כדי להגיע ליעילות מרבית, פועל הארגון להנחלת עקרונות הפעלת המתנדבים במצבי חירום לגופי התנדבות אחרים, מתוך רצון ליצור שיטת הפעלה לאומית אחת, קוהרנטית ואפקטיבית בשעת חירום. במסגרת זו פועל הארגון גם עם תאי סטודנטים, מועצות תלמידים, תנועות נוער וכדומה.
גיוס מתנדבים מתוך האוכלוסייה.
מטרתו המוצהרת של ארגון 'לב אחד' היא לגייס כמה שיותר מתנדבים ופעילים מתוך האוכלוסייה המקומית, בשאיפה להגיע ליצירת מסה קריטית של תשתית התנדבות מקומית בשעת חירום. פעולה זו הופכת את הנזקקים לאקטיביים ומעורבים, ומאפשרת להם לסייע ולהשפיע מתוך קהילתם שלהם. ההשלכות האישיות והקהילתיות של מודל זה, בעיקר בקרב בני נוער, גולשות מעבר למצבי החירום, ויוצרות חוסן חברתי ואזרחי.
פעולות הארגון במצבי חירום.
עם פרוץ מצב חירום נפתח מרכז בקרה ברשויות המקומיות, העורך מיפוי של הצרכים המידיים שלהן. מרכז זה מופעל על ידי ראש חמ"ל, רכז מתנדבים, רכז משימות ורכז לוגיסטיקה. עם הגדרת היעדים, מגויסים מתנדבים מקומיים וחיצוניים, ונשלחים למשימות שונות על פי הצורך, כמו:
פעולות הארגון מגוונות ומותאמות לצרכים הפרטניים המקומיים. במבצע עופרת יצוקה, למשל, הפעילו מתנדבי 'לב אחד' סופרמרקט בשדרות שחסרו לו עובדים, כדי לאפשר לתושבים להצטייד במצרכים בסיסיים לעת שהותם במקלט. במבצע עמוד ענן גייס הארגון מתנדבים להפעלת ערב ריקודי עם בקיבוץ עלומים, להפגת המתח. באותו מבצע נשלח ליצן רפואי לאדם מבוגר מאחד היישובים באזור עוטף עזה, שהיה נתון בלחץ גדול, וחשש לצאת מהמקלט במשך ימים ארוכים. במקרה אחר, ללא קשר למצב הביטחוני, הפעיל הארגון צוות של 150 מתנדבים חרדים משכונת גבעת שאול בירושלים, כדי לאתר ילד חרדי שנעדר מביתו. בסופת השלגים בירושלים שפרצה בשלהי 2013 הפעיל הארגון מאות מתנדבים בעלי ג'יפים שחילצו נהגים תקועים, ותגבר את מוקדי החירום של העירייה ומשרד הרווחה, שקלטו אלפי פניות טלפוניות.
קומסול מולטיפיזיקס
קומסול מולטיפיזיקס (באנגלית: COMSOL Multiphysics) היא תוכנת אנליזות אלמנטים סופיים שמתוחזקת על ידי חברת COMSOL, לפתרון ובניית סימולציות עבור יישומים הנדסיים ופיזיקליים מגוונים, ובייחוד תופעות מצומדות (גישת המולטיפיזיקליות של התוכנה). התוכנה מציעה בנוסף ליכולותיה גם ממשק נרחב עבור תוכנת MATLAB וארגזי הכלים שלה, לטובת מגוון רחב של אפשרויות תיכנות, קדם עיבוד וניתוח תוצאות. חבילות COMSOL הן חוצות-פלטפורמות (Microsoft Windows, מקינטוש, לינוקס). בנוסף לממשקי משתמש מבוססי פיזיקה קונבנציונליים, התוכנה מאפשרת הכנסת מערכות מצומדות של משוואות דיפרנציאליות חלקיות. הגרסה הקודמת של התוכנה (לפני שנת 2005) נקראה FEMLAB.
התוכנה פותחה בשנת 1986 על ידי שני סטודנטים בוגרים, סונטה ליטמרק ופראד סעידי, אשר למדו אצל גרמונד דהלקוויסט, מתמטיקאי שוודי נודע, בהתבסס על קוד שפותח עבור קורס מתקדם באוניברסיטת Royal Institute of Technology שבסטוקהולם, שוודיה. בישראל משווקת התוכנה על ידי חברת נומריקל.
מודולים.
המודול מאפשר לבצע סימולציה של מערכות משולבות של גופים גמישים וקשיחים, כאשר כל גוף יכול להיות נתון לתזוזות סיבוביות רבות. ניתוח מסוג זה מסייע בזיהוי נקודות קריטיות במערכות עם גופים מרובים, וכך ניתן לקבל ניתוחים מבניים יותר מפורטים ברמת הרכיב.
