במקביל המשיך לשחק בנבחרת הצעירה, וב-10 בנובמבר 2011 הבקיע את שערו הראשון במדיה, בניצחון 2–1 על צרפת. ביוני 2013 נכלל בסגל הנבחרת הצעירה לטורניר אליפות אירופה לנבחרות צעירות שנערך בישראל, וכבש שער במשחק מול נורווגיה.ב-3 בספטמבר 2015 כבש ביטון את שער הבכורה שלו במדי הנבחרת הבוגרת, בניצחון 4–0 על במסגרת מוקדמות יורו 2016. ב-23 במרץ 2016 ביטון קיבל לראשונה את סרט הקפטן של הבוגרים, במשחק ידידות בחוץ נגד קרואטיה שהסתיים בהפסד 0–2. ב-10 באוקטובר 2015, כבש את שערו השני בבוגרים בהמשך משחקי מוקדמות יורו 2016, בהפסד מול 2–1. ב-15 בנובמבר 2021 ביטון ערך את הופעת הבכורה שלו בתור הקפטן ראשון בהרכב הפותח של נבחרת ישראל בבוגרים (אף לאחר שאיתן טיבי הקפטן השני נכנס לשחק כמחליף), במשחק הבית הרשמי מול במוקדמות מונדיאל 2022, שנגמר בניצחון ביתי 3–2 לישראל.
חיים אישיים.
שירת בצה"ל, על תקן ספורטאי מצטיין.
ב-2014 במהלך מבצע צוק איתן של צה"ל, אוהדי סלטיק מהליגה בסקוטלנד, ובפרט אוהדים ממוצא אירי המזדהים עם הפלסטינים בסכסוך הפלסטיני-ישראלי (כולל עמיתו לקבוצה באותה עת, כדורגלן נבחרת אירלנד אנתוני סטוקס), דרשו בזעם לסלק את ביטון מהמועדון בו שיחק לאלתר – זאת לאחר שביטון כתב תפילה למען חיילי צה"ל שנכנסו לעזה בחשבונו האישי ברשת החברתית אינסטגרם. לאחר מכן, ביטון נאלץ להחליף את הפוסט בתמונה נייטרלית של כדור הארץ עם המסר "שלום עולמי", מה שלא הפסיק את המחאה נגדו מצדם.
ב-2014 נישא לבת זוגו הישראלית בר שמעון, ולהם בת ובן.
ניתוח אלקטיבי
ניתוח אלקטיבי הוא כל ניתוח שאינו דחוף. ניתוח לתיקון קטרקט הוא דוגמה בולטת לכך.
בניתוח אלקטיבי יש חשיבות להערכת התועלת שבניתוח, למשל: האם מדובר בניתוח למטרות קוסמטיות בלבד, האם ישנם כאבים, האם הניתוח המוצע קטן או גדול, האם מצב החולה מצדיק ניתוח (מבחינת מחלות רקע, שימוש בתרופות מסוימות ועוד). לאחר שבוחנים מהו הסיכון הניתוחי של החולה, יש לבחון האם ניתן לשנות, להוריד או להעלים את הסיכון, דהיינו - האם ניתן לשפר את מצב החולה על ידי הניתוח.
הכנת חולה לניתוח אלקטיבי.
הערכה קרדיאלית.
לאחר בחינת הסיכון לניתוח אלקטיבי לעומת התועלת שבו, בוחנים את הסיכון לאירוע לבבי. תחלואה לבבית היא הסיבוך השכיח ביותר לאחר ניתוח- ועל כן יש חשיבות לבירור קרדיאלי טרם הניתוח, היות שאוטם שריר הלב לאחר ניתוח עלול להיות קטלני. בכל ניתוח עלול להיות סיכון לאירוע לבבי תוך כדי או לאחר הניתוח, כאשר בניתוחים ווסקולריים של כלי דם (למשל כלי דם פריפריים, קרוטידים, אאורטה) יש מעל 5% סיכוי לאירוע לבבי חמור ולכן הם נחשבים ניתוחים בסיכון גבוה, בעוד שניתוחים כלליים אחרים הם בעלי סיכון בינוני או נמוך (מתחת ל-1% מדובר ב- סיכון נמוך). מבחינת המטופל עצמו, המנבאים לסיבוכים לבביים מחולקים לשלושה- כאשר הסיבוך מוגדר מינורי במידה שהחולה הוא בגיל מתקדם, בעל אק"ג לא תקין, ירידה בדרגה תפקודית או יתר לחץ דם לא מאוזן, בעוד שהסיכון הוא סיכון מג'ורי כאשר לחולה היה אוטם לאחרונה, או שהוא סובל מהפרעות קצב משמעותיות או ממחלת לב מסתמית משמעותית. דרגת סיכון בינונית (intermediate) היא עבור חולה הסובל מכאבים בחזה בדרגת חומרה קלה, מאוטם ישן, מאי ספיקת לב או מסוכרת.
