ב-12 בנובמבר החלו כוחותיו של המהדי להפגיז את ח'רטום מתותחים שנפלו לידיהם כשהביסו את הצבא המצרי שנשלח נגדם שנה קודם לכן. בינתיים החלו המים בנהר לרדת, כמקובל בעונה זו של השנה, והתעלה שנחפרה מדרום החלה להתייבש. האויב החל להתקרב יותר ויותר לעיר. ב-13 בדצמבר כתב גורדון: "אם חיל המשלוח לא יגיע תוך 10 ימים, ואני אינני מבקש יותר מ-200 איש, עלולה העיר ליפול; עשיתי כמיטב יכולתי כדי לשמור על כבוד ארצי. היו שלום." את יומנו, מברקים ורישומים צרר גורדון בחבילה שאותה שלח עם הספינה "בורדאיין" למאטאמה על מנת לפגוש את חיל החלוץ הבריטי.
בסוף דצמבר הגיע כוח החילוץ הבריטי לקורטי שבסודאן והתפצל לשניים. חלק אחד המשיך בדרך הארוכה במעלה נהר הנילוס המתעקל בנקודה זו מזרחה וצפונה. חלקו השני של הכוח צעד בדרך הקצרה דרך המדבר, כשמטרתו מאטאמה שבקצה עיקול הנילוס, והגיע לשם ב-19 בינואר 1885 כשהוא מביס בדרך את כוחות המהדי שניסו לעצרו. במאטאמה פגשו אנשי הכוח בארבע ספינות תותחים שגורדון שיגר אליהם באמצע דצמבר מח'רטום לאחר שקיבל ידיעות על התקרבותם. מהמכתבים ששלח גורדון הבינו המפקדים האנגלים כי מצבו נואש. הם שיפצו שתיים מהספינות וב-24 בינואר הפליג בהן המפקד האנגלי, צ'ארלס וילסון, בראש כוח ובו 20 חיילים בריטים ו-250 חיילים סודניים.
ב-26 בינואר 1885, בשעה שלוש לפנות בוקר, הסתערו 50,000 לוחמי המהדי על ח'רטום. החיילים המצרים העייפים והרעבים, שהמוראל שלהם היה בשפל המדרגה, לא הצליחו לעצור את הכוחות העדיפים, והמורדים חדרו לעיר וביצעו בה מרחץ דמים. אין יודעים בדיוק כיצד מת גורדון. בורדיני ביי, אחד מסוחרי ח'רטום, סיפר כי גורדון נהרג על גרם מדרגות ארמונו. מאוחר יותר ערפו את ראשו והשליכו את גופתו לאחת הבארות. ראשו הערוף נישא לאוהלו של המהדי והוצב שם בין שני ענפי עץ.
יומיים אחר־כך, ב-28 בינואר (יום הולדתו ה-52 של גורדון), תחת אש בלתי פוסקת של רובים משתי גדות הנהר, הגיע כוח המשימה של וילסון כדי לגלות כי ח'רטום נפלה בידי המורדים וגורדון כבר אינו בין החיים. במצב זה החליט הפיקוד הבריטי לפנות את חיל המשלוח הבריטי מסודאן.
קוקר ספניאל אמריקני
עמוס 6
עמוס 6 היה לוויין תקשורת מסדרת לווייני "עמוס" שפותח על ידי התעשייה האווירית לישראל עבור חברת חלל תקשורת. הוא נהרס כליל בפיצוץ שאירע בקייפ קנוורל שבפלורידה של משגר פאלקון 9 של חברת SpaceX יומיים לפני שיגורו המתוכנן למסלול סביב כדור הארץ.
הפרויקט.
הלוויין נועד להחליף את עמוס 2 במיקום 4°W. הוכנסו בו שיפורים טכנולוגיים משמעותיים לעומת הדור הקודם של לווייני תקשורת מתוצרת ישראל, לרבות טכנולוגיה של הנעה חשמלית המאפשרת חיסכון משמעותי במשקל ובעלות השיגור. מחיר הלוויין היה כ־200 מיליון דולר.
באוקטובר 2015 הודיעה חברת פייסבוק שהיא תשתמש בשירותי הלוויין על מנת להפיץ אינטרנט מהחלל בחינם, במסגרת פרויקט Internet.org.
נתונים טכניים.
מכלול התקשורת של הלוויין כלל 36 אלומות ממוקדות בעלות יכולת לשדר תקשורת בפס־רחב ובקצב נתונים גבוה (HTS) בתחום התדרים 26.5-40GHz.
מטע"ד התקשורת כלל משיבים בשלושה תחומי תדר – Ku ,Ka, ו־S ואיפשר אספקת מגוון רחב של שירותי תקשורת כולל אינטרנט לווייני ישירות לבית.
