מילן ורוזאן ולוויאן הן תאומות, רקדניות וזמרות הולנדיות שנולדו ב-12 בפברואר 2000 באמסטרדם.
ההבדלים ביניהם הם שרוזאן מבולגנת וידה החזקה היא הימנית ומילן מסודרת יותר ושמאלית,
בנוסף לריקוד למשחק מילן שחקנית בתיאטרון ורוזאן ספורטאית, בשנה שעברה הן החליטו לכתוב שיר על תאומים וכעבור שנה השיר ניצח.
מלטה.
המדינה.
מלטה הצטרפה לתחרות בשנת 2003 ופרשה בשנת 2011 וחזרה השנה כל השירים שרשות השידור של מלטה (Pbs) הם באנגלית למעט השיר מ-2010. בשנת 2003 מלטה שלחה את שרה הריסון שכיום היא DJ שסיימה במקום השביעי, בשנת 2004 מלטה שלחה את "צוות הילדים המוכשרים" שאחות של אחת מהם ייצגה את מלטה ב-2006, הם סיימו במקום ה-12. בשנת 2005 שלחו המלטזים את תיאה וחבריה כאשר תיאה היא קרובת משפחה של הנציג המלטזי ב-2008, תיאה סימה במקום האחרון, בשנת 2006 ייצגה סופי את מלטה והיא סיימה במקום ה-11, בשנת 2007 שלחו המלטזים להקה, הלהקה סיימה במקום ה-12, בשנת 2008 דניאל סיים במקום הרביעי. בשנת 2009 פרנצ'סקה ומיקאלה סיימו במקום השמיני, בשנת 2010 ניקול סיימה במקום ה-13 לאחר זה רשות השידור של מלטה פרשה מהתחרות וחזרה רק בשנה זו עם גאיה.
הזמרת.
גאיה קאווז'י (במלטזית: Gaia Cauchi; נולדה ב-19 בנובמבר 2002) במלטה היא זמרת מלטזית.
היא החלה לשיר כשהיא הייתה בת שנתיים וחצי, היא משתתפת בהרבה תחרויות בעיקר במלטה ואיטליה, היא השתתפה בתוכנית של מישל אבל לא זכתה שם, היא השתתפה בפסטיבל סן רמו והיא זכתה בטקס פרסי המוזיקה של מלטה.
רוסיה.
המדינה.
רוסיה החלה להשתתף באירוויזיון הילדים בשנת 2005 והיא זכתה פעם אחת ב-2006, שיטת הבחירה היא קדם ריבוי ממשתתפים של Russia TV. בשנת 2005 שלחה רוסיה את ולדיסלב שסיים בתחרות במקום התשיעי, בשנת 2006 רוסיה שלחה את האחיות טומלצ'בי וזכתה במקום הראשון, בשנת 2007 רוסיה שלחה את אלכסנדרה שסיימה במקום הרביעי, בשנת 2008 שלחה רוסיה את מיכאיל שסיים במקום השביעי, בשנת 2009 נשלחה לתחרות קטיה ריבובה שחזרה לתחרות שנתיים אחר כך, בתחרות הזאת היא סיימה במקום השני. בשנת 2010 שלחה רוסיה צמד בן ובת עם השיר "בנים ובנות". בשנת 2011 קטיה חזרה וסיימה במקום הרביעי, בשנת 2012 לריקה ששנה קודם ייצגה את מולדובה ייצגה את רוסיה וסיימה במקום הרביעי גם כן. ובשנה זו דיאנה קרילובה ייצגה אותם.
הזמרת.
דיאנה קרילובה (ברוסית: Даяна Кириллова; נולדה ב-16 באפריל 2002 בקאזאן) היא זמרת ורקדנית רוסייה.
בגיל ארבע היא התחילה לשיר ומאז היא זכתה בהרבה בתחרויות גדולות ברוסיה, אוקראינה ובבלארוס. היא לומדת בבית ספר למוזיקה בעירה והיא מנגנת בחליל.
ההצבעה.
שיטת ההצבעה היא 50% הצבעת קהל בכל אחת המדינות המשתתפות + 50% הצבעת שופטים מתחום המוזיקה במדינה ובנוסף קיים חבר שיפוט המורכב מילדים שהשתתפו בתחרות שנותן את הצבעתו ראשון לאחר הענקת 12 הנקות המסורתיות לכל המדינות, בפעם הראשונה מגישי הניקוד נוכחים במדינה שהתחרות מתקיימת בה ולא מדברים בלוויין.
