף על מנת להפליל את לינקולן בורוז ברצח. זמן קצר לאחר מכן, הוא לוהק כדמות קבועה בסדרה ""The Nine". כתוצאה מכך, לא היה באפשרותו להמשיך ולגלם את סטדמן, והוא הוחלף על ידי ג'ף פרי. בשנת 2005, הוא העניק את קולו לדמותו של טראסק בסדרת האנימציה "Ultimate Spider-Man". בחודש נובמבר 2006, בילינגסלי גילם את דמותו של ויליאם ברדפורד בשני פרקים של הפודקאסט "The Radio Adventures of Dr. Floyd"". במאי 2007 הוא הופיע ב-"NCIS" כצלם עיוור בפרק "In The Dark". הוא הופיע בעונה השביעית של "24", כדמות חוזרת. ב-8 באוקטובר 2007, הוא הופיע כשחקן אורח בסדרה "בJourneyman", בדמותו של אלן פלאט. בילינגסלי שיחק את פרופ' הארי, ביולוג, בסרט המדע בדיוני העצמאי משנת 2007, האיש מכוכב ארץ ("The Man from Earth"). כמו כן הוא הופיע כשחקן אורח בפרק מאוקטובר 2007 של "CSI", ובשנת 2006 הופיע בסדרת הספין אוף שלה, ".
בילינגסלי הופיע כג'ייקוב נולסטון בפרק הכפול "Crash Into Me"", מעונה 4 של סדרת הטלוויזיה "האנטומיה של גריי".
בילינגסלי ואשתו הופיעו בתפקיד עצמם בסדרת רשת הכבלים HGTV "?My House Is Worth What", שבו מומחה נדל"ן מסייר בביתם, ומספק פרשנות לצופים לפני מתן הערכה.
בשנת 2008, היה לבילינגסלי תפקיד משנה במספר פרקים של "דם אמיתי", סדרת HBO, כחוקר מקרי המוות מייק ספנסר. בחודש מאי של אותה שנה, הוא הופיע ככוכב אורח בדמותו של ג'ון אריס, כאביו של רוצח סדרתי בפרק ""Never Tell" של "Women's Murder Club"".
הוא הופיע בסרט האסונות "2012", אשר עלה לאקרנים ב-13 בנובמבר 2009, כפרופ' פרדריק ווסט, מדען אמריקאי. לאחר מכן הוא הופיע בסדרת רשת ABC "סקראבס", בחודש דצמבר 2009. בחודש אוגוסט 2010, הוא היה כוכב אורח בפרק בסדרה ""Leverage" של רשת TNT, כאחראי האבטחה במוזיאון לאמנות ועתיקות בבוסטון. בנובמבר באותה השנה הוא היה כוכב אורח בפרק "Red Moon"" של הסדרה "המנטליסט".
בחודש פברואר 2011 בילינגסלי שיחק את דמותו של גידג'ר, במחזהו של ריצ'רד גרינברג ""The Violet Hour", בלוס אנג'לס.
בחודש אוגוסט 2011 בילינגסלי כיכב בפרק של סדרת הדרמה של USA "Suits"", כרואה החשבון של החברה אשר מפוטר משום שמעולם לא סיים לימודי אוניברסיטה.
ב-22 ביולי 2012 בילינגסלי הופיע בפרק של "דם אמיתי", כחוקר מקרי מוות.
באוקטובר 2012 בילינגסלי יככב בסרט "Trade of Innocents" לצידם של דרמוט מלרוניי ומירה סורבינו.
בשנת 2015 התארח בסדרת המדע הבדיוני האמריקאית "הלחישות" בתור אביו של תומאס. בין השנים 2015–2016 שיחק את סמואל טאונסנד, אביו של המרגל רוברט טאונסנדר, בסדרה המרגלים של וושינגטון.
בשנת 2016 שיחק בסרט הדרמה "מדטאון" בכיכובו של מיילו ונטימיליה. הסרט הוקרן לראשונה בפסטיבל הסרטים הבינלאומי בקליבלנד, ויצא להקרנה מצומצמת ברחבי ארצות הברית בינואר 2018. עוד ב-2016, שיחק בעונה השנייה והשלישית של סדרת הטלוויזיה "תפרים" בתור מיטשל בלייר.
דנובולנים
אנטוני מונטגומרי
אילנה פרדס
אילנה פרדס (נולדה ב-3 בינואר 1956) היא פרופסור בקתדרה לספרות כללית והשוואתית ע"ש קתרין קורנל באוניברסיטה העברית בירושלים.
ביוגרפיה.
פרדס קיבלה את תואר הדוקטור באוניברסיטת ברקלי בקליפורניה בשנת 1990. בשנים 1990-1992 היא לימדה באוניברסיטת פרינסטון וכן הייתה מרצה אורחת באוניברסיטת ברקלי בקליפורניה ב-1996 וב-2006, ובהרווארד ב-2012. במהלך סתיו 2009 היא הייתה עמיתה במרכז כץ ללימודי יהדות מתקדמים באוניברסיטת פנסילבניה, ובסתיו 2017 הייתה עמיתה ב- Humanities Council באונירסיטת פרינסטון. כמו כן, בשנים 2008–2011 היא הייתה עמיתה בכירה בסכוליון, מרכז אינטרדיסציפלינרי למדעי היהדות באוניברסיטה העברית. תחומי מחקרה העיקריים: תנ"ך, ספרות ותרבות, אסתטיקה והרמנויטיקה, מגדר.
ספריה.
הבריאה על פי חוה: גישה ספרותית-פמיניסטית למקרא.
