מהאיור ניתן לראות כי נוצר מעין "ספגטי" של קשרים בין האפליקציות השונות או המרכיבים השונים. כל נקודת קצה נוספת, מגדילה את מספר הקשרים ב N-1 (כאשר N הוא מספר נקודות הקצה).
בנוסף להקטנת המורכבות מאפשרת תוכנה מרכזית של אינטגרציה המכונה: Bus או Hub את הדברים הבאים:
הגדרת ESB.
ESB הוא תווכה שרבים מיצרני תווכה מוכוונת מסרים רואים בה סטנדרט. העברת מסרים בין מרכיבים שונים (אפליקציות, שירותים, בסיסי נתונים וכיוצא בזה) נעשית באמצעות ה-ESB. בהעברה עשויות להתבצע בדיקות ומניפולציות על המסרים.
חברת האנליסטים Aberdeen Group מגדירה ESB באופן הבא:
ESB הוא תווכה מבוססת מסרים המספקת עבודה משותפת (Interoperability) והעברת מסרים מאובטחת בין שירותים בסביבת SOA .
חברת האנליסטים Forrester Research מגדירה אותו כתשתית תוכנה המספקת זמינות רחבה של שירותים עסקיים לשימוש חוזר. הזמינות היא למשתמשים, אפליקציות, תהליכים עסקיים ושירותים אחרים.
מאפייני ESB.
ה-ESB הוא מרכיב אינטגרציה מרכזי בו מבוצעות פעולות האינטגרציה בין מרכיבים שונים במערכות המחשוב בארגון. בשונה מה Hub המסורתי או ה Integration Broker הוא מבוסס סטנדרטים. הוא מבצע את אותן הפעולות, שצוינו ביחס לתוכנה מרכזית לאינטגרציה על מסרי XML ומסרי Web Services. הבדל מהותי אחר בין ה ESB ל Integration Broker המסורתי מתייחס לישויות ביניהן הוא מנסה לחבר: שירותים המהווים אבני בניין של ארכיטקטורה מוכוונת שירותים. ב ESB מוכלים בדרך כלל גם שירותים נוספים, כגון: אבטחת מידע וניהול.
ה ESB עשוי להיות Back Bone, שעל גביו יתבצעו שירותים בתפיסה של צימוד רפוי, כלומר: תלות קטנה בין השירות וצרכן השירות, המתבטאת בביצוע השירות באופן אסינכרוני. ESB עשוי להיות פתרון עצמאי או פתרון המשתלב בתוך Application Server. קיימים ויכוחים ביחס לתיחום שירותי ה-ESB. על פי גישה אחת הוא מטפל רק באינטגרציה מבוססת סטנדרטים.
אחרים מוסיפים להגדרת ה-ESB, גם את האפשרות לבצע אינטגרציה שאינה מבוססת על סטנדרטים.
היכולות העיקריות הכלולות ב-ESB הן:
בתחום התקשורת נכללות יכולות תקשורת בסיסית כגון: תמיכה בפרוטוקולי תקשורת. פרוטוקולי התקשורת הנתמכים בדרך כלל הם HTTP ופרוטוקול המבוסס על MOM.
בנוסף לכך יכולות Mediationfdui כגון: טרנספורמציות והעשרה.
ESB כולל יכולות מסוימות של טיפול בתהליכים יכולות אלה מבוססות על סטנדרטים מבוססי Web Services במיוחד WS-BPEL. למימוש יכולת כזו נדרש מנגנון של Compensation להתאוששות מתקלות.
זרימת המידע.
התהליכים העיקריים המתבצעים ב ESB הם תהליכי זרימת מידע. המידע מועבר באמצעות מסרים אסינכרונים. מסרים אלה מעובדים בתוך ה-ESB. זרימת המידע (Data Flow) מורכבת מהשינויים במסנה ותוכן המסר, מהאופן בו מנותב המסר ומההתניות הקובעות את היעדים אליהם מנותב המסר.
סווג פתרונות ESB.
ניתן לחלק את מוצרי ה-ESB לקטגוריות על פי מאפייניהם:
חלוקה לפי אופן התפתחות המוצר
חלוקה לפי המיקוד הטכנולוגי של המוצר
ESB ופיתרונות תווכה אחרים.
