מצד שני, יש אספקט חשוב וחיובי בפעילות הסטריגולקטון מחוץ לצמח. הפרשת סטריגולקטון מהשורש מעודדת התפתחות נבגים של פטריות סמביונטיות המקיימות מיקוריזה עם שורשי צמחים עילאיים מסוימים. נבגים אלה שרויים במצב של תרדמה עד מציאת צמח מארח. המצאות סטריגולקטונים בקרקע מסמנת נוכחות של צמח מארח וגורמת להתרבות מיטוכונדריה בתאי הנבגים. הפעילות המוגברת של המיטוכונדיה מספקת את האנרגיה וחומרי התזונה הדרושים לנביטת הנבגים והתפתחות התפטיר של הפטריה, בתוך תאי השורש של הצמח המארח. הסטריגולקטון אחראי לזיהוי ההדדי בין הצמח לפטריה הסמביונטית. סימביוזה זו מיטיבה עם שני השותפים- הפטריה קולטת מינרלים ומים מהקרקע ומעבירה את חלקם לצמח המארח. מצד שני, הפטריה מקבלת מהצמח סוכרים, אותם היא אינה מייצרת בעצמה. דוגמה נוספת לתועלת שבשיתוף פעולה זה ניתן למצוא בסביבה עניה בפוספט. במצב כזה, הצמח המארח מייצר יותר סטריגולקטון, אשר גורם להסתעפות של תפטיר הפטריה וספיגה טובה יותר של הפוספאט הקיים בקרקע. אם נשווה בין שני הבטים אלה, של קשר התיווך סטריגולקטון, נראה שההתאמות של הסטריגה לניצול נוכחותו הן התפתחויות מאוחרות מבחינה אבולוציונית, לאחר התפתחות התקשורת בין צמחים ירוקים לפטריות סמביונטיות, מועילות.
מבט לעתיד רפואי.
מעבר לשימושים בחקלאות, נראה שלחומרים ממשפחת הסטריגולקטונים, כולל נגזרות סינתטיות, מסתמן עתיד ברפואת האדם. מדובר בשני כיווני מחקר: מאבק בזיהומי ציטומגלווירוס באדם, וגם כתרופות אפשריות נגד סרטן.
רוז'ה קוט
רוז'ה קוט (בצרפתית: Roger Cotte; 1921, קלאמאר - 1999) היה נגן חלילית ומוזיקולוג צרפתי.
קריירה.
קוט לחמד מוזיקה בקונסרבטואר של פריז אצל גסטון קרונל, מ-1940 עד 1948. הוא הקים וניהל מאז 1953 את "קבוצת הכלים העתיקים של פריז". בשנת 1961 קיבל תואר דוקטור למוזיקולוגיה מאוניברסיטת סורבון, שם ניהל את מעבדת המוזיקולוגיה. הוא לימד חליל צד ב"סקולה קנטורום של פריז".
מ-1984 עד 1992 לימד באוניברסיטה שח סאו פאולו, ברזיל, שם ייסד קבוצת מוזיקה עתיקה. הוא פרסם את "La musique maçonnique et ses musiciens", "Musique et symbolisme" וחוברת על שירי הבונים החופשיים.
המחקר המוזיקלי שלו התמקד בז'אן-ז'אק רוסו ומוזיקה של הבונים החופשיים אצל מוצרט, בטהובן ויוהאן נפומוק הומל.
דרכון הונגרי
דרכון הונגרי הוא מסמך נסיעה המונפק לאזרחי הונגריה, המאפשר להם לצאת אל מחוץ לגבולות הונגריה, ומזכה את נושאו להגנה וסיוע קונסולרי של הונגריה מול גורמים זרים. נכון לינואר 2022, נושאי דרכון הונגרי מורשים להיכנס ל-183 מדינות ללא צורך באשרת כניסה (הדרכון מאפשר נסיעה חופשית ומגורים בכל מדינות האיחוד האירופי ללא ויזה). על מנת לקבל את הדרכון, אין צורך בידיעת השפה ההונגרית.
היסטוריה.
בתחילתו, הדרכון ההונגרי היה מאוד מוגבל ולא אפשר נסיעות רבות (בעיקר בגלל הגדילה הניכרת של הקומוניזם באירופה), והונפק רק עבור אזרחים הונגריים (לא כולל צאצאיהם). הדרכון כלל לא איפשר לנסוע למספר רב של מדינות, והוצבו דרישות אשרה גבוהות ממדינות המערב, כך שעל מנת לצאת מהונגריה ולגור/לעבוד במדינות כאלה ואחרות באירופה, ובמיוחד באסיה ובאמריקה, היה צריך לעבור תהליך ארוך בן כמה שנים, ביצוע התהליך בוצע במספר שלבים:
"–מתהליך זה היו פטורים רק אזרחים הונגריים בעלי אזרחות של המדינה אליה הם רוצים לנסוע."
