בראשית 1925, לאחר ביקורו בארץ ב-1924, עלה לארץ ישראל עם אשתו ובניו והשתקע בתל אביב. המשיך לעבוד כעיתונאי ומו"ל. במשך שנים היה הקורספונדנט הקבוע של "היינט" בארץ ישראל, וניהל את סניפו בארץ.
השתתף בקביעות בעיתונים נוספים, בהם "פארווערטס" הניו יורקי.
בשנים תרפ"ח–תרפ"ט ערך והוציא עלונים הומוריסטיים. בשנת תרצ"א ערך והוציא שני אלבומים: "משפט הכותל" (על ועדת החקירה) ו"מלחמה ושלום בארץ ישראל" (אלבום זיכרון בעברית, יידיש ואנגלית, בדגש על מאורעות תרפ"ט). בשנת תרצ"ג-1933 ערך והוציא בחיפה שבועון כלכלי-חברתי-ספרותי בשם "השער", אך כעבור חמישה גיליונות הפסיק את הוצאתו.
ב-1928 גאל קרקע באזור בני ברק (דרך תל ליטוינסקי, לימים רחוב השומר), נטע בו פרדס ובנה בו בית גדול ומספר בתים קטנים; במתחם פעל בית הבראה ופנסיון, ולאחר מלחמת העולם השנייה נוסד במקומו מוסד לילדים ניצולי השואה מטעם נשות המזרחי באמריקה בפיקוח עליית הנוער.
ב-1934 רכש שטח מגרמנים במערב חיפה, ליד קריית אליהו, וחילק אותו למגרשי בניין.
בשנים 1932–1936 היה פעיל בקואופרטיב "אדיר" לשיווק פרי הדר ובהתאחדות האיכרים.
ב-1936 סגר את עסקי הספרים שלו.
בשנת תרצ"ח-1938 פורסם מפעלו הספרותי הגדול: "ספר מאה שנה: אנשי מופת וחלוצים ראשונים בארץ ישראל במשך מאה שנה ומעלה", פרי עבודה של שנים, שערך עם אליעזר שטיינמן, בהשתתפות יעקב יערי-פולסקין.
ב-1948 התמנה כמנהל ההפצה הראשון של האנציקלופדיה העברית, בהוצאת מסדה.
בשנת 1952 נסע לקדם את מכירות האנציקלופדיה בארצות הברית, ומשם המשיך לקנדה. בראשית חודש יוני נפטר מהתקף לב ביוצאו ממונית במונטריאול, בן 58 במותו. נקבר בבית העלמין נחלת יצחק. אלמנתו צפורה נפטרה בינואר 1978 ונקברה לצדו.
טריואקס היה אב לגבריאל, בנימין, רות ומשה.
בנו התגייס ל"הגנה", התנדב לצבא הבריטי במלחמת העולם השנייה והגיע לשרת בבריגדה היהודית, ובדצמבר 1947 התגייס לחטיבת אלכסנדרוני ושירת כקצין-תחבורה. נהרג בכיבוש טנטורה במאי 1948. (בטנטורה הוקמה אנדרטת הנצחה בתכנונו של יצחק טריואקס.)
בנו גבריאל טריואקס, ששירת כמפקד פלוגה במלחמת העצמאות, היה עורך לילה בעיתון "הארץ". הוא המשיך את פעילותו של אביו כמשווק הראשי של האנציקלופדיה העברית, והפיץ את אנציקלופדיה בריטניקה האנגלית בארץ. עם פטירתו ב-1975 המשיך את פעילותו בנו יצחק, וכעבור שלוש שנים הצטרף אליו אחיו ביני (בנימין). עם דעיכת עסקי ההפצה, ייסדו השניים בשנת 1985 עם דודם משה טריואקס (בנו הצעיר של יצחק) את הוצאת מטר (השם הוא ראשי תיבות של "משפחת טריואקס"), שבשנותיה הראשונות התמחתה בספרי ניהול והדרכה – תחום שלא היה מפותח אז בארץ.
ביתו, רות, נישאה ב-1948 לאברהם גולדשטיין.
בנו משה טריואקס היה עיתונאי ב"ידיעות אחרונות" וב"במחנה", ומשם הגיע לעיסוק ביחסי ציבור ובשנת 1962 ייסד את משרד "טריואקס יועצים ליחסי ציבור".
קישורים חיצוניים.