הערכת מצב החולה.
יש להעריך את הסיכון למורבידיות ותמותה לפי מצב החולה- על פי דירוג ASA:
הערכת הכושר הפיזי של חולה.
על פי מדד MET, כאשר MET4 (האם החולה יכול לעלות קומה אחת ברגל) משמש כמדד לשאלה האם החולה ילך ישירות לניתוח או שיש צורך בבירור נוסף במידה שה- MET נמוך מ-4.
הערכת החולה לצורך בירור טרם הניתוח.
ניתנת נקודה לכל אחד מהפרמטרים הבאים, במידה שהם קיימים- ניתוח בסיכון גבוה (high risk), מחלת לב איסכמית, אי ספיקת לב, מחלה צרברווסקולרית, סוכרת תלוית אינסולין, קריאטינין מעל 2. לאחר סכימת הנקודות, במידה שהחולה צבר 3 נקודות ומעלה- הוא נשלח לבדיקות, ובמידה שהוא צבר עד שתי נקודות והוא סובל ממחלה לבבית יש לשקול מתן תרופות כגון בתא בלוקרים טרם הניתוח.
בדיקות נוספות.
יש לבחון סיבוכים נשימתיים כתוצאה מהניתוח. ככל שהצלקת הניתוחית גדולה יותר, כך יש יותר סיבוכים ריאתיים לאחר הניתוח ולכן חשוב לבדוק את מיקום הניתוח. יש להפסיק לעשן כחודשיים טרם הניתוח ולדאוג לאיזון מחלת אסתמה במידה שקיימת. בנוסף יש לערוך צילום חזה לכל מטופל מעל גיל 60 ואק"ג לכל מטופל מעל גיל 40.
חיישן אפקט הול
חיישן אפקט הול הוא מתמר אשר משנה את מתח המוצא שלו כתגובה לשינויים בשדה מגנטי. חיישני אפקט הול נפוצים כחיישני קרבה, מיקום, מדידת מהירות, וחיישני זרם.
בגרסה הפשוטה שלו, החיישן פועל כמתמר אנלוגי, ומחזיר ישירות מתח. בשדה מגנטי קבוע, המרחק שלו מפלטת הול ימדד בעזרת עצמת המתח. באמצעות שימוש בקבוצה של חיישנים, המיקום היחסי של המגנט יכול להגזר.
חשמל הנישא לאורך מוליך ייצר שדה מגנטי המשתנה עם הזרם, וחיישן אפקט הול ישמש למדידת הזרם ללא הפרעה למעגל החשמלי. בדרך כלל, החיישן מחובר לליבה או למגנט קבוע אשר מקיף את המוליך אשר נרצה למדוד.
לעיתים תכופות, חיישן אפקט הול מחובר למעגל המאפשר למכשיר לפעול באופן דיגיטלי (מצבים כבוי או דלוק בלבד), וייקרא מתג בצורה זו. בתעשייה נפוץ היישום שלהם כמפסקי גבול לבוכנות פנאומטיות. החיישנים משמשים גם במוצרי צריכה, למשל עבור מדפסות מחשב, על מנת לגלות כאשר חסר נייר או כיסויים פתוחים. כאשר נדרשת אמינות גבוהה, הם משמשים גם למקלדות.
חיישני אפקט הול משמשים בעיקר לתזמן את מהירות של גלגלים ומיסבים, כמו תזמון של מנוע בעירה פנימית, טכומטר, ומערכות למניעת נעילה. הם משמשים גם במנועי זרם ישר ללא מברשות, על מנת לגלות את המיקום של המגנט הקבוע.
נושא מטען
בפיזיקה, נושאי מטען הם חלקיקים חופשיים (חלקיקים שאינם מקובעים למקומם) אשר נושאים מטען חשמלי. תנועת חלקיקים אלו יוצרת זרם חשמלי במוליכים. דוגמאות לנושאי מטען הן אלקטרונים, יונים וחורים.
פירוט.
במתכות, נושאי המטען הם אלקטרונים. אלקטרון אחד או שניים מאלקטרוני הערכיות בכל אטום מסוגל לנוע בחופשיות בתוך הסריג המתכתי. אל ענן זה של אלקטרונים חופשיים ניתן להתייחס כאל גז פרמי.
