סגנון הסרט ואמצעיו האומנותיים.
סרט זה דומה בסגנונו לסרט "החבר'ה הטובים" שאותו ביים סקורסזה גם כן.
סגנון זה מתבטא באמצעים אומנותיים כגון: תחילת הסרט היא קטע המתרחש באמצע או בסוף העלילה, הדמויות הראשיות משמשות גם כקריינים המדברים במהלך הסרט, תנועות מצלמה מהירות והרבה "וואן שוטים", כלומר צילום אחד הנמשך לפרק זמן מסוים ללא קאט, ושילוב פסקולים של להקות שונות במהלך הסרט ובדגש מיוחד על קטעי האלימות.
אמצעי זה בלט במיוחד בסצנת ההריגות לקראת סיום הסרט, בשילוב השיר "The House of the Rising Sun" המבוצע על ידי להקת The Animals.
חקיקה למפרע
חקיקה למפרע היא חקיקה שתחילת תוקפה נקבעה למועד שקדם להשלמתה. זאת, בניגוד לעיקרון הבסיסי לפיו נורמות חדשות שקובע המחוקק הן צופות פני עתיד. עיקרון זה נובע מאחד הכללים הבסיסיים של עקרון החוקיות, לפיו אין עונשין אלא אם מזהירין. לפיכך, ברירת המחדל היא כי חוק אינו חל למפרע, אלא אם כן נקבע בו במפורש אחרת. ייתכנו שני סוגים של חקיקה למפרע: חקיקה רטרואקטיבית, שמשנה את המצב החוקי למפרע, וחקיקה רטרוספקטיבית, שאינה משנה את המצב החוקי למפרע, אך היא משנה את תוצאותיהן של פעולות שנעשו בעבר. חוק רטרוספקטיבי, שבא לתת תוקף חוקי למעשים חסרי תוקף כזה שנעשו בעבר, נקרא חוק תשריר.
חקיקה רטרואקטיבית נחשבת קיצונית יותר מחקיקה רטרוספקטיבית, שכן משמעותה היא שאדם נהג בהתאם למצב חוקי מסוים, ובדיעבד התברר שהמצב החוקי היה שונה. עם זאת, ייתכנו גם מקרים שבהם האינטרס הציבורי יצדיק חקיקה מסוג זה. דוגמה בולטת לכך היא החוק לעשיית דין בנאצים ובעוזריהם. חוק זה נחקק ב-1950, ותחולתו היא לגבי פשעים שהתרחשו בתקופת השלטון הנאצי, בין 1933 ל-1945.
בספרות ובפסיקה.
בעקבות חקיקתו של , כתב פרופ' אהרן יורן:
גם חקיקה רטרוספקטיבית אינה עניין פשוט, שכן משמעותה היא שאדם פעל בהנחה שלמעשיו יהיו השלכות מסוימות, ובדיעבד התברר שהיו להם השלכות אחרות. מטעם זה, חקיקה שמיטיבה למפרע אינה נתפסת כבעייתית, שכן אינה פוגעת בציפיות או בזכויות מוקנות. כך, למשל, קובע חוק שירות המילואים, שנחקק ב-2008, כי יינתן תגמול נוסף למשרתים במילואים החל מ-1 בינואר 2007.
גם חקיקה רטרוספקטיבית שעניינה הוראות דיוניות, להבדיל מהוראות מהותיות, נחשבת בעייתית פחות, כפי שקבע השופט זילברג בפרשת כהן: "לגבי חוק פרוצסואלי, המשנה את דרכי הדין של בית המשפט, ההנחה היא כי הוא פועל למפרע, זאת אומרת: מחייב את בתי המשפט לנהוג על-פיו גם כלפי עניינים שכבר הוחל בהם לפני צאת החוק החדש... הטעם הוא כי הפרוצדורה אינה עניינו האישי של המתדיין; היא, כביכול, עניינו וקניינו של בית המשפט, ולכן מששונתה צורתה על ידי המחוקק, יפעל השינוי גם כלפי אלה שהחלו להתדיין לפני חול השינוי".