מפרסומיו:
יצחק טריוואקס
אברהם יצחק טריוואקס
אברהם יצחק טריואקס
יצחק טריוקס
מדיטרנאו
Mitogen-activated protein kinase (קינאזות חלבון מופעלות-מיטוגן) ובקיצור MAPK (), הם אנזימים המזרחנים (קינאזות) קבוצת OH בחומצות האמינו סרין ותריאונין. אנזימי MAPK מעורבים בהנחיית התגובות התאיות למגוון גירויים כדוגמת מיטוגנים, עקה אוסמוטית, עקת חום וציטוקינים פרו-דלקתיים. הם מבקרים בין היתר תהליכי פרוליפרציה, ביטוי גנים, התמיינות, מיטוזה, הישרדות תאית ואפופטוזה.
האנזים הראשון מסוג זה התגלה ביונקים וכונה ERK1 (או MAPK3). מאחר שהן ERK1 והן האנזים ERK2 (מסומן גם כ-MAPK1) הדומה לו קשורים לתהליכי איתות של פקטורי גדילה, כונתה המשפחה "מופעלי-מיטוגן" (mitogen-activated). חלבונים נוספים השייכים למשפחה זו התגלו גם באורגניזמים אחרים, כולל בצמחים, והתגלה כי השם שניתן להם אינו מאפיין היטב את המשפחה, שכן רבים מהחלבונים במשפחה זו מעורבים בתגובה לעקות (כדוגמת עקה חמצונית, עקה אוסמוטית, נזקי DNA, זיהום וכו').
חלבונים אלו מופיעים באוקריוטיים בלבד, ומצויים בכל בעלי החיים, הפטריות והצמחים. אף שקיימים יוצאי דופן, התכונות המשותפות למרבית החלבונים ה"קלאסיים" במשפחת חלבונים זו כוללות בין היתר תלות בשני אירועי זרחון לשם פעילותם וכן אתרי הכרה דומים למצע.
בצורתם הבסיסית MAP קינאזות אינן פעילות קטליטית. כדי להפוך לפעילים נדרשים אנזימים אלו לעבור אירועי זירחון באזור הנקרא "activation loop". ב-MAP קינאזות קלאסיות, ה-activation loop מכיל מוטיב אופייני של TxY (תריאונין-X-טירוזין; כשבמקום X מופיע E ב-ERK1 ו-ERK2 ביונקים, D ב-ERK5, P ב-JNK, ו-G בקינאזות p38), שמזורחן הן בתריאונין והן בטירוזין כדי לנעול את הקינאז בצורתו הפעילה (הקטליטית). הזירחון נעשה על ידי חלבוני MAP2K שבעצמם מופעלים על ידי זירחון באמצעות חלבוני MAP3K בתהליך תלת שכבתי. בשונה מהמסלול התלת שכבתי האופייני ל-MAP קינאזות קלאסיות, קיימות MAP קינאזות שבהן המסלול הוא דו שכבתי בלבד. לפעילותן של קינאזות אלו נדרש זירחון בשייר יחיד בלבד ב-activation loop.
ביטול פעילותן של MAP קינאזות נעשה על ידי פוספטאזות (חלבונים המזרזים הידרוליזה של קבוצה הפוספט).
פרי כפרי
פרי כפרי (14 בספטמבר 1947 – 10 באוגוסט 2019) הייתה סוכנת שחקנים ישראלית.
ביוגרפיה.
פרי כפרי נולדה בעיר מקנס שבמרוקו. היא עלתה לישראל עם משפחתה בגיל שנה וגדלה בחיפה. שירתה בצה"ל כמזכירה של ראש אכ"א פרט. לאחר שיחרורה מצה"ל היא עברה להתגורר בתל אביב. בתחילה עבדה בחברת כור תעשיות ומשם עברה לקולנוע. היא עבדה כעוזרת הפקה בסרטים ישראלים ובסרטים זרים שצולמו בישראל, בהם של סרטי קולומביה. אחר-כך עבדה כעוזרת במאי, בין השאר בסרטים "המכה השמונים ואחד" בבימויו של חיים גורי (1978), "בוא נפוצץ מיליון" (1977) בבימויו של שמואל אימברמן, ו"סוסעץ" בבימויו של יקי יושע (1978).
ב-1979 החלה לשמש סוכנת שחקנים, מקצוע שבו עסקה עד מותה. השחקנים הראשונים עמם עבדה היו שלמה בר-אבא, עמי טראוב, מוני מושונוב, רבקה נוימן, יוסי פולק, מאיה רוטשילד, נתן דטנר, סנדרה שדה וטליה שפירא. היא הייתה בעלת סוכנות שחקנים הקרויה על שמה. במהלך השנים הצטרפו אליה עשרות שחקנים מהידועים בענפי התיאטרון, הקולנוע והטלוויזיה בישראל.
