בתחילת 2009 הוציאה הלהקה סינגל ראשון לתחנות הרדיו בישראל, "סמאק סנאק", אשר קיבל דירוג גבוה במצעדי המוזיקה בישראל. במאי 2009, חיממה הלהקה את "דפש מוד" בהופעתם בישראל. בתחילת חודש יוני הלהקה השיקה את אלבומה הראשון, "Terry Poison". מיד לאחר השקת האלבום יצאה הלהקה לסיבוב הופעות נוסף בישראל.
הלהקה הייתה מועמדת במספר קטגוריות במצעד העברי השנתי של גלגלצ: שיר השנה ("סמאק סנאק" ו"קומסי קומסה"), הרכב השנה ותגלית השנה.
במרץ 2010 יצאה הלהקה לסיבוב הופעות בארצות הברית, במסגרתו הופיעה בין השאר גם בפסטיבל South by Southwest, ובמקביל הוציאה לאור את הסינגל "Fix The Night", שלווה בווידאו קליפ בו מופיעות חברות הלהקה בהלבשה תחתונה בלבד.
בשנת 2011 הלהקה עברה שינויים כאשר סיון מילר (פטיט), גילי סער ואיסר טננבאום (רוקפור), פרשו ממנה. כעת חברי הלהקה מונים את עידן גרייף (ברונו), לואיז קהאן ואנה לנדסמן.
בשנת 2012 סיימה הלהקה סיבוב הופעות בן כמה חודשים באירופה, שם כתבה והקליטה שירים חדשים לאלבומה השני. ביולי 2013 הוציאה לאור הלהקה סינגל ראשון מהאלבום השני שלה.
אלבום הבכורה – Terry Poison.
אלבום הבכורה של "טרי פויזן" הושק ב-1 ביוני 2009, לאחר שנים של פעילות, הקלטות דמו, יציאתם של EP ברחבי העולם וסיבובי הופעות. בהפקת האלבום השתתפו במספר רצועות אמנים אורחים, כגון רוני אלטר (שירה) ואבי סינגולדה (גיטרות).
דומינוס פלוויט
שמיים (עמים)
השֵׁמִיִים הוא שם מייצג לקבוצת העמים הדוברים שפות שמיות. את המונח טבע אוגוסט לודוויג פון שלצר (von Schlözer) ב"ספר העזר לספרות המקרא", אשר יצא בשנת 1781, בהתבסס על קבוצת העמים המתייחסים לפי המקרא לשֵם, בנו של נח. היסטורית המונח שמיים שימש גם לתיאור גזע אל מול הגזע הארי אך שימוש זה כיום נחשב שגוי לחלוטין.
גזע שמי.
בעבר הגדירו רבים את העמים השמיים כגזע, ומונים עבורו תכונות גזעיות אופייניות, אולם קבוצת העמים הדוברים שפות שמיות כוללת עמים רבים, כגון: היהודים, הערבים, המלטזים והחבשים והם אינם גזע במובן האנתרופולוגי ו/או הגנטי (שכן יש קרבה גנטית הדוקה יותר בין דוברי שפות שמיות מערביות ומזרחיות לבין עמים שכנים לא דוברי שפות שמיות מאשר בינם לבין דוברי שפות שמיות דרומיות).
מוצא.
הקרבה בין הלשונות השמיות הוסברה בכך שהיה מקור משותף קדום. בעבר נעשה חיפוש בתעודות לשפה שכונתה פרוטו-שמית – שפה קדומה אשר לדעת החוקרים התפתחו ממנה כל השפות השמיות – אך לא נמצאה כל תעודה כזאת. שפה זו ניתנת לשחזור במידת מה רק באמצעים בלשניים. ההסבר שניתן היה ששפה זו היא קדומה לתקופת התעודות הכתובות, שעל פיה נודעה קבוצת שפות זאת. המחקר בנושא גילוי המולדת של השמיים החל בשנות ה-70 של המאה ה-19, ובמהלכו הועלו מספר הערכות למוצאם של השמיים:
שלל ההנחות הללו לא התקבלו במלואן, וכיום לא ניתן לקבוע במדויק את מוצא העמים השמיים.
היסטוריה.