בתמיסות יוניות, כמו מים מלוחים, נושאי המטען הם הקטיונים (יונים חיוביים) והאניונים (יונים שליליים) המומסים. בקשת חשמלית (כמו ברק), נושאי המטען הם האלקטרונים והקטיונים של הגז המיונן (הפלזמה). בשפופרת ריק, נושאי המטען הם אלקטרונים חופשיים.
בפיזיקת מוליכים למחצה קיימים שני סוגים של נושאי מטען. אחד מהם הוא האלקטרונים. בנוסף, מקובל להתייחס למקומות הריקים מאלקטרונים בפס הערכיות כחורים הנושאים מטען חיובי. במוליך למחצה מזוהם מקובל למדוד את "ריכוז נושאי המטען החופשיים", שמשמש באופן דומה למדד ריכוז נושאי המטען במתכת לצורך חישוב הזרם או מהירות הסחיפה. "נושאי מטען חופשיים" הם אלקטרונים אשר נוספו ישירות לפס ההולכה (או חורים אשר נוספו לפס הערכיות) על ידי הזיהום, ולא נוצרו באופן ספונטני על ידי עירור תרמי.
קרב רמלה
"קרב רמלה" מתייחס לשלושה קרבות שונים שנערכו בתחילת המאה ה-12 בין צבא ממלכת ירושלים לצבא הח'ליפות הפטמית של מצריים. הקרבות היו חלק מסדרת עימותים כוללת ומאמץ עקר של הח'ליפות להחזיר לידה את השליטה על ארץ הקודש וירושלים.
דני מלניק
דניאל "דני" מלניק (נולד ב-8 במאי 1985), הוא אלוף ושיאן ישראל בשחייה לשעבר. מתמחה בסגנון החזה. בעל 5 מדליות מהמכביה מהן אחת זהב.
ביוגרפיה.
דני מלניק נולד וגדל בראשון לציון. למד והתאמן באוניברסיטת המדינה של אוהיו. במסגרת התחרויות בארץ הוא שחה עבור הפועל ירושלים.
באליפות אירופה בשחייה לנוער שנערכה בלינץ, אוסטריה ביולי 2002 סיים מלניק במקום ה-16 במשחה ל-100 מטר חזה בתוצאה של 1:06.36 דקות. בשלב המוקדמות הוא קבע תוצאה של 1:05.54 דקות ועלה מהמקום ה-13 במקום ה-17 במשחה ל-200 מטר חזה בתוצאה של 2:24.06 דקות ובמקום ה-29 במשחה ל-50 מטר חזה בתוצאה של 31.00 שניות.
באליפות ישראל בשחייה שנערכה באוגוסט 2002 זכה מלניק בשתי מדליות ארד, במשחה ל-100 מטר חזה בשיא ישראלי לגילאי 18-17 של 1:05.42 דקות, אחרי אחיו דב (1:05.10 דקות) וטל שטריקר ממכבי מכבי קריית אונו 1:05.23 דקות ובמשחה ל-200 מטר חזה בתוצאה של 2:21.49 דקות, אחרי אחיו דב (2:17.86 דקות) וטל שטריקר (2:19.41 דקות).
באליפות אירופה בשחייה לנוער שנערכה בגלאזגו, בריטניה באוגוסט 2003 קבע מלניק בשלב המוקדמות במשחה ל-100 מטר חזה תוצאה של 1:04.49 דקות (מקום 7 במוקדמות) וסיים במקום 9 במשחה ל-200 מטר חזה תוצאה של 2:21.33 דקות.
באליפות אירופה בשחייה (בריכת 25 מטר) שנערכה בווינה אוסטריה בדצמבר 2004 סיים מלניק במקום ה-27 במשחה ל-100 מטר חזה תוצאה של 1:01.75 דקות.
בתחרויות השחייה של המכביה ה-17 שנערכו בווינגייט ביולי 2005 זכה מלניק בשלוש מדליות כסף, במשחה ל-100 מטר חזה בתוצאה של 1:03.91 דקות, אחרי ולז דניאל מארצות הברית שקבע שיא מכביה חדש של 1:03.76 דקות, במשחה ל-200 מטר חזה בתוצאה של 2:19.82 דקות, אחרי תום בארי (2:19.27 דקות) ובמשחה שליחים 4x100 מטר מעורב ביחד עם יואב גת, נדב כוכבי ועופר פינקלר בתוצאה של 3:49.79 דקות אחרי ארצות הברית (3:45.47 דקות).