לאחר השלמת הנחת צינור הנפט ב-1934 החלה IPC במגעים עם הממשלה הבריטית להקמת בתי זיקוק לחופי מפרץ חיפה. הממשלה הבריטית עודדה את הקמת בתי הזיקוק בתנאי שיהיה זה פרויקט משותף עם חברת הדלק רויאל דאטש של. לשם הקמת בתי הזיקוק הוקמה חברת Consolidated Refineries Limited–CRL (מפעלי זיקוק מאוחדים). בבעלות משותפת של חברת הנפט האנגלו-עיראקית וחברת הנפט האנגלית-הולנדית "של". ב-1938 החלה העבודה להקמת בתי הזיקוק ונמשכה בשנות מלחמת העולם השנייה בתום המלחמה החל מ-1947 החלו בתי הזיקוק לפעול בתפוקה מלאה והבריטים תכננו את הרחבת המפעל והנחת צינור נפט חדש לעיראק, אך עם החלטת החלוקה בנובמבר 1947 הופסקו כל עבודות הפיתוח. בנוסף לכך הקימה החברה גם את מסוף קריית חיים במטרה לייצא את עודפי הזיקוק של בתי הזיקוק ללקוחות בחו"ל. המסוף פעיל גם כיום בפריקה וקליטה של נפט גולמי ממכליות-ים באמצעות מקשר ימי, אחסון תפעולי של נפט גולמי והזרמתו לזיקוק בבית הזיקוק בחיפה; קליטת נפט גולמי מקו צינור אילת-אשקלון, אחסונו והזרמתו לבתי זיקוק. כן הקימה החברה את "נמל הדלק" בנמל חיפה הפעיל גם כיום בשינוע של מוצרי נפט מוגמרים ומוצרים בתהליך זיקוק, תדלוק אוניות, אחסון והזרמה של מוצרים לבתי זיקוק חיפה, למתקני אחסון ולצרכנים גדולים במפרץ חיפה.
מתחם מכלי הדלק בסמוך לקריית חיים מכונה עד היום IPC על שמה של החברה, ורחוב אריה שנקר המקשר בין כביש חיפה-עכו ומתחם מכלי הדלק ונסלל על ידי החברה, מכונה עד היום בשם 'כביש IPC'.
החברה הייתה פעילה גם בחיפושי נפט. בשנת 1933 התגלה בסקר גאולוגי שערכה ממשלת המנדט כי ישנה אפשרות לשדה נפט באדמות הכפר חוליקאת (כיום חלץ). IPC קיבלה את הזיכיון להפקת הנפט, והחלה לקדוח במקום. בשל קשיים טכניים, פרוץ המרד הערבי הגדול ופרוץ מלחמת העולם השנייה, נעצרו העבודות שוב ושוב ולא חודשו לאחר 1947. הכפר חוליקאת נכבש במלחמת השחרור ובשנת 1950 הוקם במקום מושב חלץ. בשנת 1952 נחקק בישראל חוק הנפט, לפיו הועברו כל הזיכיונות הבריטיים לידי המדינה באמצעות חברת חיפושי הנפט הממשלתית חנ"ל (חיפושי נפט לישראל) וחברת ההפקה הממשלתית "לפידות". חברת "לפידות" החלה לקדוח בשדות חוליקאת ב-1955, וגילתה במקום נפט. על אף הפרסום הרב שליווה את הגילוי, לא הפיק השדה כמויות משמעותיות של נפט.
בשנות ה-40 ערכה החברה חיפושי נפט באזור המכתש הגדול בשל כך שלפי התאוריות הגאולוגיות היו סיכויים טובים להמצאות מלכודת נפט הכלואה מעל מי התהום שברכס חתירה בו שוכן המכתש הגדול. המכתש עצמו הוא מעין "קידוח טבעי" ענק המקרב את פני הקרקע אל מרבצי הנפט. מכיוון שכך סללה IPC כביש, בשנת 1941, המכונה "כביש הנפט" באורך של 23 קילומטרים המוליך מצומת הנגב אל אפיק נחל חתירה במרכזו של המכתש הגדול. החיפושים לא הניבו ממצאים ולבסוף הופסקו. הכביש המוליך מזרחה אל מעלה עקרבים, שימש משך שנים כדרך היבשתית היחידה לאילת.