"–גם אזרחים הונגריים שעברו את התהליך, לרוב, יכלו לצאת מהונגריה רק פעם אחת בשלוש שנים."
אך, ב-1989, לאחר התמוטטות הקומוניזם ושיפור יחסיהם של אוסטריה והונגריה (עקב הפלת חומת הגבול של אוסטריה-הונגריה), מגבלות הדרכון הוקלו במידה ניכרת.
דרישות אשרה.
נכון לינואר 2022, הדרכון נמצא במקום ה 8 מבחינת רמת חופש הנסיעה שהוא מעניק, יחד עם הדרכון הפולני. הדרכון מעניק חופש נסיעה ללא ויזה ל-183 מדינות, ביניהן הממלכה המאוחדת (6 חודשים) וארצות הברית (90 ימים).
סוגי דרכונים.
לדרכון ההונגרי שני סוגים; דרכון ביומטרי ודרכון דיפלומטי.
הדרכון הדיפלומטי מאפשר נסיעה למקומות האלו בתנאים האלו;
הנפקה ורישום.
האזרחות ההונגרית מוענקת אך ורק לאזרחי הונגריה ולצאצאים ביולוגיים של אזרחי הונגריה (בן, נכד, נין). הזכאים לקבל דרכון הונגרי הם:
בילה
בילה (בגרמנית: BILLA) היא רשת סופרמרקטים אוסטרית הפועלת במרכז, מזרח ודרום מזרח אירופה. החברה נוסדה על ידי קרל ולשק ב-1953. ובשנת 1996 מכר את גרעין השליטה שלו לקבוצת REWE הגרמנית.
היסטוריה.
בשנת 1953 פתח קרל ולשק חנות בשמים מוזלת ברובע וינה של מרגרטן בשם WKW (ראשי התיבות הגרמניים של "Warenhandel Karl Wlaschek", בעברית "קרל ולשק מסחר"). עד שנת 1960 היו לרשת WKW 45 חנויות באוסטריה. בשנת 1961 שונה שמה של הרשת ל-Billa, הלחם של "billiger Laden", "חנות זולה" בגרמנית, והחלה למכור מזון ועברה לשירות עצמי. ב-1965 החברה גדלה ל-109 חנויות. קבוצת REWE רכשה את בילה ב-1996.
הצג מיקומים.
בילה מפעילה חנויות בארבע מדינות באירופה:
אוסטריה.
אוסטריה היא השוק הביתי של הרשת. נכון למרץ 2019 לבילה 1,069 חנויות באוסטריה, שנייה בגודלה ל-SPAR בעלת 1,538 סניפים.
הרפובליקה הצ'כית.
סופרמרקט בילה הראשון בצ'כיה נפתח ב-26 באוקטובר 1991. לחברה 215 חנויות בצ'כיה ומעסיקה למעלה מ-6,000 עובדים. לחנויות בילה שטח מכירה ממוצע של 900 מ"ר.
סלובקיה.
בילה פתחה את החנות הראשונה שלה בסלובקיה בשנת 1993.
בולגריה.
החברה פתחה את הסופרמרקט הראשון שלה בבולגריה בשנת 2000 ומאז התרחבה לכיסוי 38 ערים בולגריות, והפעילה בסך הכל 132 סופרמרקטים נכון לדצמבר 2021.
מקומות לשעבר.
בילה פעלה בעבר במדינות נוספות.
רוסיה.
סופרמרקט בילה הראשון ברוסיה נפתח בשנת 2004. בשנת 2008, הרשת יצאה לראשונה מחוץ למוסקבה. באותה שנה נרכשו שלושה עשר סופרמרקטים של Yum-Yum במוסקבה.
ב-2012 רכשה בילה את רשת הסופרמרקטים הרוסית Citistor (חלק מרשת Ramstor לשעבר).
מאז 2008, כל החנויות החדשות של Rewe Group ברוסיה בפורמט "סופרמרקט" לא נפתחו תחת המותג בילה, אלא תחת המותג Biop (Billa Operations). הסיבה היא שרק ל-Billa Russia LLC הייתה הזכות לפתח את המותג בילה ברוסיה, וחברת האחזקה הרוסית "מרתה" שהחזיקה ב-22.5 אחוזים הפסיקה מאז סוף 2008 להשקיע בפיתוח החברה עקב תחילת הליך פשיטת הרגל. ביוני 2010, מניות אלו נרכשו מ"מרתה".
