כתב העת פועל ברוח תנועת ״זאדיג״ - ZADIG (Zero Abjection Democratic International Group) - יוזמה של הפסיכואנליטיקאי ז'אק-אלן מילר, בין ממשיכי דרכו של לאקאן בפסיכואנליזה, בתגובה לסכנה לדמוקרטיה כתוצאה מהתחזקות מפלגות הימין הקיצוני בצרפת במהלך הבחירות לנשיאות, ומתוך רצון להשתלב בשיח הפוליטי.
דו-לשוני: עברית/ערבית.
כותבי המאמרים באתר יכולים לבחור להנגיש את המאמר באחת מן השפות, או בשתיהן. רוב המאמרים פורסמו בשתי השפות בתרגום על ידי ז'נאן בסול וח'ליל סבית.
נושאי הגיליונות.
גם בגרסת הרשת מאמרי כתב העת מפורסמים בגיליונות. לקראת כל גיליון מפורסם קול קורא, המכריז על נושא הגיליון. הכותבים מוזמנים לשלוח אל המערכת הצעות למאמרים. בכתב העת כותבים פסיכואנליטיקאים, הוגים ואנשי תרבות, אבל הוא פתוח לכל אדם אשר מונע לפעולה על ידי נושא הגיליון, ומעוניין לתרום או להתמודד עמו.
נועם צוריאלי
נועם יצחק צוריאלי (נולד ב-6 ביולי 1995) הוא זמר, ראפר, מוזיקאי, פסנתרן, ובעברו אלוף הארץ באתלטיקה לנוער.
קריירת ספורט.
נועם התאמן וניגש לתחרויות אתלטיות דרך מועדון לידר שבירושלים, ולפני גיוסו לצה"ל היה צוריאלי אלוף ישראל לנוער באתלטיקה. בשנת 2018 היה בין 20 הטובים ביותר בריצת 800 מטר בישראל.
קריירה מוזיקלית.
בזמן שהיה בתיכון למד במגמת מוזיקה בצוללת הצהובה והחל לכתוב חומרים מקוריים ולהופיע בבמות מקומיות.
בשנת 2019 ביצע קטעי ספוקן וורד בערבי פואטרי סלאם שהתקיימו במועדון הגולה שבפתח תקווה. חלקם עלו ליוטיוב.
בשנת 2021, על רקע משבר הקורונה, הוציא נועם עם אייל מזיג ושחר נהרי את הסינגל "כשנצא מזה", אשר כמשתמע עסק בתקופה שלאחר המגפה.
בהמשך השנה הוציא את הסינגלים "ובחלומי", "לאט", ו"גרטה" מאלבומו, "מילים, לחן וחזון". השיר "גרטה" נכתב על גרטה טונברי, פעילה בתחום ההתחממות העולמית.
בשנת 2022 הוציא את הסינגלים "מה הייתי עושה", ו"שרה רוז קלפטון" מאלבומו "מילים, לחן וחזון".
חיים אישיים.
נועם נולד וגר בירושלים, למשפחה בת 4 אחים.
בצה"ל שירת ביחידת דובדבן, אשר ביצע בה גרסאות פרודיות ברוח הצוות. הוא ציין על עצמו כי שם הייתה ההופעה הראשונה שלו.
נועם נמצא בזוגיות עם לירון זיו.
יונה אבן בהלול
רבי יונה ב"ר שלמה אבן בהלול היה פוסק הלכה ומשורר בן המאה השלוש עשרה שפעל בעיר מולינה דה-ארגון שבספרד. חיבר ספר בשם מנחת קנאות שהוא קיצור בחרוזים של ספר משנה תורה לרמב"ם.
ביוגרפיה.
לא ידועים פרטים רבים על קורות חייו של רבי יונה והמעט שידוע הוא מפרטים שהוזכרו על ידו בספרו מנחת קנאות.
בצעירותו שהה רבי יונה לזמן מה בעיר קונקה, שם למד בישיבתו של רבי יונתן בן יעקב, תלמיד הרמ"ה. רבי יונה העריך מאוד את חכמי קונקה ובספרו מנחת קנאות הוא מכנה אותם בתארים .
רבי יונה מספר שהוא למד גם מפי רבי יהודה זרובבל, שאותו הוא מכנה בתואר . לא ידועים פרטים נוספים על חכם זה וכן לא ידוע היכן למד אצלו רבי יונה.
מקום מגוריו הקבוע של רבי יונה היה בעיר מולינה דה-ארגון שהייתה חלק מממלכת קסטיליה (והיום היא חלק מהקהילה האוטנומית קסטיליה לה-מנצ'ה שבספרד). במקום אחד בספרו הוא מציין את שיעור הרביעית לפי המידות הנהוגות בעירו כניגוד לשיעור הרביעית על פי המידות הנהוגות בקונקה.