בשנת 1992 נזקקה ממשלת ישראל לחוק תשריר. בעקבות פסק דין של בית המשפט העליון, שבו נפסק כי סכום אגרת הרדיו והטלוויזיה שגבתה רשות השידור מתושבי המדינה היה מופרז, בניגוד לחוק, במשך שנים אחדות, נתבקש שרשות השידור תחזיר לציבור את הסכומים המופרזים שגבתה. כדי להימנע מכך, נתקבל בכנסת חוק רשות השידור (אישור תקפן של אגרות רדיו וטלוויזיה), התשנ"ג-1992. חוק תשריר זה, שהוצע על ידי הממשלה, נתן תוקף למפרע, משנת 1985 עד שנת 1992, לגובה האגרה כפי שנגבה בפועל. בעקבות זאת, נדרש בג"ץ להכריע בשאלת חוקתיותו של חוק רטרוספקטיבי זה. בית המשפט קבע כי האינטרס הציבורי מצדיק את האישור למפרע של גובה האגרה, כי אם לא כן, הרשות תקרוס. יחד עם זאת, ביטל את ההוראה המאפשרת גביית קנסות על פיגורים בתשלום.
במקרה אחר עתר אריה דרעי, שהיה מועמד לראשות עיריית ירושלים, לבית המשפט לעניינים מינהליים, בדרישה להורות למנהל הבחירות לאפשר לו להתמודד בבחירות חרף העובדה שריצה עונש של מאסר בפועל. אותו מועמד סיים לרצות את עונש המאסר שהוטל עליו 6 שנים ו-3 חודשים לפני הבחירות. בעת שהחל לרצות את עונשו קבע חוק הרשויות המקומיות (בחירות) כי אדם שריצה עונש מאסר יוכל להתמודד בבחירות רק 6 שנים לאחר סיום ריצוי עונש המאסר. במהלך מאסרו שונה החוק, ותקופת הצינון עלתה ל-7 שנים. העותר טען כי מדובר בהוראה שפגעה למפרע בזכותו להיבחר. בית המשפט דחה את טענותיו, וקבע שאין מדובר בהוראה עונשית, כי אם בקביעת תנאי כשירות, שנקודת הזמן הקובעת לגביו היא מועד סיום המאסר ולא מועד מתן גזר הדין.
חקיקה רטרואקטיבית
חקיקה רטרוספקטיבית
מכונת הצפנה
מכונת הצפנה היא מכונה המשמשת להצפנה ואו לפיענוח של מסר שיש לשמור על סודיותו.
מכונות הצפנה מכניות מסוגים שונים שימשו קודם להתרחבות השימוש במחשבים. בתקשורת המודרנית משמשת בדרך כלל תוכנה לביצוע ההצפנה.
מכונות הצפנה מבוססות רוטור.
בראשית המאה ה-20, עם התפתחות הטכנולוגיה, בעיקר המצאת הרדיו והטלפון, גבר הצורך באמצעי אבטחה קריפטוגרפיים מתקדמים יותר, בשל הקלות שביירוט שדר אלחוטי. אז החלו להופיע לראשונה מכונות הצפנה מבוססות רוטור. רעיון הרוטור החל במה שקרוי "גליל ג'פרסון" על שם ממציאו תומאס ג'פרסון. זהו גליל שהיקפו מחולק ל-26 חלקים בהם מוטבעות האותיות A-Z בסדר מסוים. הגליל מורכב למעשה על גבי ציר יחד עם מספר גלילים נוספים המסוגלים לנוע בחופשיות ללא תלות זה בזה. כל גליל מכיל סדר שונה של אותיות. הגליל יכול לשמש מכונת כתיבה שמדפיסה את הצופן על פי סדר האותיות שהוטבעו בה. גליל ג'פרסון הוא למעשה צופן החלפה רב-אלפביתי. לאחר מכן החלו להופיע מכונות הצפנה מורכבות יותר, בהן הורכבו גלילים בהיקפים שונים ובסדר שונה והוספו מנגנונים אלקטרוניים שונים, כדי להתאימם לתקשורת אלחוטית. הדוגמה הקלאסית היא מכונת האניגמה הגרמנית, ששימשה את הנאצים במלחמת העולם השנייה.
למכונות ההצפנה מבוססות הרוטור היה משקל מכריע בתוצאות מלחמות העולם הראשונה והשנייה. המכונות שימשו בעיקר לתקשורת מאובטחת בין כוחות הצבא לבין המפקדות. רוב מכונות ההצפנה פוצחו על ידי מנתחי הצפנים של כוחות המודיעין. יחידת המודיעין הסודית של הבריטים בבלצ'לי פארק הצליחה בזמן המלחמה ליירט ולפענח שדרים מוצפנים של הצבא הגרמני, ששודרו באמצעות מכונות הצפנה מסוג זה. אלן טיורינג, שהניח את היסודות להמצאת המחשב המודרני, היה בראש צוות מנתחי הצפנים הבריטים שפיצח את האניגמה. הודות לכך, השיגו בעלות הברית יתרון משמעותי במלחמה. גם בעלות הברית עשו שימוש במכונות הצפנה שונות כמו ה-TypeX הבריטית וה-SIGABA האמריקאית (שככל הידוע לא פוצחה בעודה בשירות פעיל).
