בישראל משודרת הסדרה בערוץ HOT קומדי סנטרל ובנטפליקס, אך בנטפליקס היא זמינה רק עד העונה השביעית.
פרקים.
עונה ראשונה (2013–2014).
העונה הראשונה של הסדרה שודרה בארצות הברית החל מ-17 בספטמבר 2013.
עונה שנייה (2014–2015).
העונה השנייה של הסדרה שודרה בארצות הברית החל מ-28 בספטמבר 2014.
עונה שלישית (2015–2016).
ב-17 בינואר 2015 הסדרה חודשה לעונה שלישית, אשר שודרה החל מה-27 בספטמבר 2015.
עונה רביעית (2016–2017).
העונה הרביעית של הסדרה שודרה בארצות הברית החל מ-20 בספטמבר 2016.
עונה חמישית (2017–2018).
העונה החמישית של הסדרה שודרה בארצות הברית החל מ-26 בספטמבר 2017
עונה שישית.
עונה שישית יצאה לאוויר בשנת 2019 ונמצאת זמינה בנטפליקס.
עונה שביעית.
עונה שביעית יצאה לאוויר בשנת 2020 ונמצאת זמינה בנטפליקס.
עונה שמינית.
נמסר על ידי הפקת הסדרה כי העונה צפויה לצאת ב-12 באוגוסט 2021 וכי חלו עיכובים בשל התפרצות נגיף הקורונה. העונה כללה עשרה פרקים, והיא גם העונה האחרונה של הסדרה.
רוקחמן
רוקחמן בע"מ המכונה מאפיית מַן היא מאפייה ישראלית המייצרת בעיקר ופלים ועוגיות.
היסטוריה.
המפעל הוקם ב-1954 בבני ברק על ידי מנחם ופנינה רוקח.
מנחם רוקח עלה לארץ ישראל בשנת 1938 מווינה, שם היה לאביו, אליעזר רוקח, בית חרושת לייצור ופלים, עוגיות ודברי שוקולד. תחילה, הם נכנסו כשותפים במפעל ההיסטורי "ליבר" וייסדו בה את מחלקת הוופלים הראשונה בבית החרושת. מנחם רוקח היה חבר בוועד הפועלים במפעל.
לאחר כ-16 שנה, בשנת 1954, נפרדה החברה מ"ליבר" והקימה בית חרושת קטן לייצור ופלים ועוגיות בבני ברק. בתחילה תפקד כקואופרטיב ולאחר מכן היה לבית חרושת פרטי "מן". מקור השם מן מהשמיים, מתוך הסיפור המקראי של יציאת מצרים. כל עבודות הייצור, אשר נעשו ידנית, בוצעו על ידי מנחם ומספר עובדים מצומצם, בזמן שאשתו פנינה הייתה משווקת את מוצרי החברה ברכבה בכל רחבי הארץ.
בשנת 1963 רכשה החברה את התנור האוטומטי הראשון ומכונה למריחת הקרם שעל הופל. באותן שנים שלאחר תקופת הצנע ותוך כדי מלחמות ישראל, תהליכי הייצור השתכללו, כושר הייצור והביקוש גדלו ועובדים נוספים הצטרפו למפעל – על כן נדרשה החברה לגדול ולהתרחב והוקמו שתי קומות נוספות לבית החרושת.
בתחילת שנות ה-90 עברה החברה למשכנה החדש באזור התעשייה של רמלה, למפעל מודרני ומשוכלל המשתרע על שטח של 13 דונם. המעבר למקום גדול ומרווח איפשר לחברה לגדול ולהתרחב עם פס ייצור חדיש של עוגיות, בנוסף לשני פסי ייצור של ופלים ועוד אחד לציפוי.
בשנת 2012 השיקה החברה סדרת עוגיות חדשה בשם קוקילה.
כיום.
על פי נתוני נילסן לסוף 2013, ופלים מן הוא מותג הוופלים השני בגודלו בישראל (בנתח שוק כמותי) לוופלים ועוגיות מן אחיזה חזקה בשוק החרדי, הודות להכשר הרב לנדא. למוצרים יש הכשר גם של הרב יחיאל אבוחצירא רב העיר רמלה. בנוסף, לחברה ייצוא נרחב לקהילות יהודיות ברחבי העולם, בהן בארצות הברית, קנדה, אירופה, מקסיקו, רוסיה ואוסטרליה.
החברה מנוהלת על ידי ילדיהם של מנחם ופנינה – ציפי פקר ואלעזר רוקח, ביחד עם הבנים אבי פקר ושגיא רוקח, אשר הצטרפו לניהול החברה.
