הזמרת קייטי פרי התייחסה לתקרית בקליפ שלה לשיר "Last Friday Night (T.G.I.F.)" כאשר באחד הסצנות בקליפ היא חושפת את השד שלה בטעות ולאחר מכן מסתירה אותו מיד. התקרית שוחזרה לאחר מכן גם בקליפ של השיר "Ass Like That" של הראפר אמינם. בשנת 2013 הופיעה הזמרת מיילי סיירוס בטקס פרסי ה-VMA ביחד עם הזמר רובין ת'יק. ההופעה שהייתה שנויה במחלוקת בשל תכניה המיניים הושוותה להופעתה של ג'נט בסופרבול.
המנוח "תקלה במלתחה" החל להיות בשימוש באופן תדיר בקרב אנשי בידור כאשר היה שימוש במושג שרצו לתאר חשיפות ציבוריות, עירום בשוגג או בעיות בבגדים. בהמשך גם עשו שימוש במושג "תקלות בארון הבגדים" תוך כדי שהביאו את התקרית כדוגמה הטובה ביותר לתאר את המונח.
גם באחד מפרקיי התכנית של SNL ג'קסון עצמה השתתפה ושחזרה את התקרית כאשר חשפה את השד שלה אך השד צונזר על ידי הפקת התכנית ומאוחר יותר נאמר כי ג'קסון לא באמת חשפה את השד אליה היא לבשה חזייה מתחת.
טימברלייק גם התייחס לאירוע בשנת 2009 כאשר קרע חלק מהלבוש של קריסטן וויג במהלך הופעתו בתוכנית. בנוסף גם בתוכנית "איש משפחה" באחד מפרקי התכנית נעשה אזכור לתקנות המחמירות שקבעו ה-FCC בעקבות התקרית. בנוסף בפרק אחר של התכנית נעשה שימוש במונח "תקלה בארון הבגדים". בהמשך בתוכנית היה פרק נוסף בשם "The Freaking FCC" ששוב מתייחס לתקנות המחמירות שקבעו ה-FCC לאחר התקרית ואף באותו פרק היה שחזור של התקרית. למרות הפרק השנוי במחלוקת הפרק קיבל מועמדות לפרס אמי ולפרס אנני. התקרית שימשה השראה גם לתוכנית סאות'פארק בפרק "Good Times with Weapons". בפרק יוצרי התוכנית מפנים את תשומת הלב לתקשורת ולתגובה המיותרת של הציבור, לחשיפה הקצרה של ג'קסון ואף עושים שימוש במונח "תקלה בארון הבגדים". בהמשך התקרית אוזכרה גם בשעשועונים שונים.
כמה מגישי פרסים התייחסו גם הם לאירוע ביניהן אנה ניקול סמית' בטקס פרסי ה-VMA האוסטרלי, דייב שאפל בטקס פרסי ה-VMA האמריקאי והזמרת אלניס מוריסט בטקס פרסי ג'ונו כאשר אמרה: "זה מטריד וסקרן אותי לראות מה קרה מזה. כולנו יצורים מיניים, ואם לא נעזוב את זה באופן אורגני, אנחנו מדחיקים את עצמנו. אם אנחנו מדחיקים כעס, זה הופך לדיכאון. אם אנחנו מדחיקים את המיניות שלנו, זה הופך לפורנוגרפיה. ואונס. לחשוב שהמדינה הייתה בסערה בגלל פטמה." גם הקומיקאי ראסל ברנד בחר להתייחס לתקרית בטקס פרסי ה-VMA האמריקאי בשנת 2008. בשנת 2019 הראפר האמריקאי MC Zappa אזכר את התקרית בשירו "It's All A Game" כאשר שר את המשפט "problems keep poppin' up like a titty at the Super Bowl/They say God never give you more than you could hold".
מורשת.
