בסך הקריירה שלו הפיק למעלה מ-700 מחזות, תוך העסקת כ- 10,000 איש בכל עונת מופעים, ונודע בהזנקת הקריירה של שחקנים רבים.
נספה בטביעתה של האונייה לוסיטניה בשנת 1915, כאשר בבעלותו חמישה תיאטראות בלונדון, שישה בניו יורק ולמעלה מ-200 נוספים ברחבי ארצות הברית.
גברדיסק
דניאל פרוהמן
דניאל פרוהמן (באנגלית: Daniel Frohman; 22 באוגוסט 1851 - 26 בדצמבר 1940) היה מפיק קולנוע ותיאטרון יהודי-אמריקאי.
חייו.
פרוהמן נולד בעיר סנדסקי שבאוהיו למשפחה יהודית, ובילדותו עבר עם משפחתו לניו יורק.
השתלב בעסקיהם של אחיו צ'ארלס פרוהמן וגוסטב פרוהמן (אשר נודעו בשם "האחים פרוהמן") בהפקת מחזות לתיאטראות ברודוויי, וניהל עמם את תיאטרון מדיסון סקוור בניו יורק.
ניהל מספר תיאטראות בעצמו, ונודע בהזנקת הקריירה של מספר שחקנים.
בראשית המאה ה-20 השתלב בתעשיית הקולנוע האמריקאית, ובשנת 1912 היה שותפו של המפיק אדולף צוקור בהקמת חברת הסרטים "השחקנים המפורסמים" ("Famous Players"), אשר הפכה בהמשך לחברת סרטי פרמאונט.
במהלך הקריירה שלו השתתף בהפקתם של כ-70 סרטי קולנוע.
גוסטב פרוהמן
גוסטב פרוהמן (באנגלית: Gustave Frohman; 1854 - 16 באוגוסט 1930) היה מפיק קולנוע ותיאטרון יהודי-אמריקאי.
חייו.
נולד בעיר סנדסקי שבאוהיו למשפחה יהודית, ובילדותו עבר עם משפחתו לניו יורק.
השתלב בעסקיהם של אחיו צ'ארלס פרוהמן ודניאל פרוהמן (אשר נודעו בשם "האחים פרוהמן") בהפקת מחזות לתיאטראות ברודוויי, וניהל עמם את תיאטרון מדיסון סקוור בניו יורק.
נודע בליהוק ייחודי של שחקנים, ובהם השחקן האפרו-אמריקאי סאם לוקאס למחזה אוהל הדוד תום משנת 1878, אשר היה לאפרו-אמריקאי הראשון שגילם תפקיד ראשי עד אותה עת בתיאטרון האמריקאי.
ייחס את הצלחתו לתחום מופעי המינסטרל שהפיק בראשית שנות ה-80' של המאה ה-19, בהם גילמו שחקנים לבנים דמויות אפריקאיות.
בראשית המאה ה-20 השתלב בתעשיית הקולנוע האמריקאית, ובין השנים 1915 ו- 1920 ניהל עם אחיו דניאל חברת סרטים.
נפטר בניו יורק בשנת 1930.
הסדר כובל
גרבין מוגורוזה
עקב מכנסיים
עקב מכנסיים (שם מדעי: Buteo lagopus) הוא מין גדול של עוף דורס מהסוג עקב. הוא נפוץ באזור הארקטי ובאזורים הצפוניים של אמריקה, אירופה ורוסיה. בחורף הוא נודד דרומה לאזורים חמימים יותר.
לעקב זה יש 3 תת-מינים:
עקב המכנסיים גדול יחסית: אורכו 46–60 ס"מ ומוטת כנפיו 120–153 ס"מ. הנקבות גדולות מהזכרים ומשקלן 1080–1978 גרם כשהזכרים שוקלים 822–1,027 גרם בממוצע. צבעו של העקב חום ורגליו מנומרות. כנפיו כהות יותר בחלקן התחתון. נוצות הרגליים שלו עבות וטפריו הקטלניים קטנים.
העקב הוא אוכל בשר הצד ברמות הפתוחות. ניזון מחיות שונות, בעיקר מכרסמים כמו נברנים שהם טרפו העיקרי, עכברים, חולדות, גרבילים וארנבים קטנים. אוכל גם עופות שונים כמו דרורים, עפרונים וברווזיים וכשיש מחסור באלה יאכל גם דגים, זוחלים וחרקים גדולים.
הוא צד בשטחים פתוחים על ידי צלילה מהירה לעבר הטרף ותפיסתו בטפריו. משערים שהוא מסוגל להריח את הנברנים ואולי גם לראות את השתן שלהם בראיית אולטרה-סגול. הוא מסוגל גם לרפרף במקום כדי לסרוק שטח כמו שלדג עקוד, בזים ודיות שונות.