כלל המוצרים הם פרווה וכמעט כולם טבעונים, בעלי תקן vegan friendly.
הפקולטה למדעי החברה, אוניברסיטת תל אביב
הפקולטה למדעי החברה ע"ש גרשון גורדון של אוניברסיטת תל אביב היא פקולטה שנוסדה בשנת 1964. בפקולטה 3 בתי ספר עצמאיים: בית הספר לכלכלה, בית הספר לעבודה סוציאלית ובית הספר למדעי הפסיכולוגיה, ו-5 חוגים: מדע המדינה, סוציולוגיה ואנתרופולוגיה, תקשורת, לימודי עבודה ומדיניות ציבורית.
הלימודים בפקולטה.
בשנת 1964 נפתחו הלימודים בפקולטה עם שלושה חוגים: סוציולוגיה, מדעי המדינה ויחסים בינלאומיים והחוג לארצות מתפתחות.
שנת הלימודים תשכ"ד נפתחה עם ארבעה חוגים נוספים: כלכלה, סטטיסטיקה, לימודי עבודה ומגמה לעיתונאות.
באוקטובר 1969 נפתחו לימודי תואר שני בסוציולוגיה, מדע המדינה וסטטיסטיקה. בנובמבר 1969 נחנך הבניין המרכזי של הפקולטה, בניין נפתלי.
בנוסף לתוכניות לתואר מתקיימות בפקולטה תוכניות לימודים ייחודיות בעברית ובאנגלית ביישוב סכסוכים וגישור, הגירה, דיפלומטיה ולימודי ביטחון, מנהיגות תקשורת ובחירות, והתוכנית להתמודדות עם מצבי לחץ, אסון וטראומה.
בפקולטה מתקיימות תוכניות לימוד מיוחדות:
נכון לשנת 2014, לומדים בפקולטה כ־3,500 תלמידי תואר ראשון, כ־1,800 תלמידי תואר שני וכ-200 תלמידי תואר שלישי.
ואטוטין
לוס בריוס
לוס בריוס (בספרדית: Los Barrios) היא עיר קטנה ורשות מקומית הממוקמת בדרום ספרד. לוס בריוס משתייכת לקומרקה קמפו דה גיברלטר שבמחוז קדיס שבקהילה האוטונומית אנדלוסיה.
על אף שהאזור בכללותו היה מיושב כבר בתקופה הפרהיסטורית, מקורה של לוס בריוס הוא מאוחר יחסית. היא נוסדה בשנת 1704 על ידי פליטים ספרדים שנמלטו מגיברלטר לאחר שנטשו את ביתם, עם כיבושה של גיברלטר על ידי הצי האנגלו-ספרדי במהלך מלחמת הירושה הספרדית.
בעבר הייתה כלכלתה של לוס בריוס מבוססת על חקלאות ודיג, אך כיום היא מתועשת בכבדות.
דמוגרפיה.
לרשות המקומית של לוס בריוס משתייכים 4 פרברים, לוס קורטיחייוס (Los Cortijillos), גואדקורטה (Guadacorte), פלמונס (Palmones) ופואנטה רומנו (Puente Romano).
הפקולטה למדעי החברה
דוב בעריש מביאלה
המוסד העליון למדע יישומי וטכנולוגיה (דמשק)
המוסד העליון למדע יישומי וטכנולוגיה (בערבית: المعهد العالي للعلوم التطبيقية والتكنولوجيا; באנגלית: Higher Institute for Applied Science and Technology, ובראשי תיבות: HIAST) היא אוניברסיטה ציבורית בעיר בדמשק, בירת סוריה.
המוסד הוקם במהלך שנת 1983, ומציע תואר ראשון ותארים מתקדמים בתחומי הפיזיקה, מתמטיקה, והנדסה ואלקטרוניקה.
HIAST הוא מוסד אקדמי ולא בסיס למחקר צבאי.
על פי מחלקת האוצר האוצר של ארצות הברית, המוסד מספק הכשרה למהנדסים המזוהים עם מרכז סרס, עם התוכנית הסורית לפיתוח נשק להשמדה המונית, וכן תוכניות לפיתוח טילים. מסיבה זו הודיעה ממשלת ארצות הברית על הטלת סנקציות על המוסד.