אנדוסול
אנדוסול (Andosol), או אנדיסול (Andisol) לפי שיטת מיון הקרקעות של מחלקת החקלאות של ארצות הברית, הוא סוג קרקע הנוצר מטפרה געשית עם תכולה גבוהה של זכוכית וחומרים קולואידיים אמורפיים, בהם אלופאן, אימוגוליט ופריהידריט. סוג קרקע זה מכסה כ-1%–2% מהיבשה בכדור הארץ אשר אינה מכוסה בקרח, ובעיקר נפוץ בשולי טבעת האש, כמו גם בשטחי בקע מזרח אפריקה (חלק מן הבקע הסורי-אפריקני), איטליה, איסלנד והוואי. מקור השם אנדוסול הוא ביפנית, שבה משמעות המילים "אן" ו"דו" היא קרקע כהה. שם נוסף ביפנית לתיאור קרקע זו הוא קוּרוֹבּוֹקוּ.
מאחר שקרקעות אלו הן קרקעות צעירות למדי, הן על פי רוב פוריות מאוד, למעט במקרים שבהם זרחן מקובע בהן בקלות, דבר המתרחש לעיתים באזורים טרופיים. הן בדרך כלל יכולות לתמוך בחקלאות נמרצת עם גידולים מגוונים.
אנדיסול
קורובוקו
ביידו
DNA זבל
DNA זבל (באנגלית: Junk DNA) הוא מונח פופולרי לחלק מן הגנום של יצורים איקריוטיים, שאין לו תפקוד מועיל לאורגניזם, ונראה כי הוא נוצר וממשיך לעבור שכפול כתוצאה מתאונות אקראיות.
DNA זבל מורכב בעיקר מטרנספוזונים ורטרוטרנספוזונים, כגון רצפי Alu, מהם כאלו שעדיין משועתקים ל-RNA ובחזרה, ומהם שאינם משועתקים עוד אך עדיין משוכפלים עם שאר הגנום. מונח רשמי יותר בתחום הגנטיקה הוא "DNA בלתי-תפקודי" (אנגלית: non-functional DNA). יש שאינם מבחינים בין DNA זבל ל-DNA לא-מקודד (אנגלית: non-coding DNA ובכינוי מקוצר ncDNA). ואולם DNA בלתי מקודד כולל גם רצפים בעלי תפקידים חשובים מאוד בבקרת גנים אף על פי שאינם מתורגמים לחלבון.
חלקו של DNA זבל בגנום האדם עדיין נתון במחלוקת עזה בתחום הגנטיקה, ומרבית ההערכות נעות בין 20% ל-90%.
תולדות המונח ומשמעותו.
גנטיקאים עשו שימוש בלתי-רשמי במונח כבר משנות ה-60, אך הוא נטבע לראשונה בפרסום מדעי רשמי על ידי הגנטיקאי היפני סוסומו אונו בשנת 1972. בתחום הגנטיקה כיום המונח ניתן לתיאור כרשמי-למחצה - גנטיקאים רבים מעדיפים בפרסומים מדעיים את המונח המדעי הנייטרלי יותר "DNA בלתי-תפקודי" (אנגלית: non-functional DNA). ואולם השימוש הפופולרי במונח "DNA זבל" נפוץ גם בקרב מדענים וגם בציבור הרחב.
כמה ממתנגדי המונח טוענים שהמונח הנכון הוא "DNA בלתי-מקודד", כלומר DNA שאינו עובר תרגום לחלבון. ואולם DNA כזה עשוי להיות בעל תפקידים חשובים מאוד בבקרת גנים, בעוד שההגדרה הנכונה של DNA זבל היא חוסר תפקוד כלשהו, אפילו כזה שאיננו תרגום. טענה קרובה היא שהכינוי "DNA זבל" ניתן על ידי גנטיקאים לרצפי DNA בלתי-מקודד רק משום שעדיין לא הצליחו למצוא להם תפקוד כלשהו, ולכן ההגדרה משקפת כשל לוגי מטיפוס "לא ראינו - אינה ראייה". ואולם כבר במאמרו המקורי של אונו הוצגו ראיות כבדות משקל שחלק ניכר מן הגנום של איקריוטים הוא אכן חסר תפקוד, כגון תעלומת ערך C או העובדה שחלקים רבים בגנום עוברים מוטציות בקצב שהיה אמור להוציא אותם מכלל פעולה אילו היה להם תפקוד התלוי ברצף.
