הקמת המשמר היא תולדה של מבצע שומר החומות, במהלכו חלו התפרעויות על רקע לאומני במספר מוקדים, בייחוד מצד ערביי ישראל ובייחוד בערים המעורבות. משטרת ישראל התקשתה לתת מענה לכלל המקרים מה שהוביל לפגיעה בגוף ובנפש, ולנזקים רבים לרכוש (כולל הצתות של בתי כנסת וכלי רכב). לאור זאת עלה הצורך בכוח מבצע נוסף שיסייע למשטרה. הממשלה התחבטה אם להפעיל את כוחות צה"ל, שבאותה העת הופקדו על הלחימה ברצועת עזה. שר הביטחון בני גנץ סירב להפנות כוחות צבא מול אוכלוסייה אזרחית, וגייס פלוגות של משמר הגבול כדי לתגבר את המשטרה. בנוסף, לוחמי צה"ל הסדירים, תפסו את הקווים עליהם הופקדו שוטרי משמר הגבול, כדי שאלה יתפנו למשימות השיטור בפנים הארץ.
בעקבות גל הטרור באביב 2022 ויציאת צה"ל למבצע שובר גלים, הודגש הצורך במתן מענה מהיר לאירועים ביטחוניים שלא באזורי הגבול והתפר. בעקבות פיגוע הירי ברחוב דיזנגוף, נערכו חיפושים אחר המחבל בלב תל אביב על ידי כוחות צבא, שב"כ ומשטרה. התיאום הלקוי בין הגופים אוזכר בתקשורת ועיתונאים הדגישו את הצורך במשמר לאומי.
לדעת האלוף במיל' גרשון הכהן, המשמר הלאומי נדרש גם כדי להבטיח את הביטחון בדרכים ושמירה מפני טרור ההצתות.
בינואר 2022 הגיש חבר האופוזיציה, יואב קיש, הצעת חוק להקמת משמר לאומי. לפי הצעה זו תנאי הסף לקבלה יהיה שירות צבאי בן 11 חודשים, ולכל לוחם במשמר יהיו סמכויות וחובות כמו לשוטר. הצעה זו לא התקבלה.
הקמה.
במאי 2022 הגיש מפכ"ל המשטרה לראש ממשלת ישראל נפתלי בנט את מסקנות עבודת המטה, שנעשתה לצורך הפקת לקחים מכשלי מבצע שומר החומות. חלק מרכזי בה, מסקנותיה הובילו לייסוד המשמר הלאומי, כולל הקמת חטיבת מתנדבים של כ-1,000 לוחמים, אשר יחזיקו נשק וציוד בביתם ובעת חירום יגויסו למילואים. עקב דרישת משרד הביטחון, מתנדבים אלה יהיו כאלה אשר שוחררו משירות מילואים בצה"ל, ולכן רובם מבוגרים יחסית. תחילה היוזמה הייתה לשלב בשורות הארגון את מתנדבי השומר החדש, אך לאחר חוסר הסכמה מול השר לביטחון פנים הצעה זו ירד מהפרק.
ביוני 2022 הושק המשמר הלאומי בבסיס מג"ב בלוד בהשתתפות ראש ממשלת ישראל נפתלי בנט, השר לביטחון פנים עמר בר-לב, מפכ"ל המשטרה קובי שבתאי, מפקד משמר הגבול אמיר כהן וקצינים נוספים. בתור התחלה אושר תקצוב ראשוני בגובה של כ-40 מיליון שקל. לפי ראש הממשלה נפתלי בנט, השאיפה היא להגדיל פי 3 את כמות לוחמי המג"ב.
מטרה.
מטרת המשמר הוא הקמת כוח שיטור אותו ניתן יהיה להזניק במהרה לאירועי אלימות אזרחיים במוקדים שונים ברחבי הארץ. זאת כדי לחזק את ביטחון הפנים של מדינת ישראל ואת הביטחון האישי של אזרחיה. משטרת ישראל מייעדת למשמר הישראלי כוח מיומן ומאומן, בכדי שיוכל לפעול במספר זירות בו זמנית, ולהתמודד עם הפרות סדר ובעתות חירום. המשמר הלאומי יהיה אמון גם על שמירה על הצירים, אבטחת השטחים הפתוחים, עזרה לכוחות הסדירים בערים המעורבות והגנה מפני פשיעה חקלאית.
כוח אדם.
המשמר הישראלי יורכב משלושה סוגי כוחות: לוחמי סדיר וקבע, מילואים ומתנדבים.
כוח המילואים הוקם מחדש ובנוסף ל-20 פלוגות הלחימה הקיימות, יתווספו 26 פלוגות לחימה, 8 מהן כבר בהליך הקמה.