אל-מחווית
מחוז אל-מחווית (בערבית: محافظة المحويت) הוא מחוז במערבה של תימן. בירת המחוז היא העיר אל-מחווית. המחוז הוא ה-14 בגודלו בתימן מבחינת אוכלוסייה (494,557 איש), וה-17 בגודלו מבחינת שטח (2,452 קמ"ר). המחוז גובל בצפון עם עמראן ועם חג'ה, במערב עם אל-חודיידה ובדרום ובמזרח עם המחוז צנעא.
יישוב עירוני
קריסטלוגרף
קורנליה אנדר
קורנליה אנדר (גרמנית: Kornelia Ender; ) היא שחיינית עבר ממזרח גרמניה. היא אלופה אולימפית בעלת 8 מדליות מהן 4 מדליות זהב, אלופת עולם בעלת 10 מדליות מהן 8 מדליות זהב ושיאנית עולם, קבעה 22 שיאי עולם במשחים אישיים.
הייתה לשחיינית הראשונה בהיסטוריה של המשחקים האולימפיים שזכתה ב-4 מדליות זהב באולימפיאדה אחת (מונטריאול 1976).
ביוגרפיה.
אנדר נולדה בפלאואן, שבגבול מערב גרמניה וצ'כוסלובקיה, והחלה להתאמן בשחייה כבר בגיל צעיר. ב-1972, בטרם מלאו לה 14, כבר השתתפה באולימפיאדת מינכן. היא הייתה צעירת השחייניות שהעפילו למשחי הגמר במשחקים אלו. במשחקים עצמם היא זכתה ב-3 מדליות כסף, במשחה ל-200 מטר מעורב אישי בתוצאה של 2:23.59 דקות, אחרי שיין גולד, האוסטרלית בת ה-15, כוכבת משחי הנשים באותם משחקים, במשחה שליחות 4x100 מטר חופשי בתוצאה של 3:55.55 דקות ובמשחה שליחות 4x100 מטר מעורב בתוצאה של 4:31.88 דקות.
שיאנית עולם.
בתחרות שנערכה במזרח ברלין ב-13 באפריל 1973 קבעה אנדר במשחה ל-200 מטר מעורב אישי שיא עולם חדש ראשון בתוצאה של 2:23.01 דקות, שיפור לשיא בן השנה של שיין גולד (2:23.07 דקות). למחרת, היא שיפרה גם במשחה ל-100 מטר פרפר את שיא העולם והעמידה אותו על 1:03.05 דקות, שיפור לשיא בן השנה של מאיומי אאוקי מיפן (1:03.34 דקות).
אלופת עולם.
באליפות העולם בשחייה שנערכה בבלגרד, אז יוגוסלביה בשנת 1973 זכתה אנדר ב-5 מדליות, מהן 4 מדליות זהב ומדליית כסף אחת. מדליות זהב במשחה ל-100 מטר חופשי, במשחה ל-100 מטר פרפר ובמשחי שליחות 4x100 מטר חופשי ומעורב. מדליית כסף במשחה ל-200 מטר מעורב אישי.
אלופת אירופה.
באליפות אירופה בשחייה שנערכה בווינה, אוסטריה בשנת 1974 זכתה אנדר ב-4 מדליות זהב במשחה ל-100 מטר חופשי, במשחה ל-200 מטר חופשי ובמשחי שליחות 4x100 מטר חופשי ומעורב.
באליפות העולם בשחייה שנערכה בקאלי, קולומביה בשנת 1975 זכתה אנדר ב-5 מדליות, מהן 4 מדליות זהב ומדליית כסף אחת. מדליות זהב במשחה ל-100 מטר חופשי, במשחה ל-100 מטר פרפר ובמשחי שליחות 4x100 מטר חופשי ומעורב. מדליית כסף במשחה ל-200 מטר חופשי ובכך הגנה על כל 4 המדליות שזכתה באליפות הקודמת.
אולימפיאדת השיא.