ספר מנחת קנאות.
בשנת ה'יח (1258) חיבר רבי יונה את ספרו מנחת קנאות.
הספר הוא קיצור של ספר משנה תורה לרמב"ם, וכתוב כולו חרוזים, וחלקים ממנו אף כתובים במשקלים.
הסיבה לכתיבת הספר ולצורתו כפי שנומקה בידי רבי יונה עצמו היא - , כלומר מכיוון שרבי יונה ראה שלאנשים אין זמן וכוח ללמוד את כל ספר משנה תורה החליט לקצר את הספר וכדי להקל עליהם את הזיכרון החליט לכתוב את ההלכות בחרוזים ועם רמיזות לפסוקים. פרופסור יעקב שמואל שפיגל מציע שמכיוון שהרמב"ם שכתב בהקדמת ספרו שהוא חילק את הספר להלכות כדי להקל על זכירת ספרו בעל פה, הלך רבי יונה בעקבותיו ורצה גם הוא שקוראי ספרו יוכלו לשנן את ספרו בעל פה, ולכן הרבה להשתמש בפסוקים שכבר שגורים בפיהם, וכך יקל עליהם לזכור את שאר המשפטים בספר.
רבי יונה הקדים לספר הקדמה ארוכה, שכמו הספר עצמו בנויה בחרוזים ומשקלים. בהקדמתו הוא מתאר את המצב הרוחני הירוד בדורו וטוען שעד שהגיע ספר משנה תורה לספרד אנשים לא ידעו אפילו הלכות פשוטות וטעו בהרבה דברים ובזכות ספר משנה תורה מצב ידיעת התורה השתפר מאוד, ומביא כמה דוגמאות לטעויות הלכתיות נפוצות. בהקדמה כלולים גם כמה שירי הלל על הרמב"ם וטענות נגד מתנגדיו. רבי יונה מביא בהקדמתו גם סקירה קצרה על חכמי הדורות הקודמים שבה מוזכרים רס"ג, רש"י, רי"ף, ר"י מיגש והרמ"ה. בסופה של הסקירה בא תיאור מפורט על רבו רבי יהונתן בן יעקב מקונקה, ולאחר הסקירה מובאות כמה דוגמאות למחלוקות שנפלו בין החכמים הקדמונים.
הספר מחולק ל-38 נושאים הלכתיים (כגון הלכות שבת, הלכות מילה, הלכות כלאיים וכדומה). לכל נושא כתב רבי יונה שיר פתיחה שקול בן ארבע שורות ולאחר השיר מתחיל רבי יונה להרצות את ההלכות בחרוזים (אך ללא משקל), עם רמיזות מרובות לפסוקים, תוך הקפדה על כך שכל פסקה תסתיים בפסוק. הנושאים אינם מסודרים לפי סדר המשנה תורה לרמב"ם ורבי יונה לא כתב מה העיקרון שהנחה אותו בקביעת סדר הנושאים אך לעיתים נותן רבי יונה הסברים מקומיים למה הקדים נושא פלוני לנושא אלמוני. פרופסור שפיגל מעיר שבאופן כללי סדר הנושאים הוא על פי מעגל החיים של האדם אם כי ישנם מקרים יוצאים מן הכלל.
רבי יונה מציין ששם הספר מרמז על כך שהוא מנחה המוגשת כמתנה לרמב"ם ועל כך שהוא מקנא את קנאתו של הרמב"ם נגד המתנגדים לספריו.
בספר מנחת קנאות כלולים גם ענייני מוסר ומחשבה, בעיקר בתחילתו וסופו של כל נושא הלכתי, אך לעיתים גם באמצע נושא. פרופסור יעקב שמואל שפיגל משער, שהסיבה שרבי יונה החליט לשלב עניינים אלו בספרו היא רצונו להוכיח את בני דורו ולשפר את המצב הרוחני בקסטיליה, מכיוון שעל פי עדות רבי יונה עצמו בהקדמת ספרו המצב הרוחני בקסטיליה בתקופתו היה בשפל המדרגה.
הספר שרד בכתב יד יחיד שהועתק בי' באדר ה'רל"ח על ידי מעתיק בשם משה. בשנת ה'תשע"ד הדפיס יעקב שמואל שפיגל בכתב העת מוריה את הלכות פסח מתוך כתב היד. בשנת ה'תשע"ו הדפיס שפיגל בכתב העת נטועים את ההקדמה לספר ועוד 17 קטעים משאר חלקי הספר, וצרף אליהם מבוא מפורט שמסכם את המידע על הספר ועל מחברו.