ברשימה למטה מקריאי הניקוד מטעם כל מדינה ובסוגריים הסיבה לבחירתם אם ידועה לפי סדר ההקראה:
גרטרוד חיים
סיבוב קנדי
סיבוב קנדי (Kennedy Round), שנמשך משנת 1964 עד שנת 1967, היה סיבוב המשא-ומתן השישי ב-GATT והארוך ביותר עד אז. הוא נקרא על שם נשיא ארצות הברית ג'ון פיצג'רלד קנדי, שהשיג מהקונגרס האמריקאי את חוק הרחבת הסחר (Trade Expansion Act) בשנת 1962, מהלך שנחשב כגורם ראשי בהצלחת הסיבוב.
סיבוב קנדי הביא את הפחתת המכסים הרבה ביותר מסיבובי ה-GATT עד אז, אף כי הסיבוב הבא, סיבוב טוקיו (Tokyo Round), הביא להפחתה בשווי 300 מיליארד דולרים לעומת 40 מיליארד בסיבוב קנדי. בדיוני הסיבוב החלו גם לראשונה להפחית חסמי סחר בלתי מכסיים. רוב ההפחתות בסיבוב קנדי היו על סך העולה על 50% מהמכס המקורי ונוהלו לפי שיטת ההפחתה הליניארית.
פתיחת הסיבוב והחידושים בו.
ההחלטה הרשמית לפתוח בסיבוב קנדי התקבלה בסוף כינוס שרים מטעם ארגון ה-GATT ב-21 במאי 1963. השרים קבעו את תחילת הסיבוב ב-1964, וכי בסיבוב ישתתפו נציגי מדינות רבות ככל הניתן להורדת חסמי סחר הדדית, גם למוצרים תעשייתיים וגם למוצרים חקלאיים. ההחלטה התכוונה במפורש להבטיח למוצרים חקלאיים גישה לשווקים עולמיים, וגם הורתה על הורדת מכסים והורדת חסמי סחר בלתי מכסיים (NTB's). הפחתת המכסים הייתה מיועדת להתבצע באופן כללי, כאשר כל מדינה מורידה את מכסיה במספר אחוזים דומה לשאר המדינות (השיטה הליניארית). הוחלט להעניק פטור במספר מקרים מזערי ככל הניתן ולדרוש הצדקה מכל מדינה לכל תחום מוצרים יוצא דופן.
ההתייחסות המפורשת לחסמי סחר בלתי מכסיים נבעה מדחיפות הטיפול בחסמים אלה, שחשיבותם היחסית עלתה ככל שרמת המכסים העולמית ירדה. לאחר חמישה סיבובי ה-GATT הראשונים, בהם לא טופלו חסמי סחר בלתי מכסיים, כבר הייתה להם חשיבות רבה יותר מבעת הקמת ה-GATT, וזאת הייתה צפויה לגדול עוד יותר לאחר הפחתת המכסים הצפויה בסיבוב הנוכחי. בנוסף, יועדו לטיפול הוראות מנהליות וטכניות, נוהלי חישוב מכסים, מדיניות רכישה על ידי מדינות, מיסים פנימיים, אמצעים נגד היצף (Anti-Dumping) והגבלות כמותיות.
הכוונה להוריד מכסים על מוצרים חקלאיים הייתה חידוש בסיבוב קנדי. בנוסף, ההתייחסות המכוונת בהחלטה למדינות המתפתחות הייתה חדשנית.
הרחבה נוספת בתחומי העניין המטופלים על ידי GATT הייתה בניסיון לשלב כלכלות קומוניסטיות מרוכזות במערכת ה-GATT. קבלת ההחלטות המרכזית במזרח אירופה הקשתה לדעת את הסיבה שרכישת מוצרים התקבלה או נדחתה במקרה נתון. בנוסף, דאגת מדינות המזרח מחרם או חוסר מטבע חוץ עודדה אותן לשלם מחירים יקרים יחסית בתוך הגוש המזרחי בגלל הביטחון שיוכלו להמשיך ברכישות בתוך הגוש בלי הפסקות.
השחקנים העיקריים.