פיצוץ הלוויין.
ב־1 בספטמבר 2016, יומיים לפני שיגורו לחלל, בסביבות השעה 09:00 (שעון מקומי), נהרס הלוויין כליל בעת פיצוץ עז שאירע בבסיס קייפ קנוורל שבפלורידה במהלך הכנות אחרונות לשיגור.
המשגר, מסוג פאלקון 9 של חברת SpaceX, שאמור היה לשאת על גבו את הלוויין לחלל, התלקח בעת הצתת מנועיו בניסוי שנקרא 'הבערה סטטית', והוביל לפיצוץ המשגר והלוויין אשר ניצב עליו כבר כמה ימים קודם לכן. לא היו נפגעים בפיצוץ.
לאחר חקירה ראשונית, בעיקר של הפסולת באתר, אושש תרחיש של דליפת הליום במערכת קריוגנית שהובילה לדליפת חמצן ולפיצוץ.
השלכות.
צוותים אמריקניים וישראליים משותפים פתחו בחקירת התקלה שהובילה לפיצוץ. לפיצוץ השפעות מרחיקות לכת מבחינה כלכלית ותדמיתית. בנובמבר 2015, פחות משנה לפני מועד שיגור עמוס 6, אבד הקשר עם הלוויין עמוס 5 והוא יצא מכלל שימוש טרם סיום תקופת היעד שלו בחלל. בעקבות כך זורז שיגור עמוס 6 כדי להחליפו. עם זאת, עמוס 6 נועד גם להחליף את לוויין עמוס 2, המסיים את שירותיו. לכן, הפסד ההכנסות העתידיות הנובע מאי־שיגור הלוויין כבד מהותית משווי הלוויין עצמו, אשר עליו מבוטחת חברת "חלל תקשורת". העובדה שלא הייתה הזמנה ללוויין נוסף מהתעשייה האווירית מלבד "עמוס", גרמה למשבר עוד לפני אירוע זה.
בין משתמשיו העיקריים של הלוויין היו אמורים להיות חברת yes ומערכת הביטחון.
חברת yes הייתה אמורה להעביר מספר גדול של ערוצים אליו אחרי ההתמקמות בחלל. yes משדרת באמצעות שני לוויניים: עמוס 2 ועמוס 3, מרבית הערוצים עוברים דרך עמוס 3 אבל גם בלוויין הישן יש עוד ערוצים רבים. שימוש בשני לוויינים מעניק גיבוי ושרידות במקרה של תקלה באחד הלוויינים. משום שעמוס 2 סיים את חייו המסחריים ב-2 באפריל 2017, תכננה yes להעביר לעמוס 6 את כל הערוצים שהיו על עמוס 2. כתוצאה מהפיצוץ נאלצה החברה להעביר את כל השידורים דרך לוויין אחד בלבד: עמוס 3. הלוויין מסוגל לטפל ב־170 ערוצים לערך, כמספר הערוצים שיש ל־yes, מה שמגביל את החברה בהוספת ערוצים חדשים.
מעבר לכך, חברת פייסבוק התכוונה לחבר את יבשת אפריקה לאינטרנט באמצעותו, וכך "עמוס 6" היה אמור לספק גישה לאינטרנט ל־14 מדינות באפריקה. הצלחת השיגור היוותה תנאי לקיומה של עסקת המכירה של "חלל תקשורת", מפעילת הלוויין, לקבוצת התקשורת הסינית Xinwei, והוצאתה לפועל של העסקה התבטלה. בעקבות הפרשה החלה פייסבוק לקדם מיזם עצמי בשם Athena שמטרתו ליצור רשת לוויינים לשירותי אינטרנט במקום להסתמך על חוזה שירותי תקשורת עם חברה מסחרית אחרת.
חברת SpaceX האמריקאית בבעלות המיליארדר אילון מאסק משתמשת במשגר פאלקון 9 גם לשיגור חלליות אספקה לתחנות חלל בינלאומיות. בעקבות הפיצוץ היא השביתה את השימוש במשגר ועצרה את טיסות השיגור שלו. בתור מי שמספקת חלק ניכר משירותי השיגור בארצות הברית, עצירת השימוש במשגר תיצור בעיה בתחום השיגורים לחלל.
התעשייה האווירית קיבלה ממבטחי השיגור כ־196 מיליון דולר, שאותם תעביר לחברת "חלל תקשורת".
בדצמבר 2016 חכרה החברה מחברת "אסיה סאט" לוויין שכונה "עמוס 7" ופעילותו המסחרית החלה ב־27 בפברואר 2017. הוא נועד להחליף את עמוס 2 וכן את הפעילות שיועדה ללוויין עמוס 6.