ישראלים נעדרים שנכנסו לרצועת עזה
ישראלים נעדרים שנכנסו לרצועת עזה הם מספר אזרחי ישראל שנכנסו בזמנים שונים לרצועת עזה ולא ידוע מה עלה בגורלם. כיום מספרם עומד על ארבעה:
הנעדרים.
אברה מנגיסטו.
ב-7 בספטמבר 2014 חצה אברה מנגיסטו תושב אשקלון בן 28 בעל לקות נפשית את גדר המערכת סביב רצועת עזה. למנגיסטו יש רקע של היעדרויות מביתו. בעבר דיווחה משפחתו על שלושה מקרים שבהם יצא מהבית ולא שב. לטענת אמו, היא ביקשה מספר פעמים מהרשויות שיעזרו לה להתמודד עם מצבו הנפשי של בנה, אך ללא הועיל.
באותו יום צעד מנגיסטו מביתו באשקלון עד למתקן תחנת הכוח רוטנברג. בקרבת חוף זיקים קפץ מעל לגדר ועבר לרצועת עזה. לאחר מכן התיישב בנינוחות בקרב דייגים עזתיים. כוח צה"ל הגיע למקום רק לאחר כ־40 דקות, מכיוון שסבר שלא מדובר באזרח ישראל.
השב"כ, גורמי ביטחון נוספים וכן משרד החוץ פועלים להשיבו. תחילה הוחלט שלא לפרסם את הפרשה כדי שלא לפגוע במאמצי ההשבה, ובהמשך הותר עניינו לפרסום ב־9 ביולי 2015.
גורם פלסטיני ברצועת עזה אישר כי מנגיסטו הוחזק בידי מנגנוני הביטחון של חמאס, אך לטענתו, הוא שוחרר ועזב את הרצועה דרך המנהרות ברפיח, לכיוון מצרים. רשויות צה"ל מסרו למשפחת מנגיסטו סרטון המתעד אותו חוצה את הגבול לכיוון רצועת עזה.
הישאם שעבאן א־סייד.
בתחילת אפריל 2015 חצה עצמאית הישאם שעבאן א־סייד, צעיר בדואי תושב חורה החולה בסכיזופרניה, את הגבול עם רצועת עזה דרך המטעים של קיבוץ ארז. בעבר הוא חצה פעמיים את הגבול לרצועת עזה, והוחזר.
א־סייד שירת בצה"ל כמה חודשים ושוחרר משירותו. בשל כך, לדברי אביו, אנשי הרשימה המשותפת וההנהגה הבדואית בנגב אינן נרתמות לעזור לו, בנוסף לכך, אביו של א-סייד מתנגד לשחרור מחבלים תמורת בנו וטען כי "רק אם המדינה תפסיק את שחרור המחבלים, חמאס יישבר ויסכים לשחרר את השבויים בתנאים הגיוניים"..
ב-28 ביוני 2022 הוציא חמאס סרטון שלו בו הוא נראה שוכב על מיטה ער ומביט לכיוונים שונים תוך שהוא עם מסיכת חמצן. זאת לאחר שהחמאס הודיעו על הידרדרותו הבריאותית של אחד השבויים.
ג'ומעה אבראהים אבו ענימה.
ב־12 ביולי 2016 חצה ג'ומעה אבראהים אבו ענימה, תושב ח'אשם זאנה (כפר בלתי מוכר בנגב ליד נבטים), בן 19 ובעל לקות נפשית, את הגבול עם רצועת עזה.
משפחתו סיפרה כי בשנים האחרונות הוא סבל ממצב נפשי קשה ולא רצה ללמוד או לעבוד.
אלמוני בן 20.
ב־30 ביוני 2017 חצה צעיר בן 20 שנולד בישראל לאב מעזה ואם ישראלית, את הגבול מישראל לרצועת עזה, ונאסף על ידי אדם המזוהה עם חמאס.
מקרים דומים בעבר.
בסוף שנת 2009 נורה למוות יקיר בן מלך, תושב המרכז בן 34, על ידי מאבטחי משרד הביטחון כאשר ניסה לחצות את הגדר לתוך הרצועה במעבר ארז. קרוביו טענו כי היה לקוי בנפשו וכי שב ואמר כי ברצונו לשחרר את החייל החטוף שהוחזק באותם ימים ברצועת עזה, גלעד שליט.
בשנת 2010 חצה תושב חורה בעל לקות נפשית את הגדר בקפיצה באזור צפון הרצועה. האיש ניסה לפני כן להגיע לרצועת עזה, למצרים ולירדן. הוא הוחזר לישראל כעבור מספר שעות.
ניסיונות להחזרת הנעדרים.
