ליבת OpenVZ היא ליבת לינוקס, ששונתה כדי להוסיף תמיכה בקונטיינרים של OpenVZ. הליבה שהשתנה מספקת וירטואליזציה, בידוד, ניהול משאבים ונקודות ביקורת. החל מ-vzctl 4.0, ליבת OpenVZ יכולה לעבוד עם ליבות Linux 3.x לא משודרגות (unpatched), עם מערך תכונות מופחת.
וירטואליזציה ובידוד.
כל קונטיינר הוא ישות נפרדת, ומתנהג במידה רבה כפי ששרת פיזי היה מתנהג. לכל אחד יש:
ניהול משאבים.
ניהול משאבי OpenVZ מורכב מארבעה רכיבים: מכסת דיסק דו-מפלסית, מתזמן CPU "הוגן", מתזמן קלט/פלט של דיסקים. ניתן לשנות משאבים אלו במהלך זמן הריצה של קונטיינר, ולבטל את הצורך באתחול מחדש.
מכסת דיסקים דו-מפלסית.
לכל קונטיינר יכולות להיות מכסות דיסק משלו, הנמדדות במונחים של בלוקים של דיסק ואינודים (בערך מספר קבצים). בתוך המכולה, ניתן להשתמש בכלים סטנדרטיים כדי להגדיר מכסות דיסק של UNIX למשתמש ולכל קבוצה.
מתזמן CPU.
מתזמן ה-CPU ב-OpenVZ הוא יישום דו-שלבי של אסטרטגיית תזמון שיתוף הוגן.
ברמה הראשונה, המתזמן מחליט לאיזה קונטיינר יש לתת לפס זמן של ה-CPU, בהתבסס על ערכי יחידות מעבד לכל קונטיינר. ברמה השנייה מתזמן לינוקס הסטנדרטי מחליט איזה תהליך להפעיל באותו קונטיינר, תוך שימוש בסדרי עדיפויות סטנדרטיים של תהליכי לינוקס.
אפשר להגדיר ערכים שונים עבור המעבדים בכל קונטיינר. זמן מעבד אמיתי יתחלק באופן יחסי לערכים אלו.
בנוסף לאמור לעיל, OpenVZ מספק דרכים:
מתזמן I/O.
בדומה מתזמן מעבד שתוארו לעיל, I / O מתזמן ב OpenVZ הוא גם דו-מפלסי, ניצול Jens Axboe של CFQ I / O מתזמן על הרמה השנייה שלו.
לכל קונטיינר מוקצית עדיפות I/O, והמתזמן מחלק את רוחב הפס הזמין של I/O בהתאם לעדיפויות שהוקצו. לכן אף קונטיינר אחד לא יכול להרוות ערוץ קלט/פלט.
משתמשי Beancounters.
User Beancounters הוא קבוצה של מונים, הגבלות וערבויות לכל קונטיינר, שנועדו למנוע מקונטיינר בודד למנף את משאבי המערכת. בקרנלים הנוכחיים של OpenVZ (מבוסס RHEL6 042stab*) ישנם שני פרמטרים עיקריים ( RAM ו- swap, או physpages ו- swapages ), ואחרים הם אופציונליים.
משאבים אחרים הם בעיקר זיכרון ואובייקטים שונים בתוך הליבה כגון מקטעי זיכרון משותפים בתקשורת בין-תהליכית ומאגרי רשת. ניתן לראות כל משאב מתוך /proc/user_beancounters ויש לו חמישה ערכים המשויכים אליו: שימוש נוכחי, שימוש מקסימלי (למשך חייו של מיכל), מחסום, מגבלה ומונה כישלונות. המשמעות של מחסום וגבול תלויה בפרמטרים; בקיצור, אפשר לחשוב על אלה כגבול רך וגבול קשה. אם משאב כלשהו פוגע במגבלה, מונה הכשלים עבורו גדל. זה מאפשר לבעלים לזהות בעיות על ידי ניטור /proc/user_beancounters בקונטיינר.
מחסומים והגירה חיה.