הספר מתחקה במעין מסע ארכאולוגי אחר שרידים של מסורות מקראיות הקוראות תיגר על התפיסה הפטריארכלית השלטת, וחושף פנים אחרות בייצוג הנשיות בתנ"ך. אילנה פרדס מגלה בקריאתה המאלפת והעשירה את עוצמתן של דמויות נשים שוליות כמו צפורה ואשת איוב, ומאירה היבטים לא מוכרים בדמויות ידועות יותר: חוה כנותנת שמות, מחאתה של מרים וחלומותיה הסמויים של השולמית. טענת המחברת היא, שדאגתם של עורכי המקרא לאחדות הטקסט נתקלת מדי פעם במשיכה סותרת, לא בהכרח מודעות, לייצוג מסורות חריגות. הדיון מראה כמו כן כיצד שלובים הקולות הנשיים החתרניים בקולות אחרים, שהודחקו אף הם על ידי התרבות המונותיאסטית: הדים של מסורות פאגאניות, תפיסות סקפטיות וגעגועים ארוטיים.
הביוגרפיה של עם ישראל: ספרות ולאומיות במקרא.
בספרה הביוגרפיה של עם ישראל: ספרות ולאומיות במקרא (ירושלים: הקיבוץ המאוחד, 2001), סוקרת פרדס את סיפורי התנ"ך כמייצרים ביוגרפיה לאומית המשפיעים על לידתו של הנרטיב הלאומי.
העם במקרא מדומיין בעיקר כאדם. ספר זה בוחן את המרקם המטפורי העשיר שבאמצעותו מתעוררת לחיים דמות קולקטיבית זו ומתחקה אחר ייצוגם של שלבים שונים בחיי העם – מלידה במצרים, דרך יניקה במדבר וכלה בחניכה שאין לה סוף מוגדר. בטקסט המקראי, לטענת המחברת, שזורות ההיסטוריה והספרות בצורה גלויה יותר מאשר בהיסטוריוגרפיה המודרנית, ומשום כך זהו טקסט מאלף לבחינת הבסיס הנרטיבי של העמים.
"עורפו הקשה" של העם זוכה כאן לקריאה חתרנית המדגישה את ערכן של התלונות נגד הקו הלאומי הרשמי. המקרא מתגלה לא רק כמקור למיתוסים לאומיים אלא גם כטקסט המציע ביקורת מופתית על הנחות היסוד של חלומות קולקטיביים. היחסים הסבוכים בין העם המרדן לאל – הנעים בין קרבה ייחודית לבין זעם ואכזבה – מוגדרים כביטוי חודר של אמביוולנטיות לאומית. כמו כן עוסק הספר במורכבות המגדרית המאפיינת את יחסי העם והאל.
התנ"ך של מלוויל.
סופרים רבים בארצות הברית של טרום מלחמת האזרחים שאפו להמציא מחדש את התנ"ך אולם בעשותם כן אף אחד מהם, כך טוענת אילנה פרדס, לא דמה להרמן מלוויל וניסיונו העיקש להגדיר מחדש פרשנות המקרא. במובי דיק הוא לא רק מנסה לעצב תנ"ך חדש - עצום ומהופך, שבו המוקצים והמורדים של הטקסט המקראי זוכים להימצא במרכז הבמה, אלא גם לבקר כל אמצעי פרשני אפשרי למקרא, ותוך כך לקרוא למחשבה מחודשת על הפוליטיקה הטמונה בהתקבלותו של הטקסט המקראי. בספרה "Melville's Bibles", פרדס מתחקה אחר תגובתו של מלוויל לקשת שלמה טקסטים: כתבים פרשניים מן המאה התשע-עשרה לכתבי הקודש, מחקר המקרא, סיפורי מסע לארץ הקודש, דרשות פוליטיות ותנ"כים נשיים. היא מראה כיצד, בחיות שאין דומה לה, בוחן מלוויל את השאלה מה נחשב עבורנו כתנ"ך ומה כפרשנות.
אוהבים מוכי ירח: עגנון ושיר השירים בתרבות הישראלית.
הדמיון הפרשני של עגנון חובק עולם ומזמין לחשוב מחדש על הגדרות נורמטיביות של ספרות, מקרא ופרשנות. בשילוב נדיר של קריאה ספרותית והיסטורית, מבקשת אילנה פרדס להאיר פן לא מוכר בפרויקט הפרשני של עגנון. עגנון מתגלה כאן לא רק כמי שמצוי בכל רובדי הפרשנות המסורתית, אלא גם כמי שמתבונן בחדות שאין דומה לה בעיסוק האובססיבי במקרא בהקשרים מודרניים.
"אוהבים מוכי ירח" מתחקה אחר תגובתו של עגנון למעמד המיוחד ששיר השירים זכה לו בתרבות הישראלית. באמצה את שיר השירים כטקסט מכונן ביקשה הציונות לשוב אל הסצנות הארוטיות והפסטורליות של "ניצנים נראו בארץ" ו"אל גינת אגוז", למצוא בארץ-ישראל מעין פומפיי שבה נשמר הטקסט המקראי הקדום בצורתו המקורית. עם זאת, בחיפוש זה אחר פשט ישן-חדש לא הצליחה הפרשנות הציונית להתנער מרוחות הרפאים של האלגוריות המסורתיות על שיר השירים. באירוניה ייחודית, עגנון מציב את התנ"ך הישראלי כפרק מרתק, גם אם מוזר, בהיסטוריה הפרשנית המפתיעה תמיד של הטקסט המקראי.