משה סַרטֶל (נולד ב-1942) הוא משורר ישראלי. חתן פרס נשיא המדינה לספרות (1997) ופרס ראש הממשלה לסופרים עבריים (1999-2000).
ביוגרפיה.
משה סרטל נולד בשנת 1942 באיסטנבול שבטורקיה. בשנת 1949 עלה לישראל עם משפחתו. שירת בצה"ל ביחידות סיור ושריון.
בעל תואר ראשון בפילוסופיה יהודית, ספרות וקבלה מהאוניברסיטה העברית בירושלים, ותואר מוסמך מבית הספר לספרנות של האוניברסיטה. למד גם היסטוריה צבאית באוניברסיטת תל אביב. ניהל מערכת ספריות בעיר מגוריו, פתח תקווה. ב-1967 ייסד את הוצאת הספרים "מצחף" המתמחה בספרים בנושאי יהדות.
סרטל הוציא לאור שבעה קובצי שירה פרי עטו, הראשון שבהם בשנת 1967. הוא זכה במספר פרסים על יצירתו, בהם פרס ברנשטיין (1985) פרס ורטהיים לשירה מטעם אוניברסיטת בר-אילן (1996-1995), פרס נשיא המדינה לספרות (1997) ופרס ראש הממשלה לסופרים עבריים (2000-1999).
בשנת תשנ"ה יצאה לאור ההקלטה "קאנון: משה סרטל קורא משיריו".
מרגלית מתתיהו
מרגלית מתתיהו (נולדה ב-1935) היא משוררת דו-לשונית בשפות עברית-לאדינו, פרסמה 15 ספרי שירה.
קורות חיים.
מרגלית מתתיהו, נולדה בתל אביב להורים ילידי סלוניקי.
מתתיהו למדה ספרות עברית ופילוסופיה באוניברסיטת בר-אילן. עוסקת במחקר העיתונות הספרדית-יהודית והשירה, שראתה אור בסלוניקי בין השנים 1940-1860. מאמריה התפרסמו בעברית ובלאדינו בארץ וברחבי העולם. כותבת טור קבוע בכתב העת "על הדרך" לספרות, אמנות ותרבות עכשווית.
מתתיהו פרסמה כמה ספרי שירה בעברית ובלאדינו.
מתתיהו, ממייסדי דור ההמשך להנצחת קורבנות השואה מבין יהודי יוון, יצרה את הסרט "טולדו – הסוד החבוי", המספר על חייהם המלאים והעשירים של יהודי טולדו בספרד, בטרם הגירוש ב-1492.
מרגלית הייתה חברת הוועד של אגודת הסופרים העברים, שימשה כמזכ"ל התאחדות אגודות הסופרים בישראל. היא חברה באקדמיה העולמית לשירה מטעם אונסקו בוורונה, איטליה ומשמשת כנשיאת כבוד של אגודת הסופרים כותבי ספרדית בישראל AIELC.
פרסים והוקרה.
מרגלית מתתיהו זכתה בפרסים הבאים:
בשנת 1997 הוקמה אנדרטה לזכר היהודים תושבי השכונה "פואינטה קאסטרו" של העיר לאון, בספרד, בה נחקקו שורות מאחד משיריה.
בשנת 2002 נקראה על שמה ככר בפארק ברובע "פואינטה קאסטרו" שבעיר לאון בספרד.
מנחם אורן (מחנך)
מנחם אורן (כ"ט בטבת תרס"ט, 9 בינואר 1909, סאנוק בגליציה – ג' באדר תשמ"ה, 24 בפברואר 1985, בית השיטה) היה חלוץ ציוני וסוציאליסט, מחנך, מדריך במחנות המעפילים בקפריסין, הוגה דעות ומרצה במוסדות מחקר קיבוציים.
תולדות חיים.
מנחם אורן נולד בכ"ט בטבת תרס"ט, 9 בינואר 1909, לשמריה ורבקה ברגנבוים, בעיר סאנוק בגליציה. שנות ילדותו עברו עליו בבית סבו, רבי אהרון ברגנבוים, וסבתו דבורה זיסל, שגרו בפוסדה-אולכובסקה, פרבר כפרי בפאתי סאנוק, לשם עקרה המשפחה בשל נסיעות האב לשווייץ.
כשפרצה מלחמת העולם הראשונה חזר האב והמשפחה נדדה ממקום למקום. מילדותו פגש מנחם אורן עולמות רוח מגוונים. הסב הכניס אותו לעולם המסורת היהודית, ואביו בעל השקפת העולם המתקדמת העניק לילדיו השכלה אוניברסלית רחבת אופקים.