תכונת העברה ונקודת ביקורת חיה שוחררה עבור OpenVZ באמצע אפריל 2006. זה מאפשר להעביר קונטיינר משרת פיזי אחד לאחר מבלי לסגור את הקונטיינר. התהליך ידוע כ-checkpointing: קונטיינר מוקפא וכל מצבו נשמר בקובץ בדיסק. לאחר מכן ניתן להעביר את הקובץ הזה למכונה אחרת וניתן לבטל שם קונטיינר (לשחזר); העיכוב הוא בערך כמה שניות. מכיוון שהמצב בדרך כלל נשמר לחלוטין, הפסקה זו עשויה להיראות כהשהייה חישובית רגילה.
מגבלות.
כברירת מחדל, OpenVZ מגביל גישה לקונטיינר להתקנים פיזיים אמיתיים (ובכך הופכת קונטיינר לבלתי תלוי בחומרה). מנהל OpenVZ יכול לאפשר גישת קונטיינר להתקנים אמיתיים שונים, כגון כונני דיסקים, יציאות USB, התקני PCI או כרטיסי רשת פיזיים.
/dev/loopN מוגבל לעיתים קרובות בפריסות (כיוון שהתקני לולאה משתמשים בשרשורי ליבה שעלולים להיות בעיית אבטחה), מה שמגביל את היכולת לטעון תמונות דיסק. דרך לעקוף היא להשתמש ב- FUSE .
OpenVZ מוגבל לספק רק חלק מטכנולוגיות VPN המבוססות על PPP (כגון PPTP/L2TP) ו-TUN/TAP. כאשר IPsec נתמך בתוך קונטיינרים מאז הקרנל 2.6.32.
ממשק משתמש גרפי בשם EasyVZ נוסה בשנת 2007, אך הוא לא התקדם מעבר לגרסה 0.1. עד גרסה 3.4, Proxmox VE יכול לשמש כסביבת וירטואליזציה של שרת מבוססת OpenVZ עם ממשק משתמש ממשק, אם כי גרסאות מאוחרות יותר עברו ל-LXC .
שיקלי (פירושונים)
למור שחור כחול-עין
למור שחור כחול-עין (שם מדעי: "Eulemur flavifrons") הוא מין של פרימט מהסוג למור האנדמי לאי מדגסקר.
מאפיינים.
למור זה דומה מאוד למין למור שחור ("Eulemur macaco") אך הוא בעל עיניים בצבע כחול בניגוד ללמור שחור שבעל עיניים בצבע צהוב ועד לשנת 2008 למור כחול העיניים נחשב לתת-מין של הלמור השחור אך הופרד למין עצמאי. הנקבה בעלת פרווה בצבע חום-אדמדם וכמו הזכר היא בעלת עיניים כחולות. אורכו של הלמור כחול העיניים שלושים ותשע עד ארבעים וחמישה סנטימטרים עם זנב שאורכו חמישים ואחד עד שישים וחמש סנטימטרים ומשקלו 1.8 עד 1.9 קילוגרמים. הלמור כחול העיניים חי בקבוצות של 4 עד 11 למורים. תקופת ההיריון היא עד 129 יום ולאחריה נולדים 1 עד 2 צאצאים ביוני או יולי. תוחלת החיים של הלמור כחול העיניים בטבע אינה ידועה אך בשבי הלמור חי עד שלושים שנה. הלמור כחול העיניים חי ביערות יבשים טרופיים באי מדגסקר וניזון בעיקר מפירות, עלים, זרעים, אבקה (בוטניקה) וצוף פרחים אך גם מחרקים. עקב תזונתו הלמור כחול העיניים מסייע להפיץ זרעים של צמחים רבים וכן עוזר בהאבקה שלהם.
שימור.
הטורפים של הלמור כחול העיניים הם טורפי מדגסקר כמו הפוסה, חנק קרקע מלגשי ועופות דורסים. הלמור כחול העיניים מסווג על פי הרשימה האדומה של IUCN במצב השימור סכנת הכחדה חמורה עקב בירוא יערות נרחב באי מדגסקר ועקב ציד. כיום נותרו בטבע רק כ-1,000 למורים כחולי עין והמין כמעט נכחד בטבע. עקב כך הלמור כחול העיניים הוא אחד מ25 הפרימטים הנדירים ביותר בעולם.