תגובות.
בבורסה לניירות ערך בתל אביב מניית חלל תקשורת (SCC) הגיבה בצניחה מיידית של 9%.
חברת yes: "אי עלייתו של הלוויין עמוס 6 לא תפגע בשידורי יס ובחוויות הצפייה. ייתכן שלקראת 2017 יהיו שינויים בשידור ערוצים בודדים שאינם בעלי עניין. יס ממשיכה לשדר כרגיל ולתת ללקוחותינו את הטלוויזיה הטובה ביותר בישראל".
יו"ר פייסבוק מארק צוקרברג: "כאן באפריקה, אני מאוכזב עמוקות לשמוע שכשל בשיגור של SpaceX הרס את הלוויין שלנו שנועד לספק קישוריות לכל כך הרבה יזמים ולכל האחרים לרחבי היבשת".
שלמה גרוסמן
שלמה גרוסמן (1938 – 14 בפברואר 2021) היה פרופסור לביוכימיה בפקולטה למדעי החיים באוניברסיטת בר-אילן, יו"ר ות"ת, נשיא המכללה האקדמית אשקלון ויו"ר ועד ראשי המכללות.
ביוגרפיה.
שלמה גרוסמן נולד ב-1938 במשמר הירדן, נכד לשלמה לוי גרוסמן ממייסדי וראש ועד המושבה. לאחר שאביו נהרג במלחמת העצמאות, והמושבה נהרסה על ידי הסורים, עקרה המשפחה לחיפה. גרוסמן סיים את לימודיו בבית הספר התיכון הדתי "יבנה" בחיפה ואת שירותו הצבאי עשה בגרעין נח"ל שם פגש את אשתו יהודית.
קיבל תואר ראשון מהאוניברסיטה העברית בירושלים, תואר שני מאוניברסיטת בר-אילן ותואר דוקטור לביוכימיה מהאוניברסיטה העברית בירושלים. בעבודתו המחקרית עסק בנוגדי חמצון. הוא פיתח שיטה להכנת ג'לטין כשר, מעור של דגים, שעליו רשמה אוניברסיטת בר-אילן פטנט עולמי. הצטרף לסגל אוניברסיטת בר-אילן, עסק בחקר שומנים ונוגדי חמצון וכיהן גם כסגן נשיא למחקר באוניברסיטה.
שימש שנים רבות כחבר המועצה להשכלה גבוהה, ובשנים 2003–2009 כיהן כיו"ר הוועדה לתכנון ולתקצוב (ות"ת). היה חבר בקרן הלאומית למדע וחבר האקדמיה האירופית למדע ואמנות.
היה נשוי ליהודית גרוסמן (נפטרה ב-2018).
שלמה גרוסמן היה אחיו של פרופ' אברהם גרוסמן, היסטוריון באוניברסיטה העברית, וחתן פרס ישראל.
נפטר ב-14 בפברואר 2021.
שוד הבנק של תיפליס
אלכסנדרו טומה
אלכסנדרו טומה או א. טומה (ברומנית: Alexandru Toma; שמו בלידה: סולומון מוסקוביץ', Solomon Moscovici,
11 בפברואר 1875 אורזיצ'ן - 15 באוגוסט 1954) היה סופר, משורר, עיתונאי ומתרגם רומני ממוצא יהודי. בעשור הראשון של המשטר הקומוניסטי ברומניה נבחר על ידי השלטונות כמייצג מופת של שירה ריאליסטית-סויציאליסטית, זכה להוקרה ממלכתית ונבחר לאקדמיה הרומנית (אז האקדמיה של הרפובליקה העממית הרומנית). אחרי מותו, בשנות ה-1960–1970 הורדו דמותו ויצירתו ממעמדם.
רקע משפחתי ושנותיו המוקדמות.
סולומון אלכסנדרו מוסקוביץ', לימים אלכסנדרו טומה, נולד במשפחה יהודית בעיירה אורזיצ'ן במחוז יאלומיצה. אביו, ליבו מוסקוביץ' היה בעל מכולת. אלכסנדרו סיים את בית הספר התיכון בעיר פלויישט. לאחר מכן למד ספרות ופילוסופיה באוניברסיטת בוקרשט. כמעט שלושים שנה עבד כמורה להיסטוריה ולפילוסופיה בבתי ספר בבוקרשט ובפלויישט.
גם אחיו, זליק וירג'יליו מוסקוביץ' נודע כמשורר תחת שם-העט וירג'יליו מונדה.
התחלת הקריירה הספרותית והעיתונאית.