בגיל 17 נסע מנחם עם אחיו, חיים ברגנבוים (לימים רופא למחלות ריאה), לווינה. בהשפעת סבו נרשם אורן לבית מדרש לרבנים, לצד לימודיו באוניברסיטת וינה. הוא הצטרף למערכת עיתון יהודי באוסטריה, ושם עוצבו עקרונות תפיסתו הפוליטית.
בתום לימודיו האקדמיים בשנת 1932 החל ללמד בגימנסיה העברית בעיר מונקאץ', שהייתה אז בשליטת צ'כוסלובקיה. בפעילותו בארגון "החלוץ" גילה את הנוער בכפרים הדלים של קרפטרוס, והודות לקריאתו עלו רבים מחניכיו לארץ ישראל ושמרו על קשר איתו שנים רבות.
בשנת 1938 נשא מנחם את חנה לבית שיינפלד, תלמידתו, ובאותה שנה הם עלו ארצה. את ביתם המשפחתי הם בנו בקיבוץ תל-יוסף, ושם נולדו ילדיהם – שאול, ניצה ויוחנן. מנחם ביקש לעבוד בעבודת כפיים בכרם הענבים, אך כבר בשנתו השנייה נבחר להדרכת הנוער העולה. לאחר מכן הצטרף לסגל המורים בבית הספר המשותף לקיבוצים תל-יוסף ועין-חרוד. תלמידיו, שבתוך זמן קצר התגייסו לפלמ"ח ומילאו תפקידי פיקוד קרביים במלחמת העצמאות, ראו בו דמות מופת חינוכית.
ב"שבת השחורה" נעצר ברפיח, שם לימד עברית. בשנת 1947 יצא מנחם אורן בשליחות תנועת "הקיבוץ המאוחד" וארגון "ההגנה" להדריך קבוצות נוער במחנות המעפילים היהודים שגורשו מהארץ לקפריסין.
בשובו מקפריסין לימד במשך כ-10 שנים ב"סמינר אפעל" – מרכז ההדרכה, המחקר והסמינרים של תנועת הקיבוץ המאוחד. במהלך הפילוג בקיבוץ המאוחד עברה משפחת אורן לקיבוץ בית-השיטה, והוא הצטרף לחבר המחנכים בבית הספר המקומי. מאוחר יותר לימד ב"מדרשת אורנים" והִרצה שנים רבות בחוגי לימוד מגוונים למבוגרים. עם זאת שמר בקנאות על עקרונו לעבוד יומיים בשבוע עבודת כפיים במפעל לכבישת זיתים בקיבוצו (הזיתייה).
ד"ר מנחם אורן ניחן בכושר אינטלקטואלי חריף, בחכמה עמוקה ובחום אנושי, והיה דמות מרכזית בחברת בית-השיטה.
מנחם אורן נספה בתאונת דרכים בליל ג' באדר תשמ"ה, 24 בפברואר 1985, ונטמן בבית העלמין בבית-השיטה.
דרכו החינוכית.
במשך כיובל שנים עסק ד"ר מנחם אורן בחינוך ובהוראה. דרכו כמחנך החלה בהוראה בגימנסיה העברית במונקץ' בצ'כוסלובקיה, בהיותו דוקטור צעיר ומבטיח בן 23 שנים בגיל קרוב מאוד לזה של תלמידיו. הוא קירב אותם לעולם הספרות, האמנות והציונות. במהלך הוראתו בגימנסיה נרתם להדרכת נוער בתנועת "החלוץ הצעיר" בקרפטרוס (חבל ארץ בצ'כיה) והדביק את חניכיו בהתלהבות רבה ברוח הציונות ואהבת ארץ ישראל. רבים מחניכיו עלו ארצה.
עם עלייתו ארצה השתלב אורן בהוראה בבית הספר המשותף לקיבוצים תל-יוסף ועין-חרוד. הוא העשיר את תוכניות הלימודים בתפיסות ההשכלה האקדמית ובערכי התרבות האירופאית. עם הקמת מחנות המעצר בקפריסין למעפילים שגורשו בידי השלטונות הבריטיים, התנדב להדרכה ולהוראה במחנות אלה. הוא פעל במחנות בשנים 1947–1948, עד להחזרת המגורשים למולדת. לדבריו, תקופה זו הייתה החשובה ביותר בחייו.
כעבור 30 שנים ערך עבודת מחקר על תנועות הנוער ועל חינוך הנוער במחנות המגורשים בקפריסין, ראיין מאות אנשים שנעצרו במחנות אלה, ובעקבותיה פִרסם שני ספרים: "להתחיל אחרת, לחיות אחרת" "מנגד תראה את הארץ".