לאחר התקרית ג'נט ג'קסון הפכה לאדם המחופש ביותר במנועי החיפוש באינטרנט ולמושג המחופש ביותר. בשנת 2007 ג'קסון נכנסה באופן רשמי לספר השיאים של גינס בתור האדם המחופש ביותר באינטרנט בכל הזמנים ועל התקרית כאייטם החדשות הפופולרי ביותר באינטרנט בכל הזמנים. בנוסף התקרית גם שברה את השיא של האירוע עם הכי הרבה חיפושים ביום אחד. בנוסף ג'קסון הייתה למונח המחופש ביותר בשנת 2004 וגם בשנת 2005. בנוסף רגע התקרית היה נחשב לרגע הנצפה ביותר בתולדות הטלוויזיה והרגע המוקלט ביותר בשירות של חברת "TiVo". נציג מהחברה טען כי מאז התקרית נוספו להם אף מנויים לשירות. בנוסף האירוע גם המציא את הביטוי "תקלה במלתחה" וכתוצאה מכך ביטוי זה נוסף למילון באופן רשמי בשנת 2008. אף על פי שהוחרמה בתחנות רדיו רבות עדיין היו תחנות רדיו שהוסיפו את השיר החדש שלה לרשימת ההשמעה שלהם כבר יום אחריי התקרית. בנוסף הרבה חנויות אמרו כי לאחר התקרית אנשים רבים באו לחנויות של עגילי פירסינג על מנת לחפש עגיל כמו שהיה לג'קסון על הפיטמה.
מייסד יוטיוב ג'אווד קרים אמר כי התקרית היוותה לו השראה להקים את יוטיוב לאחר שהיה מתוסכל מכך שלא הצליח למצוא את הסרטון כמו שצריך באינטרנט. גם פייסבוק מיהרו להשיק את האתר כבר 3 ימים אחריי התקרית על מנת שאנשים ינצלו את הפלטפורמה בשביל להעלות סרטונים מהתקרית ולדבר עליהם.
מגזין "רולינג סטון" הצהירו כי התקרית הייתה לאירוע המדובר ביותר אי פעם. אם כי מגזין "PopCrush" כינה אותו כרגע "נשכח לחלוטין". מגזין גוקר אמר כי "בתוך שניות כולם חיפשו בזריזות את התמונות באינטרנט", זה נשאר בכל מקום ואי אפשר היה שלא להיזכר בתקרית שהסתכלו או חשבו על מגני פיטמה." במאמר שפורסם על ידי סוני אלקטרוניקה וחברת המחקר לטלוויזיה של נילסן התקרית דורגה במקום ה-26 לאחר שבמסגרת המאמר בוצע דירוג של "הרגעים המשפיעים ביותר בטלוויזיה ב-50 השנים האחרונות." זהו היה האירוע היחיד במסגרת משחקי הסופרבול שהיה ברשימה והאירוע שהיה קשור למוזיקה שמוקם הכי גבוה מלבד מותה של ויטני יוסטון. ברשימת "25 שגיאות הטלוויזיה הגדולות" שערכה רשת מדריכי הטלוויזיה התקרית דורגה במקום השני. מגזין קומפלקס כתב על המקרה: "זה היה ממש האזרח קיין של הטלוויזיה, זה היה כל כך לא צפוי ועל במה כה גדולה ששום דבר לא יתקרב לזה. אפילו אם ביונסה הייתה חושפת את השדיים שלה בכוונה ומצליפה בהם זה לא היה הדבר שהכי יזעזע את אמריקה. הפטמה הימנית שהייתה מעוטרת באופן כל כך מוזר והתגובה המבועתת של טימברלייק הפכו את האירוע לכל כך אייקוני." ערוץ המוזיקה "Fuse" הגיב גם הוא על הפרשה: מופע המחצית יישאר לנצח הדבר הכי מטורף שקרה אי פעם בהופעה. כמעט מיד לאחר האירוע, FCC קיבלה מבול של תלונות מהורים שרק רצו שילדיהם