גרמאניה
גרמאניה (ביוונית: Γερμανία) היה המונח היווני והרומי בעת העתיקה שהתייחס לאזור הגאוגרפי שאוכלס בעיקר על ידי אנשים ממוצא גרמאני. המונח היה בשימוש בעיקר כדי לתאר את האזור שמתוחם ממזרח לנהר הריין וצפונית לדנובה ובדרום על ידי נהר הוולטאבה. האזורים מערבית לריין היו בעיקרם קלטים (ובמיוחד גאלים) ונהפכו לחלק מהאימפריה הרומית לאחר מלחמת גאליה באמצע המאה ה-1 לפנה"ס. החל במאה ה-19 ישנן התייחסויות של היסטוריונים לאזור זה בשם "גרמאניה החופשית" (Germania libera), כהתייחסות לאזור גרמאניה שלא היה תחת שלטון רומאי; אולם שם זה אינו נמצא במקורות העתיקים, וככל הנראה השימוש בו הושפע מהתעוררות רעיון הלאומיות בין המאות ה-18 וה-19.
ישנן עדויות כי היו שבטים שכונו "גרמאניים" אשר ישבו ממערב לריין, וייתכן כי אלו היו המקור לשם זה. החל במאה ה-2 לפנה"ס לכל המאוחר נחשב אזור זה כחלק מגאליה, עד שהפך לחלק מהאימפריה הרומית באופן חלקי. שבטים אלו היו השבטים הגרמאניים אשר ישבו באזור שכיום נמצא במזרח בלגיה, דרום מזרח הולנד ונמתח מעט לתוך גרמניה לכיוון הריין.
במהלך הקמת האימפריה הרומית, סוכלה כוונתו של אוגוסטוס לספח אזור זה בעקבות הכישלון הרומאי בקרב יער טויטובורג, ולפיכך ממשיכו טיבריוס הסיג את הכוחות הרומיים לגדה הדרומית של הריין, וכך נותר אזור זה מחוץ לשליטה הרומית.
האסטרואיד 241 Germania נקרא על שם אזור זה.
המוסד העליון למדע יישומי וטכנולוגיה
סריג אטומי
מעקב המונים
מעקב המונים (גם ריגול המונים) הוא מעקב, פיקוח, או ריגול, אחר קבוצת אנשים גדולה, ללא חשד ממשי ראשוני כנגד כל אחד ואחד מהם. מעקב זה מבוצע בדרך כלל על ידי ממשלות, אך גם יכול להתבצע על ידי ארגונים בעלי אינטרסים שונים, על פי בקשת הממשלה, או מתוך יוזמה פרטית. פעילות המעקב היא בדרך כלל חשאית, ויכולה להיות חוקית, ושאינה כזו, וכן דורשת אישור מבית משפט, או כל רשות אחרת בעלת סמכות בנושא, או שאינה דורשת אישור שכזה.
מעקב המונים מוצדק לעיתים קרובות ככלי לוחמה בטרור, למניעת התקוממות חברתית, להגנת הביטחון הלאומי, ולהגנת ילדים.
מבקרי מעקב ההמונים רואים בו כהפרה של הזכות לפרטיות, כפגיעה בזכויות האזרחיות והפוליטיות, וכן כבלתי חוקי, תחת מערכות חוקיות המגבילות שימוש במעקב המונים. קיים גם חשש כי הגברת השימוש במעקב המונים יוביל למצב טוטליטריות, כשהתנגדות פוליטית תיפגע ותיחסם על ידי תוכניות כמו COINTELPRO.
ב-2013 נחשפו תוכניות מעקב המונים ממשלתיות בעיקרן, על ידי המדליף ואיש הסוכנות לביטחון לאומי בעברו, אדוארד סנודן. לאחר חשיפותיו בדבר תוכנית הציתותים של ארצות הברית, עלה ברחבי העולם הדיון אודות חירויות אזרחיות והזכות לפרטיות בעידן המידע.
אכיפה ממשלתית.
בסקירה של ה-Privacy International מ-2007, המכסה 47 מדינות, עולה כי קיימת עלייה במעקב ההמונים, וירידה בשמירה על הפרטיות בהשוואה לשנת 2006. 8 מדינות סווגו כבעלות פיקוח הדוק על החברה המקומית, ומתוך 8 אלו סין, מלזיה, ורוסיה, דורגו במקום הגרוע ביותר, אחריהם יחד, הממלכה המאוחדת וסינגפור, ואחריהם יחד טאיוואן, תאילנד, וארצות הברית. את הדירוג הטוב ביותר קיבלה יוון, שהוגדרה כבעלת "הגנה הולמת מפני ניצול".