בשנת 2018 הוחלפה שמה של רשת Biop לבילה, 151 חנויות בילה נפתחו ברוסיה. בשנת 2021, לפני העסקה עם לנטה אחזקות, פעלו 161 חנויות ברחבי רוסיה, בעיקר במוסקבה ובערים הסובבות אותה. חברת האחזקות Lenta LLC הודיעה ב-18 במאי כי ביצעה עסקה לרכישת עסקי הסופרמרקטים של Billa Russia GmbH תמורת 215 מיליון אירו במזומן.
מהומות הר הבית (2022)
מהומות הר הבית היו סדרת עימותים בין שוטרים ישראלים לפלסטינים וערביי ישראל ממזרח ירושלים שהתרחשו בהר הבית ובתוך מסגד אל-אקצא. העימותים החלו ב-15 באפריל 2022, בלילה שלפני ליל הסדר ה'תשפ"ב ובאמצעו של חודש הרמדאן, כאשר פרצו שוטרים למסגד אל-אקצא בהר הבית, כדי לעצור פלסטינים אשר אגרו אבנים וקרשים במסגד ויידו אבנים לעבר השוטרים ולעבר הכותל המערבי. במסגרת העימות נפצעו מעל ל-150 פלסטינים ובסך הכל נעצרו כ-400 פלסטינים. בסך הכל נפצעו כשלושה שוטרים ישראלים בעימות.
הפריצה לתוך המסגד עוררה סערה בקרב הציבור הערבי, ותגובות רבות בקרב הקהילה הבין־לאומית.
רקע כללי.
בשבועות שלפני העימות גברה המתיחות בישראל ובשטחים. במהלך גל הטרור 2022 נרצחו 15 אזרחים ישראלים במתקפות טרור שונות שבוצעו על ידי פלסטינים (חלקם ערבים ישראלים), ובעקבות כך, צה"ל פתח במצבע שובר גלים, בו ביצעו כוחות צה"ל סדרת פשיטות ומעצרים באזור יהודה ושומרון, אשר במסגרתם נהרגו 27 מחבלים פלסטינים ועשרות נפצעו.
זמן קצר לפני העימותים במסגד אל-אקצא קבוצה דתית יהודית בשם "חוזרים להר" הודיעה כי בכוונתה להקריב קורבנות פסח בהר הבית במהלך חג הפסח. ב-14 באפריל נעצרו שישה מחברי הקבוצה שתכננו להקריב עז בהר הבית. לפי ה"ניו יורק טיימס" ברשתות החברתיות נפוצו שמועות לפיהן קיצונים יהודים מתכננים לנסות להגיע להר הבית בסוף השבוע.
במהלך חודש הרמדאן בשנה הקודמת אירעו הפגנות במהלך שעות הלילה בירושלים וכמו גם עימותים אלימים במתחם אל-אקצא אשר נמשכו במשך 11 ימים.
מהלך האירועים.
ב-15 באפריל 2022, בסביבות השעה 04:00 בבוקר המפגינים הפלסטינים החלו להפגין בקרבת מסגד אל-אקצא עם דגלי פלסטין ודגלי ארגון החמאס. לטענת המשטרה ההפגנות הפכו לאלימות כאשר המפגינים החלו ליידות אבנים לעבר הכותל וכמו גם החלו להדליק חזיזים, כאשר בתגובה לכך כוחות המשטרה החלו להשתמש בגז מדמיע ורימוני הלם נגד המפגינים. בהמשך המפגינים הפלסטינים יידו אבנים לעבר השוטרים וגרמו לפציעתם של שלושה שוטרים ישראלים. ברשתות החברתיות הופצו סרטונים ותמונות של המתפרעים דורכים עם נעליים על השטיחים בתוך המסגד ומחזיקים בידיהם אבנים ואף בקבוקי תבערה. לפי הדיווחים עימותים אלימים התקיימו גם בקרבת שער האריות.
בסביבות השעה 9:30 בבוקר כוחות המשטרה הישראלים נכנסו לאזור מתחם מסגד אל-אקצא, שם התבצרו חלק מהמתפרעים הפלסטינים. לטענת המשטרה המתפרעים הפלסטינים אגרו במקום אבנים אותם הם המשיכו ליידות על השוטרים.