ייהנו מהמשחק, רגע אחד שגרם לגברים מבוגרים לסלידה ממשחקי ספורט לאורך הרבה זמן. מופעי המחצית לעולם לא יהיו אותו הדבר." בנוסף טענו הערוץ כי זה היה האירוע הכי שנוי במחלוקת בתולדות הסופרבול. פטריק גיפסון מ-"Bleacher Report" דירג את האירוע כמקום הראשון ברשימת "האירועים הכי מעוררי תדהמה בעשור האחרון", ואמר כי "ג'נט שינתה את הנוף של השידורים החיים בטלוויזיה לנצח". גיפסון הסביר כי "זה גרם למיליון אימהות לכסות את עיניהם של ילדיהן, אבותיהן ובניהן לקפוץ ממקומם בהלם והרבה סנקציות מצד ועדת התקשורת הפדרלית, כולל קנס בסך 550,000 דולר נגד CBS. כמו כן הוא כינה את האירוע כ"תוכנית המחצית הזכורה ביותר של סופרבול בהיסטוריה", כמו גם כ"האירוע הכי מעורר מחלוקת", והוסיף: "אתה לא יכול לדבר על מופע מחצית, או על כל תוכנית אחרת מבלי להיזכר באירוע הזה. ואתה לא יכול לדבר על המופע הזה מבלי לזכור את התקלה בארון הבגדים". ב-19 בנובמבר 2021 פורסם הסרט , סרט דוקומנטרי אשר עוסק אירועים שקדמו לתקרית ובאירועים שקרו לאחר התקרית ובהשפעת התקרית על ג'קסון, טימברלייק ובאופן כללי על מעמדן של נשים שחורות בארצות הברית.
מנחם ברגר
מנחם ברגר ("אשר") (18 בינואר 1922 - 20 במאי 2002) היה עורך דין ישראלי בכיר, מומחה במשפט אזרחי, שכיהן כראש לשכת עורכי הדין בין השנים 1985 ל-1987.
ביוגרפיה.
מנחם ברגר נולד בלודז' שבפולין ב-18 בינואר 1922 לחוה ושלמה ברגר, איש תנועת החרות ולו אחות, מרים ברגר (לאחר נישואיה, פישר). בשנת 1935 עלה לארץ ישראל ביחד עם משפחתו והם התיישבו ברמת גן. ברגר התגייס לאצ"ל. בשנת 1940 הלך בעקבות אברהם שטרן ("יאיר") והצטרף למחתרת הלח"י שם היה חניך בקורס מפקדים, בהמשך שימש כסגן מפקד קורס מפקדים ולאחר מכן, מפקד פלוגה תחת פיקודם של יריב הרן ואהרן צוקרמן. השתתף בפעולות רכש. הוא נחטף ועונה על ידי ההגנה כחלק מפעילותה נגד הלח"י והוסגר לידי הבריטים. הבריטים אסרו אותו לצד לוחמי מחתרות נוספים וביניהם חבריו, יעקב מרידור, מאיר שמגר ושמואל תמיר ביפו, כלא עכו, מחנה המעצר מזרעה ומחנה המעצר בלטרון עד לגירושם כחלק מהשילוח הראשון של גולי האצ"ל והלח"י לאריתריאה. הוא הוחזק במחנה סמבל שליד אסמרה, בירת אריתריאה, קרתגו שבמדבר סודאן וגילגיל שבקניה, השוכנת צפונית לניירובי. חודשיים לאחר קום המדינה ב-12 ביולי 1948 הושב ארצה ביחד עם שאר הגולים והתגייס לצה"ל. הוא החל ללמוד משפטים בפקולטה למשפטים החדשה שנפתחה באוניברסיטה העברית בירושלים בשנת 1949 וסיים בשנת 1954 את מחזור א' של הפקולטה. החל משנת 1968 שימש כאב בית המשפט הצבאי בעזה בדרגת רב-סרן ובשנת 1980 בבית המשפט הצבאי בשכם. השתחרר מצה"ל בדרגת סגן-אלוף. כל העת שימש כעורך דין במשרדו בשדרות רוטשילד בתל אביב.