Integration Broker
ה ESB מחליף את ה Integration Broker שהווה את המרכיב המרכזי בפיתרונות Enterprise Application Integration, לפיכך הפונקציונליות שלו כוללת את הפונקציונליות של ה Enterprise Application Integration.
יתרונותיו של ה ESB לעומת ה Integration Broker מבוסס EAI הם:
מוצרי ESB מטפלים בזרימת נתונים של התהליך. מוצרי BPM תומכים במימוש תהליכים ממוחשב, כך שבמובן זה קיימת חפיפה מסוימת ביניהם. המבחין ביניהם הוא היכולת של מוצרי BPM לטפל בתהליכים מורכבים יותר, בעלי טווח גדול יותר בארגון. בנוסף לכך מוצרי ESB אינם מטפלים בתהליכים אנושיים, בשונה מתהליכים הממומשים באמצעות מוצר BPM.
פורום נהלל
פורום נהלל הוא חוג רעיוני של אנשי ההתיישבות העובדת, בעיקר בעמק יזרעאל והסביבה, התומך ללא סייג בזכות עם ישראל על ארצו (בדומה לרעיון "ארץ ישראל השלמה"). החוג אינו פעיל מאז פטירתו של היו"ר הקודם.
שמו של הפורום נובע מכך שכינוסו הראשון היה בנהלל. נציגים רשמיים של המושב מחו על השימוש בשמו ופנו בעבר בדרישה שהשם ישונה.
בסיס רעיוני.
הפורום רואה עצמו שותף מלא למאבק על ההתיישבות הציונית בכל ארץ ישראל, ונגד כל נסיגה.
אנשי הפורום נולדו וגדלו על ברכי תנועת העבודה האקטיביסטית, ורואים עצמם כהמשך הקו, שבוטא בעבר על ידי יצחק טבנקין, יגאל אלון וישראל גלילי (הקיבוץ המאוחד) ומאוחר יותר על ידי אנשי מפלגת צומת בראשותו של רפאל איתן שחלקם תמכו בה או אף היו פעילים בה. הם ראו במפח נפש את המשא ומתן לויתור על רמת הגולן, הסכמי אוסלו ותוכנית ההתנתקות ולכן החליטו להתאגד. הם ארגנו כנס ("כנס נהלל") וכאשר החליטו למסד את פעילותם קראו לעצמם "פורום נהלל".
בראש הפורום עמד עד סוף 2008 צפריר רונן, ובין החברים בו אהוביה טבנקין (בנו של יצחק טבנקין, ממנהיגי תנועת העבודה) מעין חרוד, מאיר הר-ציון ועזרה זהר. הפורום לקח חלק בפעילויות נגד תוכנית ההתנתקות, ותמך בעליות לחומש שבוצעו על ידי מטה חומש תחילה.
פעילויות הפורום.
כנס בחברון תשס"ו.
בב' שבט תשס"ו ארגן צפריר רונן כנס תמיכה ביישוב היהודי בחברון בהשתתפות עשרות חברי קיבוצים ומושבים, בליווי מוזיקלי של הזמר אריאל זילבר. במשתתפים: פרופ' עזרה זהר (לשעבר ממשמר העמק), אריה זריצקי (מאונ' באר שבע), מנשה הראל (חתן פרס ישראל), והמשוררת אסתר שניאורסון גרי.
אוהל כפר יהושע.
אוהל זה הוקם בעמק בצידי הכביש לא רחוק מהמושב. נערכו בו כינוסים שונים ונשמרה נוכחות כ"הפגנה מתמשכת" בעד יישובי יש"ע ובמיוחד כנגד תוכנית ההתנתקות של ממשלת אריק שרון.
רובע קרוידון
מיזולוגיה
מִיזוֹלוֹגְיָה (מיוונית: "מיסוס" = שנאה, "לוגי" = לימוד, מדע; בעברית: שנאת דעת או שנאת היגיון) היא פחד או חוסר אמון בדעת או בהיגיון. בשל כך זו השנאה לטיעונים, דיונים ואף נאומים. לעיתים היא מוגדרת גם כאנטי-אינטלקטואליזם.