לון טרייהולט
לון טרייהולט (בדנית: Lone Træholt; נולדה ב-15 ביולי 1958) היא בריגדה גנרל בחיל האוויר המלכותי הדני. האשה הראשונה בתולדות דנמרק שהגיעה לדרגת גנרל.
ביוגרפיה.
טרייהולט נולדה בלוקן ב-15 ביולי 1958. היא סיימה את לימודיה ב-1977 ורצתה ללמוד ביולוגיה, אולם אחיה הבכור, שהיה טייס בחיל האוויר המלכותי הדני שכנע אותה ללכת בדרכו ולהתגייס לחיל האוויר.
ב-1979 החלה ללמוד באקדמיה הצבאית המלכותית של חיל האוויר. ב-1981 הועלתה לדרגת לויטננט. ב-1983 סיימה את לימודיה באקדמיה והועלתה לדרגת פרימייר לויטננט. ב-1986 הועלתה לדרגת האופטמן. ב-1992 החלה ללמוד באקדמיה הצבאית המלכותית, ב-1993 הועלתה לדרגת מאיור ובשנת 2000 הועלתה לדרגת אוברסט-לויטננט.
ב-2003 מונתה למפקדת בסיס חיל האוויר אלבורג, וב-2007 מונתה למפקד פיקוד האוויר הטקטי. ב-2008 הועלתה לדרגת אוברסט ומונתה לראש אגף הבקרה האווירית. ב-11 בספטמבר 2017 הועלו במקביל לון טרייהולט ויטה אלבינוס לדרגת בריגדה גנרל. בכך הפכו שתיהן לשתי הנשים הראשונות בדנמרק שהגיעו לדרגת גנרל.
שלמה יפה אשכנזי
הרב שלמה יפה אשכנזי היה רב באזמיר ובמילאס במאה ה19. מחבר ספר אשר לשלמה על הרמב"ם.
תולדותיו.
נולד לרבי יעקב יפה, מחבר ספר יעקב סלה. למד אצל הרב אברהם פאלאג'י, שמזכירו רבות בספריו ומכנהו , ואצל הרב יהושע אברהם יאודה אליעזר (מחבר ספר עבודת משא). נישא לרבקה, בתו של רבי משה אלגאזי, שסייע בהוצאת ספרו של חתנו. גיסו היה הגביר יאודה אלגאזי. חמיו מימן את הזוג שאף דרו אצלו.
בשנת התר"ט, עת פרצה מגפת הכולירא באזמיר, ברחו תושבי העיר אל הכפרים הסמוכים לה, ולרב שלמה, שהיה עני מרוד, לא היה מקום לברוח אליו, עד ששמע על כך דודו, שהזמין אותו להתארח בביתו, שם היה כבן בית במשך שלושה חודשים. חודשיים לאחר ששבו לאזמיר, נפטר חמיו, והרב שלמה חזר להיות בן בית אצל דודו, שבכל לילה ולילה היה מבקש ממנו לשמוע את דברי התורה שלמד:.
כל ימיו התפלל לראות בשמחת בתו היחידה, אך היא נפטרה כשלשה חודשים לאחר חתונתה:.
לאחר חיפושים רבים אחר מקור פרנסה, הגיע הרב שלמה למילאס, שם הגיע אל המנוחה והנחלה כשאסף אותו רבי מרדכי הלוי לביתו, שם היה לשוחט ובודק של הקהילה, משם היה שולח אגרות שילומים (מכתבים) להוריו, בהם כתב:
מתלמידיו היה רבי יעקב בן מרדכי הלוי. היה ידידו של הרב רפאל חייא פונטרימולי והחליף עמו מכתבים בהלכה.
סבל מחולי החזה והיה מדוכא בייסורים. נפטר בקיצור ימים בי"ח בניסן ה'תרכ"ח (10 באפריל 1868) בלא בנים. לאחר מותו הדפיס אביו, רבי יעקב, את ספר אשר לשלמה ובו חידושי בנו שליקט מכתביו.
ספרו.
אשר לשלמה - חידושים על משנה תורה לרמב"ם ובסופו ליקוטים על הש"ס, שאריות מפירוש לשיר השירים מאת אבי המחבר שסידר לבנו לדרוש בנישואי בתו של רבי יעקב, ודרושים: ארבעה לנישואין, הספדים לבתו, חמיו, רבו ועוד. שניים לשבת תשובה, ושניים לשבת זכור. בנוסף נדפסו בסוף הספר ליקוטים על התורה, תהלים ומשלי. בחיבור משובצות תשובות שהשיב לשואליו, וביניהם האם האשה יכולה להכריח את העלה לגרשה כי הוא רוצה לעבור מאזמיר לנא אמון בניגוד לרצונה.
יעקב יפה (רב)
איליין וסט