כוח מתנדבים "המתמיד" מורכב מ-8,000 מתנדבים בפריפריה, ועתיד להתעצם בעוד כ-1,500 מתנדבים עד 2023. משמר הגבול אף מקים כוח מתנדבים חדש הנקרא "פלוגות חוד", אשר מורכב מ-1,000 לוחמי מילואים עד לסוף שנת 2022, ויכפיל עצמו ל-2,000 לוחמים בשנת 2023. לוחמי הפלחו"ד יאומנו להתמודדות עם הפרות סדר בתרחישי חירום ויחזיקו בביתם ציוד, בכדי שיהיו זמינים להקפצה לאירוע ביטחוני באופן מיידי.
המשמר הישראלי
אאוסלמו
אאוסלמו (שם מדעי: Eosalmo: מילולית: "סלמון השחר") הוא סוג של דג נכחד ממשפחת הסלמוניים, אשר התקיים במשך אמצע האאוקן של אמריקה הצפונית. ככל הנראה היה הסוג הפרימיטיבי ביותר במשפחתו.
ממצאי סלמון זה התגלו בתצורות מאובנים ליד העיירה "סמית'רס" בפרינס ג'ורג' שבקולומביה הבריטית ובוושינגטון. הסוג תואר למדע ב-1977 בידי החוקר מארק וילסון (Mark V.H. Wilson), אשר סיווג אותו כמין יחיד - Eosalmo driftwoodensis.
מחקרים של מבנה גופו מראים שהיה קרוב לסוג "Thymallus", אף שהיה בעל מאפיינים פרימיטיביים של בני תת-המשפחה Salmoninae, והיה שוכן של מקווי מים מתוקים שאינו נדד לים בדומה למרבית דגי הסלמון, דבר הנלמד ממאובנים של פרטים במגוון גדלים וגילאים. מבנה הלסתות היו רחבות וברובם שטוחות וחסרות שיניים, אך בבסיסם היה שיניים בעלות קצה מחודד.
יוסף רון
מהפך 77
אשר שטרן
הרב אשר יעקב (אנשיל) שטרן (בכתיב מיושן: שטערן; ה'תק"פ – כ"ח באדר ה'תרמ"ח, 1820~ – 1888) היה רב גרמני ומחנך אשר שימש כרבה של המבורג.
ביוגרפיה.
אשר אנשיל שטרן נולד לר' מאיר בשנת ה'תק"פ (1820~) ב. למד תחילה אצל אביו, והחל מגיל 11 אצל הרב זקל לייב וורמסר, רבה של פולדה, שאף שכר עבורו מלמד מיוחד. לאחר מכן למד אצל הרב יצחק דב הלוי במברגר ב, שהתפרנס באותה עת ממסחר. לאחר שרבו נתמנה לרבה של וירצבורג – המשיך ללמוד עמו שם. כן התקרב לרב אברהם בנימין זאב המבורג, ראש הישיבה בפיורדה. במקביל למד באוניברסיטת וירצבורג, השלים את לימודיו בהצטיינות (Exzellenz), והתפרנס מחינוך בניו של הברון מוריס הירש.
בשנת ה'תר"ה (1845~), בהיותו רווק כבן 25, ערך והוציא לאור לצד חברו הרב יונה רוזנבוים, את הספר "גידולי טהרה" על הלכות מקוואות, מאת רבו הרב מנחם מנדל קרגוי, רבה של פיורדה. ידידו הרב רוזנבאום (ה'תקפ"ב – ה'תרנ"ה) היה בנו של מנדל רוזנבאום. לימים שימש ראש הישיבה ב והיה חמיו של הרב דוד צבי הופמן וסבו של יונה עמנואל (הקרוי על שמו).
רבה של המבורג.
בשנת ה'תר"ח (1848~) התקבל למלמד דת ודרשן בעיר הומבורג. בהיותו שם נסמך לרבנות בידי הרב אברהם וקסלר רבה של שוואבך, רבו הרב יצחק דב במברגר והרב קופל במברגר רבה של וורמס. לאחר פטירת רבה של המבורג, הרב יצחק ברנייס, בשנת ה'תרי"א (1851), נבחר הרב שטרן לשבת על כסאו ולכהן ברבנות העיר. בתקופת כהונתו, במשך 37 שנה ועד לפטירתו, התאגדו כלל הקהילות בעיר תחתיו. סמוך לאחר תחילת רבנותו נסמך גם לדיינות בידי הרב קופל במברגר. היה מיודד במשך שנים עם הרב יעקב אטלינגר, בעל "הערוך לנר", ורבה של אלטונה הסמוכה להמבורג.