בתקופת הפילוג בקיבוץ המאוחד, בשנים 1951–1952, עסק ד"ר מנחם אורן בהוראה בסמינר אפעל, שהיה בראשית דרכו. עבודתו לצד יצחק טבנקין, מנהיג הקיבוץ המאוחד, תרמה לגיבוש השקפתו הרעיונית ודבקותו בדרך הקיבוץ המאוחד. עם המעבר מתל-יוסף לבית-השיטה השתלב מידית בצוות המורים בבית הספר המקומי בבית-השיטה, והיה מחנך אהוב ונערץ.
בשנות ה-70 עסק בהוראה בסמינר למורים במדרשת אורנים, והמשיך לשמור על קשר הדוק עם בית הספר בקיבוצו. הוא הדריך תלמידי י"ב בעבודות גמר בנושאי יהדות ושואה ולימד ב"בית הספר לבוגרים" בתחומי יהדות, חסידות, היסטוריה ופילוסופיה. לתלמידיו אמר מנחם אורן: "אני חש תמיד, כי יותר משנתתי לתלמידים, קיבלתי מהם. המפגש שלי עם בני תל-יוסף ועין-חרוד עם עלייתי לארץ ועם התקופה הזאת [בתקופה שלפני הקמת המדינה], הם שהפכו אותי לאיש העמק ולאיש הארץ".
הינדס
הינדס הוא שם משפחה.
הוואיאנאס
זרטל
זֶרטָל הוא שם משפחה יהודי ישראלי.
אשהיים (פירושונים)
DOP (ראשי תיבות באנגלית של: Dilution Of Precision - "דילוּל הדיוּק") או GDOP (ר"ת: Geometric Dilution Of Precision) הוא מונח בתחום ניווט לוויינים והנדסה גאומטית (Geomatics) המתאר את השינוי המצטבר של גאומטרית לווייני ניווט על מדידת מיקום מדויקת.
מבוא.
הצורך בחישוב DOP עלה עם השימוש במערכת ניווט הרדיו "LORAN" שפוחתה על ידי ארצות הברית בימי מלחמת העולם השנייה,
הרעיון של DOP גאומטרי הוא לחשב את השפעת הטעות במדידה על התוצאה הסופית. GDOP יכול להיות מוגדר על ידי:
formula_1
באופן אידיאלי שינויים קטנים במידע הנמדד לא יהוו שינוי גדול בנקודה המחושבת הסופית, שאם לא כן יהיה הפתרון המוצע רגיש לשינויים.
בשנים מאוחרות יותר, כאשר מערכת הנווט GPS נכנסה לשימוש נרחב, המושג הפך שגור יותר.
להוציא השפעות יונוספריות
וטרופוספריות, האות המתקבל מלווייני הנווט הוא בעל דיוק קבוע. אי לכך, הגאומטריה של הלוויינים הנקלטים הופכת לגורם משמעותי בקביעת הדיוק של מיקומים וזמנים. עקב הגאומטריה היחסית בין הלוויין והמקלט, הדיוק בפסאודו-טווח של הלוויין מתורגם לרכיב בכל אחד מארבעת הממדים - formula_2, formula_3, formula_4, ו formula_5.
חישוב ערכי DOP.
ראשית נבחן את הוקטור מהמקלט ללוויין i:
formula_6
כאשר formula_7
וכאשר formula_8 ו-formula_9 מציין את מיקום המקלט ו formula_10 ו-formula_11 מציין את מיקום הלוויין i.
מתקבלת המטריצה "A" כ:
שלשת האלמנטים הראשונים בכל שורה של "A" הם רכיבי הווקטור מהמקלט ללוויין. אם האלמנטים בטור הרביעי הם "C" המציין את מהירות האור, אזי formula_13 (הזחה בזמן) הוא תמיד 1.
אם האלמנטים בטור הרביעי הם 1- אז formula_13 מחושב כראוי.
נגדיר את המטריצה "Q" כ:
חישוב זה תואם את סעיף 1.4.2 של "עקרונות ניווט לוויינים" כאשר מטריצת המשקל "P", נקבעה להיות מטריצת היחידה.
האלמנטים של "Q" יהיו אם כן:
PDOP, TDOP ו GDOP נתונים על ידי:
בתאימות עם סעיף 1.4.9 של "עקרונות ניווט לוויינים".
באומן
באומן (Bauman, וגם: Bowman) הוא שם משפחה.
נפתלי בן יעקב
האקציה הגדולה
האקציה הגדולה (בגרמנית: Großaktion Warschau Rumpelnacht, "האקציה הגדולה בוורשה") היה מבצע סודי של הנאצים שהחל ב-22 ביולי 1942 ומטרתו הייתה השמדה המונית של היהודים בגטו ורשה.