על פי המקרא התפתחו כל העמים מבניהם של שם, חם ויפת. על פי לוח העמים המופיע בספר בראשית היו לשם חמישה בנים: המקרא ממשיך לפרט את צאצאי שם עשרה דורות עד אברהם. (את בני חם ויפת מפרט התנ"ך רק עד דור רביעי). אין ספק בקשר לזיהוים של עילם, אשור וארם עם יחידות אתניות-טריטוריאליות. לגבי ארפכשד, הייתה השערה שהכשדים הם צאצאיו. לגבי לוד היו ששיערו שממלכת לוד שהתקיימה במערב אנטוליה באלף הראשון לפני הספירה היא מצאצאי לוד מבניו של שם. עם זאת, אזור זה (על פי המסופר במקרא) היה שייך לבני יפת ואינו חלק מהרצף הטריטוריאלי של בני שם.
הכתובים בספר דברי הימים א מפרטים כי לשם היו תשעה בנים: "בְּנֵי שֵׁם, עֵילָם וְאַשּׁוּר, וְאַרְפַּכְשַׁד, וְלוּד וַאֲרָם, וְעוּץ וְחוּל וְגֶתֶר וָמֶשֶׁךְ".
המחקר והמקרא.
ב-1781 טבע שלצר את המונח שֵׁמִית לציון שפתם של האשורים, ארמים והעברים. מאז הכינוי התרחב לכל קבוצת שפות קרובות, חלקן שפות חיות וחלקן מתות, מאזורים שונים בעולם: מסופוטמיה, חצי האי ערב, אתיופיה וכן ארצות צפון אפריקה (לרבות מלטה). אין התאמה מלאה בין קבוצת השפות השמיות הקיימת במחקר לבין השפות המכונות שמיות במקרא. למשל, על פי ספר בראשית, – כנען וצאצאיו הפיניקים השתייכו לבני חם, בעוד שעל פי המחקר הם שייכים לקבוצת השפות השמיות. כמו כן, על פי, המקרא עילם נמנה עם בניו של שם, אך על פי המחקר הוא לא נכלל בקבוצת השפות השמיות. חלק מהשמות אשר משתמשים בהם במחקר מתבססים על מקורות מחוץ למקרא. לדוגמה, האמורים מתוארים במקרא כתושביה הקדומים של ארץ ישראל וכן יחידה מדינית בעבר הירדן, אך על פי המחקר מדובר בקבוצות שמיות אשר חיו במסופוטמיה בסוף האלף ה-3 ובראשית האלף ה-2 לפנה"ס.
המונח "שמיים", אשר התחיל בתחום הבלשנות, השתרש גם בתחומים אחרים, כגון אנתרופולוגיה ואתנולוגיה, והוחל גם ללא הצדקה על מושגים בתחום התרבות, הגזע והדת.
העדויות הקדומות ביותר על השמיים נמצאו במסופוטמיה באכד, בתעודות מהמאה ה-24 לפנה"ס שנכתבו על לוחות חרס בשפה האכדית בכתב יתדות. קבוצה שמית נוספת הייתה האמורים, המופיעים בתעודות מאכד מהמאה ה-21 לפנה"ס, אשר זיהויים נעשה על פי השמות שהופיעו בכתובות ואשר כללו מאפיינים שמיים.
יהודי בוכרה
שתל שבבי אנושי
שתל שבבי אנושי הוא התקן מעגל חשמלי מורכב או תג RFID אשר עטוף בזכוכית ומושתל באופן תת-עורי בגוף האדם. שבבים תת-עוריים יכולים לשמש כאמצעי לאחסון מידע, הכולל זיהוי אישי, היסטוריה רפואית, טיפולים, אלרגיות ואמצעים ליצירת קשר.
הניסוי המתועד הראשון של השתלת RFID תת-עורי בבן אדם התרחש ב-1998 על ידי המדען הבריטי קווין וורוויק. כחלק מהניסוי, השתל נועד לפתוח דלתות, להדליק אורות ולגרום לפלט ורבאלי בתוך המבנה. השתל ממוקם מאז במוזיאון המדע בלונדון.
שימושים נוכחיים.
ב-2002, חברת VeriChip קיבלה אישור מה-FDA לשווק את ההתקן שלה בארצות הברית ע"פ כללים מנחים. החל מהאישור המעשי ב-2004, כ-80 בתי חולים ו-232 רופאים נבחרו להשתמש במערכת.