בדיאלוג 'פידון' לאפלטון, מזכיר סוקרטס את המיזולוגיה, ומשווה אותה שם למיזנתרופיה. כשם שמישהו עשוי לאהוב ולבטוח בכל הבריות אבל אדם אחד שיוליך אותו שולל עשוי לגרום אצלו להתפתחות חוסר אהדה לכלל בני האדם, כך גם פלוני שסמך על ההגיון או הדעת עשוי לפתח חוסר אהדה אליהם כשיראה שניתן להשתמש בהם שלא כהלכה כדי לשרת השקפה או עמדה. בטקסט, סוקרטס מזהיר את פידון מסכנות המיזולוגיה. על פי אפלטון, הדרך להישמר מפני המיזולוגיה היא לבחור תחילה בטיעונים או תזות בתבונה ובשיקול דעת, לאחר הרבה מחקרים ולימוד, כך שהם לא יתגלו כשגויים מאוחר יותר.
המונח "מיזולוג" נטבע לראשונה בשנת 1870, והפך פופולרי באמצעות תרגומיו המפורסמים של בנג'מין ג'ווט לדיאלוג האפלטוני. "כשם שיש מיזנתרופים או שונאי אדם, יש גם מיזולוגים או שונאי דעת" (ד"ר וויליאם לונג).
בספרו 'הנחות יסוד למטאפיזיקה של המידות' כותב קאנט כי "המיזולוגיה היא השנאה לדעת".
רון לבנטל
שיה לבוף
Abaqus
Abaqus היא תוכנה מסחרית עבור פתרון בעיות הנדסיות בשיטת אלמנטים סופיים, שפותחה על ידי סימיולה, ענף בחברת Dassault System. המוצר פופולרי בתעשייה (חברות ענק כמו בואינג משתמשות בו) ובאקדמיה לצורכי מחקר בתחומים שונים.
Abaqus מכילה 3 מוצרי ליבה:
Abaqus משתמשת בשפת פייתון כשפת סקריפט עבור כתיבת סקריפטים פנימיים.
אנסטסיה פריחודקו
אנסטסיה פריחודקו (באוקראינית: Анастасія Константинівна Приходько, ברוסית: Анастасия Приходько; נולדה ב-21 באפריל 1987 בקייב, אוקראינה) היא זמרת אוקראינית, שייצגה את רוסיה בתחרות השירים הבינלאומית אירוויזיון 2009 במוסקבה.
קריירה.
סיימה את האוניברסיטה לתרבות ואומנויות בקייב. התפרסמה ברוסיה לאחר זכייתה בתוכנית הטלוויזיה "מפעל הכוכבים 7" (ברוסית: Фабрика звёзд-7), שמשודרת בערוץ הראשון של רוסיה.
ב-7 במרץ 2009 נבחרה לייצג את רוסיה בתחרות האירוויזיון השנתית. בתחרות, שהתקיימה במאי 2009 במוסקבה, היא ביצעה את השיר "מאמו" (באוקראינית: Мамо). אנסטסיה הגיעה למקום ה-11 עם 91 נקודות. בשנת 2010 היא התמודדה למועמדות להיות נציגת אוקראינה באירוויזיון 2011 אך לא נבחרה.
תרפיה במיקרוגל
סטריפטיז (סרט)
סטריפטיז (באנגלית: Striptease) הוא סרט קולנוע אמריקאי משנת 1996, המבוסס על ספר בעל אותו שם.
הסרט, המשלב קומדיה ואירוטיקה, עוסק בחשפנית גרושה הנאבקת לקבל משמורת על בתה הצעירה. הסרט, בו מככבת דמי מור בתפקיד הראשי, גרף כ-113 מיליון דולר בהקרנות ברחבי העולם, אך נחל כישלון מוחלט בביקורות.
עלילת הסרט.
ארין, שהתגרשה זה מכבר מבעלה, מגלה כי הוענקה לו משמורת על בתם המשותפת. כדי לממן את המאבק המשפטי הדרוש להשבת בתה לחזקתה, מתחילה ארין לעסוק בחשפנות. עד מהרה היא מגלה כי אחד מלקוחותיה הקבועים הוא חבר קונגרס שמתאהב בה ואף מבקש להינשא לה. בעוד ארין מצליחה להחזיר לחזקתה את בתה, הרי שיחסיה המתהדקים עם חבר הקונגרס מעלים בה חשדות כי הלה רוצח יריבים פוליטיים. לאחר שהיא מצליחה להקליט אותו מתוודה על מעורבות ברציחות, חבר הקונגרס נעצר וארין יכולה לחזור לחייה הרגילים עם בתה.
ביקורות ומחלוקות אודות הסרט.