השחקנים העיקריים בסיבוב קנדי היו ארצות הברית והקהילה האירופית. לראשונה מאז מלחמת העולם השנייה, נקלעה ארצות הברית למשא ומתן עם מעצמה כלכלית בעלת כוח המתקרב לכוחה. ההתחזקות האירופאית מנעה מארצות הברית להקריב ממשאביה הכלכליים לטובת הקהילה האירופאית, כפי שהייתה עושה בעבר, וההתנגשות בין שתי המעצמות הכלכליות תרמה להעלאת ספקות באותה תקופה בנוגע לברית המערב נגד ברית המועצות וגרורותיה, כולל ספקות על המשך קיום נאט"ו.
מבחינה מבנית, עליית הקהילה האירופאית איימה על ה-GATT באופן עקרוני. ה-GATT יועד לקדם סחר חופשי בכל העולם על בסיס עקרון המדינה המועדפת ביותר (MFN), אבל הקהילה האירופאית מבוססת על אזוריות, המקנה יתרונות סחר למדינות אירופה החברות באזור סחר חפשי משלהן, ומזיקה לסחר אמריקאי. רמת ההצלחה בהפחתת מכסים בסיבוב קנדי הייתה עתידה לסמן באיזה כיוון הסחר העולמי מתקדם: לסחר חפשי כללי, או למספר אזורי סחר מסוגרים יחסית.
למעשה, בעליית הקהילה האירופאית, שאיימה על מערכת ה-GATT, היה טמון כלי בעל חשיבות רבה להמשך המערכת הזאת. עוצמת כלכלת הקהילה הובילה להפחתת מכסי ארצות הברית ונתנה למדינות רבות אחרות להוריד ממכסיהן הן, ובכך הייתה מגורמי ההצלחה העיקריים בסיבוב קנדי. יש גם הרואים בקהילה האירופאית לא רק גורם ראשי בהצלחת הסיבוב, כי אם גורם ראשי בגרימתו: ייתכן מאוד שהקונגרס האמריקאי לא היה מעביר לנשיא סמכויות נרחבות למשא ומתן בסיבוב ה-GATT אילו לא נשקפה סכנה מקידום איחוד השווקים האירופאים על חשבון סחר ארצות הברית עם כלכלות אירופה.
רוב המדינות המפותחות לבד מארצות הברית והקהילה האירופאית התייחסו בכובד ראש להצעות שתיהן, מחמת היותן הסוחרות החשובות ביותר והצורך היוצא מכך לספק את דרישותיהן. לעמדתם הזו היה תפקיד גם במחדלים במשא ומתן, דוגמת אי ההצלחה לחשב שיטה עקבית וגורפת להפחתות מכסים, כאשר המדינות האחרות העדיפו לא להתנגד להצעותיהן של השחקניות העיקריות. לצד עליית הקהילה האירופאית כמשקל נגד לארצות הברית, מעמד בריטניה במשא ומתן בענייני סחר היה בתהליך ירידה. כבר בסיבוב הקודם, סיבוב דילון, חלקה של בריטניה בסחר העולמי היה במגמת ירידה, והמגמה הזאת הייתה ניכרת עוד יותר מניהול המשא-ומתן בסיבוב קנדי במידה רבה בין ארצות הברית והקהילה האירופית.
שיטת ההפחתות וחוק הרחבת הסחר.
בדיונים קודמים ב-GATT היה מקובל להוריד מכסים לפי פריט ולפי מדינה (השיטה המסורתית), גישה שמקורה בחוק הסחר ההדדי (Reciprocal Trade Act) האמריקאי משנת 1934. מעבר לשיטה הליניארית, הדוגלת בהפחתה דומה לרוחב תחומי המוצרים, נתנה למדינות להעמיק ולהרחיב יותר את ההפחתות. בנוסף, כבר בשנות השישים הייתה החברות ב-GATT כה נפוצה, שהמדינות לא דאגו מהדלפת הטבות למדינות אחרות (דרך הסכמים לשיתוף הטבות מסחריות בין מדינות) כתוצאה ממשא-ומתן בשיטה הליניארית. למעשה, המעבר לשיטה החדשה הובטחה על ידי חוק הרחבת הסחר האמריקאי משנת 1962, שהתקבל בקונגרס כתוצאה מבקשת הנשיא קנדי.