על ידי השתלת שבב המכיל היסטוריה רפואית של הפציינט, בתי חולים ועובדיהם יכולים לשאוב מידע רפואי באופן מיידי ללא תלות במיקום או במצב הפציינט. שבבים תת-עוריים לא ניתן לאבד, מה שיכול להוריד או להעלות את הסיכויים לגנבת מידע. ניתן לצייד בתי מגורים וכלי רכב בסורקי שבבים תת-עוריים, ועל ידי כך להחליף את הצורך במפתחות. (על אף שהסורקים זקוקים למקור חשמל על מנת לתפקד).
במקסיקו, התקינו שבב תת-עורי בעובדי משרד המשפטים.
בעיות אפשריות.
אם השבבים לא מוצפנים, הם יכולים להיות פגיעים באופן קיצוני לקריאה מסורקי צד-שלישי. על ידי סריקה בחשאי, ניתן לדלות את כל המידע השמור בשבב, ועל ידי כך לשכפל אותו, מה שפותח פתח לעבירה על החוק, התחזות, או דליית פרטים אישיים כגון מידע רפואי וביטוחי.
על פי ה-FDA, השתלת שבב טומנת בתוכה מספר בעיות בריאותיות. פציינט יכול להגיב להשתלה כזיהום או אלרגיה, או שהשבב יכול להיות מושתל באופן לא נכון. כמו כן, עלול השבב לנוע בתוך הגוף ולהגיע למקום אחר מזה שהוא יועד לו תחילה. השבב עלול גם להתקלקל, וכך כל המידע שאגור בתוכו עלול להיאבד.
בעיות קשות אף יותר עלולות להיגרם אם השבב מגיב לשדה מגנטי חזק או מכשיר MRI. המגנט החזק בו משתמש מכשיר MRI עלול להשמיד את השבב ולגרום לכוויות רציניות, פנימיות וחיצוניות.
הסכנות האלו נדירות ביותר, וברוב המקרים נבדקים לא חשו בכאבים. כמו כן, דגמים אחרים וייצור השבב יכולים להשפיע על התוצאות ולשנותן.
שימושים עתידיים.
באופן תאורטי, בעתיד שבבים עם GPS יוכלו לספק מעקב מדויק אחרי אנשים, הכולל מיקום, גובה, מהירות, וכיוון תנועה. יכולת זו תעזור לרשויות לאתר נעדרים או חשודים בפשע בקלות. VeriChip היא אחת מהחברות השוקדות על פיתוח שבב כזה. גם חברות מסחריות יוכלו ליהנות משבב כזה, על ידי מידור אוטומטי של עובדים, מעקב נוכחות ומיקום אשר צפויים לעזור במקסום רווחים. יישום נוסף יכול להיות מעקב אחר אנשים הנגועים באיידס, כפי שהוצע על ידי ממשלת אינדונזיה.
סוגיות אתיות.
השתלת שבב תת-עורי בבני אדם העלתה דיונים אתיים על ידי פורומים מדעיים מקצועיים, קבוצות אקדמיות, ארגונים לזכויות אדם, רשויות ממשלתיות וקבוצות דתיות. האגודה הרפואית האמריקאית דיווחה ב-2008 ששתל RFID תת-עורי עלול לפגוע בפרטיות מאחר שאין ביטחון שהמידע האגור בשבב יהיה ניתן להגנה, וכמו כן ששתל כזה כולל סיכונים רפואיים.
חקיקה.
לאחר ויסקונסין ודקוטה הצפונית, קליפורניה העבירה ב-2007 חוק האוסר על מעסיקים לאלץ עובדים להשתיל בהם RFID תת-עורי.
COMODO
אף על פי
הרימו עוגן (סרט, 1945)
הרימו עוגן הוא סרט קומדיה מוזיקלית משנת 1945. הסרט המשלב בתוכו צילום רגיל ואנימציה, בוים בידי ג'ורג' סידני ובו מסופר על שני מלחים היוצאים לחופשה בת ארבעה ימים בהוליווד, מלווים בידי מוזיקה ושירים. הם נפגשים עם זמרת צעירה השואפת לגדולה והם מנסים לעזור לה להשיג מבחנים באולפני MGM. בסרט מככבים: פרנק סינטרה, ג'ין קלי, קתרין גרייסון.
בסרט מופיע הפסנתרן והמנצח חוסה איטורבי בתפקיד עצמו.
עלילה.