מבין התומכים בחשיבותו של DNA זבל כמרכיב עיקרי בגנום של יצורים איקריוטים ובכללם האדם, יש הכוללים תחת המונח רצפים בעלי תפקוד "אנוכיי" אשר אינו מועיל לאורגניזם עצמו. לעומתם יש המעדיפים לכלול תחת המונח רק רצפים "מקולקלים" אשר אין להם אפילו תפקוד אנוכיי, ואינם עוברים תהליך כלשהו פרט לשכפול.
בשנת 2012 החריפה המחלוקת בנושא כתוצאה מפרסום תוצאות של פרויקט ENCODE לקיטלוג רצפי גנום האדם העוברים שיעתוק. מאמר מדעי של ראשי הפרויקט תיאר את תוצאותיו, ביניהן ש-80% מן הגנום הוא בעל "תפקוד ביוכימי" (אנגלית: biochemical function) כלשהו. בתקשורת ובציבור הרחב פורשה אמירה זו כראיה נגד קיומו של DNA זבל. כמה מראשי פרויקט ENCODE גם הביעו דעות, בראיונות וכתבות שלא עברו ביקורת עמיתים, נגד קיומו של DNA זבל. ואולם במהרה התפרסמו ביקורות מדעיות נוקבות נגד המאמר, אשר הצביעו על כך ש"תפקוד ביוכימי" הוגדר בו באופן כללי ביותר, והראיות כבדות המשקל לקיומו של DNA זבל לא נידונו בו כלל. אף כי הפרסומים בתקשורת יצרו בציבור הרחב רושם ש"DNA זבל הוא מיתוס שהופרך", המחלוקת בנוגע לחלקו בגנום האדם עדיין חיה וקיימת בתחום הגנטיקה. הביולוג המולקולרי הישראלי דן גראור, הוא בין המבקרים החריפים של פרויקט ENCODE.
מרכיבים וחלק בגנום.
DNA זבל נפוץ בעיקר בגנום של אורגניזמים איקריוטים כמו האדם. נראה שהאחוז שלו קטן בהרבה עד בלתי קיים בחיידקים. הערכות לחלקו של DNA זבל בגנום האדם שונות מאוד זו מזו, שכן קשה להבדיל בין DNA בלתי-מקודד שיש לו תפקיד כלשהו בבקרת גנים לבין DNA זבל שאין לו תפקיד כלל. מרבית ההערכות נעות בין 10% ל-90%.
בין המרכיבים העיקריים של DNA זבל ניתן למנות:
ג'ון בויה
ג'ון בויה (באנגלית: John Boye; נולד ב-23 באפריל 1987) הוא כדורגלן גנאי המשחק בעמדות המגן הימני והבלם באל פאיה מליגת העל הסעודית ובנבחרת גאנה.
קריירה.
קריירת מועדונים.
בויה שיחק במספר קבוצות נוער מקומיות בעיר אקרה בה נולד. בשנת הצטרף למחלקת הנוער של הארט אוף ליונס. בעונת התחיל לשחק בקבוצה הבוגרת של הארט אוף ליונס, כאשר בעונה זו הופיע ב-10 משחקים בהם כבש שער אחד. בחלון ההעברות קיץ 2008 סיכם בויה בהפועל פתח תקווה הישראלית. למרות הסיכום, החליט בויה לבסוף שלא לחתום בקבוצה הישראלית בעקבות לחץ מסטאד רן הצרפתית. בעונה הבאה הושאל לקבוצת המילואים של סטאד רן, סטאד רן ב'. בעונה זו שיחק 24 משחקים וכבש 3 שערים. לאחר עונה מוצלחת זו, ביולי חתם בסטאד רן. לאחר העברתו הסופית לסטאד רן שיחק עונה נוספת בקבוצת המילואים. בעונה זו הופיע ב-24 משחקים וכבש שער אחד.
בעונת התחיל בויה לשחק בקבוצה הבוגרת של סטאד רן. בעונתו הראשונה בקבוצה הבוגרת של רן הופיע ב-11 משחקים. בהמשך הפך לשחקן הרכב בסטאד רן. בשנת 2014 עבר לארג'ייספור מליגת העל הטורקית.
ב-31 באוגוסט 2021 חתם לעונה אחת באל פאיה מליגת העל הסעודית.
נבחרת גאנה.
ב-22 ביוני 2008 הופיע בויה לראשונה במדי נבחרת גאנה, במשחק במסגרת מוקדמות מונדיאל 2010, נגד . בויה כבש את שער הבכורה שלו במדי נבחרת גאנה ב-13 בינואר 2013, במשחק ידידות נגד . בויה נכלל בסגל גאנה לגביע אפריקה לאומות 2012, לגביע אפריקה לאומות 2013 ולמונדיאל 2014.
ג'ון בוי
ג'ון בוייה