Snap היא מערכת אריזה ופריסה של חבילות תוכנה שפותחה על ידי קנוניקל עבור מערכות הפעלה המשתמשות בליבת לינוקס. החבילות, הנקראות "snaps", והכלי לשימוש בהן, "snapd", פועלות על פני מגוון הפצות לינוקס ומאפשרות למפתחי תוכנה "במעלה הזרם" להפיץ את היישומים שלהם ישירות למשתמשים. Snaps הם יישומים עצמאיים הפועלים בארגז חול עם גישה מתווכת למערכת המארחת. Snap יצא במקור עבור יישומי ענן אך לאחר מכן הוסב לתמוך לעבוד גם במכשירי אינטרנט של הדבריםואפליקציות שולחניות.
פונקציונליות.
חנות Snap.
חנות Snap מאפשרת למפתחים לפרסם את האפליקציות שלהם ישירות למשתמשים. עם גישות מסורתיות לניהול חבילות לינוקס כמו APT או YUM, היישומים נארזים ומופצים כחלק ממערכת ההפעלה. זה יוצר עיכוב בין פיתוח אפליקציות לפריסתו עבור משתמשי קצה. לעומת זאת, מפתחי אפליקציות יכולים לפרסם את האפליקציות שלהם ב-Snap Store ולהעביר אותן ישירות למשתמשים ללא כל התערבות מצד מנהלי ההפצה.
כל האפליקציות המועלות ל-Snap Store עוברות בדיקה אוטומטית, כולל סריקת תוכנות זדוניות. עם זאת, אפליקציות Snap אינן זוכות לאותה רמת אימות כמו תוכנה בארכיוני אובונטו הרגילים. במקרה אחד במאי 2018, נמצאו שתי אפליקציות של אותו מפתח המכילות כורה מטבעות קריפטוגרפיים שרץ ברקע במהלך הפעלת האפליקציה. כאשר נמצאה בעיה זו, Canonical הסירה את האפליקציות מחנות ה-Snap והעבירה את הבעלות על ה-Snaps לצד שלישי מהימן אשר פרסם מחדש את ה-Snaps ללא נוכחות הכורה. אף על פי שארגז החול של Snap מפחית את ההשפעה של אפליקציה זדונית, Canonical ממליצה למשתמשים להתקין Snaps רק מבעלי אתרים מהימנים על ידי המשתמש.
מכיוון שחבילות ב-Snap Store מתוחזקות על ידי המפתחים עצמם, מנהלי ההפצה אינם יכולים להבטיח שהחבילות עומדות בתקני איכות ומתעדכנות בזמן. במקרה אחד, מיקרוסופט השאירה גרסה מיושנת של סקייפ בחנות Snapcraft במשך יותר משנה.
חבילות לינוקס אוניברסליות.
"Snaps" הם חבילות עצמאיות הפועלות על פני מגוון הפצות לינוקס. זה בניגוד לגישות ניהול חבילות לינוקס מסורתיות, הדורשות חבילות מותאמות במיוחד עבור כל הפצת לינוקס.
פורמט קובץ ה-Snap הוא מערכת קבצים דחוסה אחת המשתמשת בפורמט SquashFS עם הסיומת codice_1. מערכת קבצים זו מכילה את היישום, ספריות שהוא תלוי בהן ומטא נתונים הצהרתיים. מטא נתונים אלה מתפרשים על ידי snapd כדי להגדיר ארגז חול מאובטח בצורה מתאימה עבור אותו יישום. לאחר ההתקנה, ה-Snap מותקן על ידי מערכת ההפעלה המארחת ופורק את הדחיסה תוך כדי שימוש בקבצים. אף על פי שיש יתרון לזה ש-Snaps משתמש בפחות שטח דיסק, זה גם אומר שחלק מהיישומים הגדולים מתחילים לאט יותר.
הבדל משמעותי בין Snap לפורמטי אריזה אוניברסליים אחרים של לינוקס כמו Flatpak הוא ש-Snap תומך בכל סוג של יישומי לינוקס כמו יישומי שולחן עבודה, כלי שרת, אפליקציות IoT ואפילו שירותי מערכת כמו ערימת מנהלי ההתקן של המדפסת. כדי להבטיח זאת, Snap מסתמך על systemd עבור תכונות כגון הפעלת שירותי מערכת מופעלי socket ב-Snap. זה גורם ל-Snap לעבוד בצורה הטובה ביותר רק בהפצות שיכולות לאמץ את מערכת ה-init הזו.
ארגז חול ניתן להגדרה.