בשנת 2013 ליהקה את סרטו של יוסף פיצ'חדזה "סוכריות", והפיקה אותו בהתנדבות.
פרי כפרי הייתה נשואה עד לפטירתה לעזרא כפרי, שחקן תיאטרון חיפה, ששיחק בסרטי קולנוע רבים. בתם, איוה כפרי, היא אמנית שלמדה בפריז.
מפקד האוכלוסין האמריקאי
אל בוסברג
אל בוסברג (באנגלית: Al Boasberg; 5 בדצמבר 1891 - 18 ביוני 1937) הוא תסריטאי קומי אמריקאי שכתב למופעי וודוויל, לרדיו ולקולנוע. כמו כן היה במאי קולנוע.
הוא נמנה עם מייסדי הסטנד-אפ - הוא התחיל לעבוד עם כוכב הוודוויל ג'ק בני כבר כשהיה בני נער, יצר יחד איתו את דמות הקמצן הידועה שלו ועזר לסלול את דרכו לכוכבות כאשר עבר לשדר ברדיו ב-1932. אפילו ביום האחרון לפני מותו, כתב בוסברג את השורות המציגות לקהל את דמותו של רוצ'סטר, משרת בגילומו של הקומיקאי אדי אנדרסון, בתוכנית הרדיו של בני.
כמו כן, סייע בוסברג להגדיר את האופי הבימתי של אמנים כבוב הופ, לאון ארול והצמדים הקומיים ברנס ואלן ווילר ווולסי. הוא היה תסריטאי מבוקש, וקיבל 1,000$ לשבוע בכתיבת תסריטים לתוכניות רדיו.
בוסברג אף כתב את התסריטים ל-47 סרטים בין 1926 ל-1937, מהם בולט הסרט "לילה באופרה" (1935) שבו השתתף בכתיבה, ובו חזרו האחים מרקס למסך הגדול. כמו כן, השתתף בכתיבת הסרט "הגנרל" (1926) בכיכובו של באסטר קיטון וסרט הפולחן "פריקס" (1932) בבימויו של טוד בראונינג. כמו כן ביים 12 סרטים בין 1929 ל-1936.
ויכוח אישי עם המפיק, הוביל לכך שהקרדיט לבוסברג הוסר מן הסרט "יום במרוצים" בכיכובם של האחים מרקס, סרט שהיה במקור פרויקט של בוסברג.
הוא נולד בבאפלו, ניו יורק למשפחה יהודית ונפטר בלוס אנג'לס, קליפורניה מהתקף לב. הוא קבור בבית הקברות פורסט לוון בבאפלו, ניו יורק. אל בוסברג היה דודו של ג'יימס מייקלס, שהיה במשך שנים רבות העורך הראשי של מגזין פורבס.
ב-2009 ייסדו מארגני פסטיבל הקולנוע הבינלאומי בבאפלו את פרס הקומדיה על שם אל בוסברג.
The 2nd Law
The 2nd Law הוא האלבום השישי במספר של להקת הרוק האלטרנטיבי הבריטית מיוז. על אף תאריך שחרורו ברוב מדינות העולם, 1 באוקטובר 2012, האלבום יצא לאור במספר מדינות ב-28 בספטמבר ובארצות הברית הוא שוחרר ב-2 באוקטובר.
הרקע לאלבום.
לפי ראיונות שנתנו הלהקה, מיוז נכנסו להקלטה בחודשים ספטמבר-אוקטובר 2011. מאוחר יותר נאמר שהאלבום ישוחרר בחודש אוקטובר 2012. מת'יו בלאמי, סולן הלהקה, הגדיר את האלבום בצחוק: "אודיסאת ג'אז גנגסטא ראפ נוצרית עם אמביינט ודאבסטפ מחתרתי פוגשים פסיכדליית קאנטרי פלמנקו מטאלית" בחשבון הטוויטר שלו. בלאמי הגדיר את האלבום בנוסף גם "האלבום האישי ביותר שכתבנו" וזה מתבטא בין היתר בשני שירים מהאלבום, "Save Me" ו"Liquid State" שכתב בסיסט הלהקה, כריס וולסטנהולם, שמתארים את המאבק העיקש שלו באלכוהוליזם.
ביקורות.
האלבום קיבל ביקורות שליליות בעיקר, ובנוסף, מהסינגלים והטריילר ששוחררו מהאלבום המעריצים הביעו הסתייגות, מכיוון שהלהקה נעה לכיוון האלקטרוני והדאבסטפ ונטשה מעט באלבום הזה את הרוק האלטרנטיבי והניו-פרוגרסיב האופייניים לה.
ז'וזף-פרנסואה מישו