לאחר שנודע על כך שמנגיסטו חצה את הגבול לרצועת עזה, פנתה ישראל לחמאס בבקשה להשיבו לישראל מסיבות הומניטריות. חמאס נענה לבקשה והודיע כי בכוונתו להחזיר את "האתיופי" (כפי שכינו את מנגיסטו). בחלוף שבועות אחדים תואם מפגש למסירת מנגיסטו לחיילי צה"ל שימתינו לו בגדר הגבול. לאחר המסירה התברר שחמאס ניסה להונות את חיילי צה"ל בכך שמסר לידיהם מסתנן אריתראי ששהה ברצועת עזה. המתחזה האריתראי הוחזר לרצועת עזה. בהמשך טען חמאס כי אברה הועבר למצרים. עו"ד צבי ריש, המייצג את משפחת מנגיסטו, סיפר כי "הגיע אלינו מידע שראו את אברה בבית חולים בסיני."
בהמשך העביר חמאס מסרים שלפיהם הוא פועל על פי דת האסלאם בנוגע לאסירים שהוא מחזיק, אך אין מידע ממשי לגבי אברה מנגיסטו. כמו כן בחמאס טוענים כי אברה הוא חייל, אף על פי שלא שירת כלל בצה"ל. הגדרתו כחייל נועדה להגדיל את התמורה שחמאס מבקש מישראל, נוכח התנהלותה של ממשלת ישראל ומדיניותה בנוגע לחיילים חטופים.
משפחת מנגיסטו פנתה לארגוני זכויות אדם ולגורמים נוספים והציגה מסמכים רפואיים המוכיחים כי אברה מנגיסטו היה מאושפז מספר פעמים במוסדות לנפגעי נפש ונזקק לטיפול תרופתי בדרך קבע. המסמכים נמסרו לאותם ארגונים במטרה שיעבירו אותם לחמאס.
חמאס מסרב לאפשר לארגונים הומניטריים לתת סיוע או לבקר את מנגיסטו, ובכך מפר אמנות בינלאומיות וזכויות אדם בסיסיות הקשורות להחזקת שבויים בכלל ולהחזקת אזרח פגוע נפש בפרט. ארגון Human Rights Watch גינה התנהגות זו: "חמאס צריכה ללא דיחוי לחשוף האם היא מחזיקה או לא בשני הגברים [מנגיסטו ושעבאן א־סייד], והיא צריכה לשחרר אותם, אלא אם היא יכולה לספק הוכחות לפשעים שביצעו. כל עוד הם בשבי, חמאס צריכה להתייחס אליהם באנושיות ולאפשר להם ליצור קשר עם משפחותיהם."
שר הביטחון אביגדור ליברמן הצהיר כי ישראל תסייע לעזה כלכלית אם חמאס יבצע מספר צעדים, בהם השבת גופותיהם של החיילים אורון שאול והדר גולדין, והשבת שלושת האזרחים הנעדרים (מנגיסטו, שעבאן א־סייד ואבו ענימה).
קריאות להגברת המאמצים לשחרורו של אברה מנגיסטו מושמעות תדיר בהפגנות יוצאי אתיופיה, ושמו מוזכר לעיתים קרובות בקרב פעילי מחאת האתיופים, ומפעם לפעם נערכות הפגנות הקוראות לשחרורו.
מדיניות ממשלת ישראל בנושא הנעדרים.
לאחר עסקת שליט הוקמה ועדת שמגר (פדיון שבויים ונעדרים) בראשות נשיא בית המשפט העליון בדימוס, מאיר שמגר, שניסחה מדיניות לניהול מקרים של משא ומתן לשחרור שבויים.
מסקנות הוועדה כללו ארבע מדרגות למחויבות המדינה לאזרחיה, בסדר יורד של חשיבות:
יש הטוענים כי הישראלים הנעדרים שנכנסו לרצועת עזה נמצאים במדרגה הרביעית, הנמוכה ביותר, ובמקרים אלו, על פי המלצות הוועדה, המדינה לא צריכה לשחרר מחבלים. עם זאת, כשמדובר באנשים הלוקים בנפשם, רצונם אינו תמיד רצון חופשי.
אברה מנגיסטו
אבֵרהם "אברה" מנגיסטו (נולד ב-22 באוגוסט 1986; נעדר: 7 בספטמבר 2014) הוא אזרח ישראלי נעדר.
מנגיסטו, הלוקה בנפשו, חצה את גדר המערכת לתוך רצועת עזה, באזור חוף זיקים, ב-7 בספטמבר 2014, ומאז גורלו לא נודע. ישנן הערכות לפיהן הוא מוחזק בידי החמאס. נכון לשנת 2022, הוא אחד מתוך ארבעה ישראלים נעדרים שנכנסו לרצועת עזה ואולי מוחזקים בחיים.