כיום יורשותיה של חברת הנפט העיראקית וחברות הבנות שלה בישראל הן חברת "תשתיות נפט ואנרגיה" וחברת הבת קו מוצרי דלק (קמ"ד). בסוף שנות ה-50', עם הטלת החרם הערבי, הקימה ממשלת ישראל חברה ממשלתית בשם: "שירותי נפט", אשר הפכה בסוף שנות ה-50', עם סיום ניהול בתי הזיקוק בחיפה על ידי הבריטים, ליורשת החוקית של הזכויות והנכסים של חברת הנפט העיראקית. במהלך השנים, עם התפתחותה הכלכלית של המדינה, גבר הצורך של המשק בדלק וכן בהיות מרכז הכובד הכלכלי במרכז ובדרום הארץ, היה צורך לפתח גם בהם תשתית דלק לסוגיה. כך החברה הגדילה את כושר האחסון, הרחיבה את קווי ההולכה והקימה מסופי דלק חדשים, נמלים ומסופי ניפוק. בשנות ה-90, שונה שמה של החברה ל"חברה לתשתיות נפט ואנרגיה בע"מ".
בית IPC.
קיימים בחיפה 2 בתי אבן ששימשו את חברת IPC ומוגדרים כאתרי מורשת:
בית IPC ברחוב הגפן.
ב-1932 הקים ערבי חיפאי אמיד בשם עזיז כ'יאט בית אבן גדול ברחוב הגפן בחיפה. תחילה השכיר אותו לחברת הנפט IPC ולמכס הבריטי ובהמשך מכר אותו לחברת הנפט. לאחר קום המדינה שימש המקום כמשרדי חברת הנפט של ובהמשך את משרדי חברת פז. כיום, לאחר שיפוץ המבנה, הוא משמש כמוסד סיעודי.
המבנה בן שלושת הקומות נבנה באבן בסגנון אקלקטי כשבצידו הפונה לרחוב הגפן הוא מקיף חצר שקועה מהרחוב ומעליה מרפסת הנתמכת על ידי עמודים בסגנון יווני.
בית IPC בתחנת הכוח של חיפה.
הוקם ב-1939 עבור עובדי קו הנפט. נרכש על ידי חברת החשמל לישראל והפך להיות חלק מתחנת הכוח חיפה. שוקם בשנים 2018-2019 ומשמש למעבדות של התחנה.
תגובה פרדוקסלית
תגובה פרדוקסלית או תוצאה פרדוקסלית היא מקרה בו יש לטיפול רפואי, בדרך כלל תרופה, השפעה הפוכה ממה שמצפים באופן רגיל.
דוגמה לתגובה פרדוקסלית היא כאשר תרופה להרגעת כאב גורמת להגברת הכאב. תרופות הרגעה אחדות שנרשמות למבוגרים גורמות, למעשה, להיפראקטיביות אצל ילדים.
כך למשל, עלולים להיות סיבוכים רציניים כשנוטלים תרופות הרגעה שגורמות אצל חלק מן האנשים תופעות הפוכות לגמרי מאלה שמצפים להן. התגובות הפרדוקסליות יכולות להיות מורכבות מדיכאון או מנטיות אובדניות, פוביות, תוקפנות, התנהגות אלימה וסימפטומים שמאבחנים אותם, לעיתים בצורה שגויה כפסיכוזה.
בנזודיאזפינים.