כרב העיר, ניהל הרב שטרן בהתנדבות את ה"תלמוד תורה" המקומי, לימד במוסד בעצמו, הוביל אותו להצלחה מרובה ואף בנה לו בניין גדול וחדש. בתלמוד תורה זה למדו בנים ובנות, במבנים שונים, גם לימודי חול. בשנת ה'תר"ך (1860~) קיבל משר החינוך בברלין הרשאה מיוחדת אשר הכירה במוסד כ"בית ספר יהודי מוכר" – תיכון ריאלי – דבר שאיפשר לתלמידיו לגשת לבחינות השנתיות הכלליות. כפי הנראה, בית ספר זה היה הראשון מסוגו בקרב יהודי אשכנז. לצד אלה, היה בעל השפעה גדולה בעיריית המבורג וכן אצל ראש העיר.
הרב שטרן נפטר בהיותו בן 68, ביום כ"ח באדר ה'תרמ"ח (1888). לצדו כרב העיר שימש הרב אליקים גצל שלזינגר כאב בית דין, אשר החליף את הרב שטרן כאשר נעדר מן העיר, וכיהן על כסאו לאחר פטירתו.
משפחתו.
בשנת ה'תרט"ו (1855) ביקר הרב שטרן בלונדון, התארס בה לינטה, בתו של הרב נתן מרקוס אדלר רבה של אנגליה בין השנים 1845–1890, ונישא בהמבורג בחודש אייר של אותה שנה. גיסו הוא הרב נפתלי הרמן אדלר, רבה של אנגליה בין השנים 1891–1911. לרב שטרן ולרעייתו בן אחד, נפתלי, ושבע בנות. בתו הבכורה, יעטכן, נישאה בשנת ה'תרל"ח (1878) לרב מיכאל כהן, לימים רבה של פולדה.
תאוריית האחסון
תאוריית האחסון (באנגלית: Theory of Storage) מתארת תכונות שנצפו בשווקי סחורות:
מקרה א'.
כאשר האספקה הזמינה של הסחורה המדוברת היא גבוהה, והמלאי העובד של הצרכנים המסחריים של אותה סחורה מוחזקת בהתאמה הוא מינימלי,
מקרה ב'.
כאשר האספקה מצומצמת, ומנהלי רכש בונים רמות מלאי ייצור כדי להבטיח זמינות,
מקורות התאוריה.
תאוריית האחסון פותחה ותוארה במקור על ידי הולברוק וורקינג בשנת 1933. היא הורחבה על ידי מיקלוש (ניקולס) קלדור ב-1939 (מי שהציג את הרעיון של תשואת נוחות), על ידי ברנן (Brennan) ב-1958 (שהעריך עקומות ביקוש והיצע לאחסון), על ידי וימאר (Weymar) ב-1968 (שייחס את תשואת הנוחות להסתברות לחוסר או ליציאת מלאי) וכן מאת שוורץ ב-1997 (הדגמת התשואה כתהליך סטוכסטי ממוצע החזר).
יציאת מלאי מהי?
יציאת מלאי ( inventory stockout) מתרחשת כאשר הזמנות הלקוחות עבור מוצר כלשהו עולות על כמות המלאי שנשאר בהישג יד מאותו מוצר. מצב זה נוצר כאשר הביקוש גבוה מהצפוי וכמות מלאי הביטחון הרגיל של המוצר נמוך מכדי למלא את כל ההזמנות. חוסר במלאי יכול להיווצר גם עקב עיכובים בשרשרת האספקה, כמו גם עצירות בתהליך הייצור של החברה (מכל סיבה שהיא:תקלה, מחסור בחומרחי גלם, מגפה וכדומה).
יציאת מלאי גורמת לסיכון מוגבר של אובדן מכירות, מכיוון שלקוחות נוטים יותר לחפש במקומות אחרים את הפריטים הדרושים להם. זה יכול להשפיע לרעה גם על קשרי לקוחות ארוכי טווח.
מפקד מג&quot;ב
לורן אלרד
מאורת סמים
מאורת סמים הוא בית מגורים המשמש לסחר בסמים. מאורות אלו מספקות לנרקומנים מקום לצרוך את הסמים, מספקות מקום לסוחרי הסמים לסחור, ולעיתים גם משמשות כמעבדות לייצור סמים או להטמנה והחבאה שלהם.
מאורות אלו מתבססות בדרך כלל בשכונות המאכלסות תושבים בעלי מעמד סוציו-אקונומי נמוך, ובבתים שננטשו ממגוון סיבות. קיומן של מאורות אלו גורר בדרך כלל פושעים ומעשי פשע שמתרחשים סביבם, לעיתים בשל הסחר בסמים ולעיתים בשל השפעת הסימום.
במקרים מסוימים, תושבים שרפו את מאורות הסמים בתקווה כי המעשה ירחיק משכונותיהם את צרכני וסוחרי הסמים.