בנזודיאזפינים הם משפחה של תרופות פסיכואקטיביות נוגדות חרדה שיש להן תכונות שונות של הרדמה, הרגעה, נוגדות פרכוסים אבל הן עלולות לגרום גם לתוצאה ההפוכה. אנשים בעלי רגישויות עלולים להגיב לטיפול בבנזודיאזפינים בעלייה בחרדה, התנהגות אלימה, בלבול, ביטול עכבות, אי יכולת לדחות סיפוקים, פטפוט ואפילו פרכוסים. תופעות לוואי פרדוקסליות עלולות לגרום להתנהגות פלילית. דווח על שינויי התנהגות חריפים הנובעים משימוש בבנזודיאזפינים הכוללים: מאניה, סכיזופרניה, כעס, אימפולסיביות והיפומאניה. דווח על תוקפנות עצמית והיא גם הודגמה בתנאי מעבדה במחקר קליני. נמצא שדיאזפאם מגביר את רצונו של האדם לפגוע בעצמו. נראה שהשפעות פרדוקסליות של בנזודיאזפינים תלויות במינון, כלומר סביר יותר שיקרו במינונים גבוהים. במכתב ל British Medical Journal דווח שאחוז גבוה של הורים שפנו אליהם בשל התעללות בילדים נטלו תרופות באותו זמן, לעיתים שילוב של בנזודיאזפינים ונוגדי דיכאון טריציקליים. אמהות רבות דיווחו שבמקום לחוש פחות חרדה או דיכאון הן נעשו יותר עוינות ואלימות בגלוי כלפי בני משפחה אחרים כאשר השתמשו בתרופות ההרגעה. מחבר המכתב הזהיר שמתחים סביבתיים או חברתיים כמו קושי בהתמודדות עם תינוק בוכה בשילוב עם השפעות של תרופות הרגעה עלולים לזרז אירוע של התעללות בילדים
בנזודיאזפינים עלולים, לעיתים, לגרום להחרפה פרדוקסלית בקריאת EEG אצל חולים שיש להם פרכוסים. תגובות זעם פרדוקסליות בשל נטילת בנזודיאזפינים מתרחשות כתוצאה של שינוי ברמת ההכרה שגורמת להתנהגות אוטומטית, אמנזיה אנטרוגרדית ותוקפנות חסרת עכבות.
ברביטורטים.
פנוברביטל עלולה לגרום להיפראקטיביות אצל ילדים. דבר כזה יכול לקרות גם במינון נמוך של 20 מ"ג, בתנאי שלא ניתנה אף מנה של פנוברביטל בימים שקדמו להתפרצות. דרישה מוקדמת לתגובה כזאת היא תחושה מתמשכת של מתח. מכניזם הפעולה אינו ידוע, אבל הוא יכול להתחיל בפעולה נוגדת החרדה של פנוברביטל.
תרופות אנטי פסיכוטיות.
כלורופרומאזין שהיא תרופה אנטי-פסיכוטית ונגד הקאה המסווגת כתרופה מרגיעה עלולה לגרום לתגובות פרדוקסליות כמו חרדה, התרגשות, נדודי שינה, חלומות מוזרים, החמרת סימפטומים פסיכוטיים ובלבול.
תרופות נוגדות דיכאון.
תרופות נוגדות דיכאון גורמות רק לעיתים נדירות לאלימות או לנטיות אובדניות שהן ההפך הגמור מהשפעתן הצפויה. ילדים ומתבגרים הם רגישים יותר לתגובות פרדוקסליות של נזק עצמי ומחשבות אובדניות בזמן שהם נוטלים תרופות נוגדות דיכאון אבל מקרים אלה הם די נדירים.
אנטיביוטיקה.
ההשפעה הפרדוקסלית או תופעת איגל (קרויה על שמו של ה. איגל H. Eagle שהיה הראשון שתיאר אותה) מתייחסת לתצפית של הגדלה במספר הנשארים בחיים שנראה כאשר בוחנים פעולה של חומר אנטי-מיקרוביאלי. בהתחלה, כשמוסיפים חומר אנטיביוטי לתרבית חיידקים, יורד מספר החיידקים כפי שניתן לצפות. אבל אחרי הגדלת ריכוז החומר מעבר לנקודה מסוימת גדל, בצורה פרדוקסלית, מספר החיידקים שנשאר בחיים.
אחד מההסברים הוא שכאשר הריכוז גבוה מדי החומר הפעיל נעשה אנטגוניסט (פרמקולוגיה) לקולטן אליו הוא נקשר (פניצילין, למשל, קושר חלבונים). הסבר אחר הוא שהחומר האנטי-מיקרוביאלי מעבה את התמיסה וכך הפעילות, אינה נראית, או שמד הצבע מגלה גבישים של חומר אנטי-מיקרוביאלי
אומגה רד
אומגה רד (באנגלית: Omega Red) הוא דמות בדיונית של נבל-על מוטאנט המופיעה בחוברות הקומיקס אקס-מן ביקום מארוול קומיקס. הדמות הופיעה לראשונה בחוברת "X-Men Vol.2 #4" מינואר 1992 ונוצרה על ידי צמד האמנים ג'ים לי וג'ון ביירן.