מדריך הסגנון של AP מכיל בו מספר מילוני מונחים עכשוויים, והוא מתייחס בעיקר לצורת השימוש הנכונה במונחים מאשר להגדרתם. המדריך פותח במילון מונחים כללי בן 330 עמודים. ולאחר מכן מציג מספר מילונים קצרים בני עשרות עמודים בפרקים נפרדים שמוקדשים לנושאים חשובים בעיתונות; אלה מכילים הסברים ומונחים עכשוויים בעסקים, נתונים, סקרים, רפואה, מדע, דת, ספורט, ושידור.
פיסוק.
המדריך מכסה באופן מקיף שימוש דקדקני בכל סימני הפיסוק באנגלית. שיטת הפיסוק בסגנון AP עקבית עם חוקי הפיסוק באנגלית אמריקאית, אך שונה מזו שמקובלת בכתיבה מדעית. המדריך מצטט את סטראנק &amp; וויט כהשראה מרכזית לגישתו.
גֶרֶש.
המדריך קובע שבמקרי צירוף שייכות לצורת רבים של שמות עצם הנגמרים באות שמים את הגרש בסוף המילה ללא נוספת אחריו כדי לציין את השייכות. לדוגמה, לעומת בנוסף, המדריך קובע כי אין להשתמש בגרש על מנת לציין תכלית בצירוף שמני. לדוגמה, (במקרה זה המדריך "נועד" לכותבים, ואין הכוונה לשייכות). עם זאת, המדריך מחריג מהכלל מקרים בהם צורת הרבים של הגרעין בצירוף השמני אינו נגמר באות לדוגמה, כלומר, אף על פי שבמקרה הזה בית החולים "נועד" לילדים (ציון תכלית), המדריך מחייב להוסיף גרש במילה מכיוון שהצורה נחשבת עילגת. המדריך קובע דקויות נוספות מסביב לשימוש בגרש. רובן עקביות עם הפיסוק התקני בשפה האנגלית, והן מתייחסות לשימוש בגרש בשמות מסחריים, קיצורי מילים, וסלנג.
סוגריים מרובעים.
המדריך אוסר על שימוש בסוגריים מרובעים מכיוון שלא ניתן לשדר אותם בטלגרף. במקום זאת, המדריך ממליץ על שימוש בסוגריים עגולים.
סוגריים עגולים.
המדריך מציין שהצורך להשתמש בסוגריים (מכל סוג) בטקסט רציף רומז על כך שהמשפט כנראה בנוי לא טוב, והכותב מנסה לדחוף מידע נוסף שאחרת היה ראוי להציג אותו במשפט נפרד. המדריך אף ממליץ על שימוש בפסוקית זיקה כעדיפה על פני סוגריים. המדריך מתיר את השימוש בסוגריים במספר מקרים חריגים, כגון הערות עריכה בתוך ציטוטים, מידע שחסר בו נשוא או נושא, ומקרים אחרים.
נקודתיים.
המדריך מציין שאחרי שימוש בנקודתיים חובה להתחיל באות גדולה בתנאי שבאה אחריו פסוקית שלמה. בנוסף, המדריך מתיר שימוש בנקודתיים על מנת להדגיש מסר. לדוגמה, כפי שמקובל באנגלית, המדריך מעודד שימוש בנקודתיים בפתיחת רשימה, מבואה, ציון זמן בשעות ודקות, וציון פסוקים בתנ"ך והברית החדשה. כמו כן, המדריך מחייב שימוש בנקודתיים בתיעוד שיחה על מנת לציין את הדובר.
פסיק.
המדריך חוזר ומדגיש את צורת השימוש המקובלת בפסיק בשפה האנגלית בהרחבה רבה. עם זאת, הוא מתיר לזנוח את שיטת הפיסוק של אוקספורד ברשימת פריטים. בהתאם לחוקי הפיסוק באנגלית אמריקאית, המדריך מחייב להכניס פסיק לתוך המירכאות אם הוא בא מיד לאחר מכן אף על פי שאינו חלק מהציטוט.
נקודה.
המדריך מתיר השמטה של נקודות בשמות עצם מראשי תיבות. לדוגמה, בהתאם לחוקי הפיסוק באנגלית אמריקאית, וכמו עם פסיקים, המדריך מחייב למקם את הנקודה בתוך המירכאות אם הנקודה באה מיד לאחר מכן אף על פי שאינה שייכת לשם. לדוגמה, הנה נקודה שנבלעה בתוך הציטוט
נקודה ופסיק.
המדריך מתיר שימוש כללי בנקודה ופסיק כדי ליצור "הפרדה חזקה יותר מזו של פסיק, אך רצופה יותר מזו של נקודה." לעומת זאת, מדריך הכתיבה של אוניברסיטת פורדו מגביל את השימוש בנקודה ופסיק לחיבור בין שתי פסוקיות שלמות באמצעות כינויי רמז או ביטויי קישור. המדריך מכיר גם בשימוש כזה. בנוסף, המדריך מתיר שימוש בנקודה פסיק כדי להפריד בין פריטים ברשימה כשהפריטים עצמם מכילים פסיקים. לדוגמה, ברשימת ערים במדינות שונות:
רשתות חברתיות ופרטיות.
המדריך מתייחס לבעיות שונות שעיתונאים מתמודדים איתן ברשתות חברתיות. בין היתר פרטיות, סחיטות, נייטרליות, ותדמית ציבורית. המדריך ממליץ נגד הבעת דעות אישיות, אפילו בשיחה פרטית. בנוסף, המדריך מזהיר ומסביר איך להתגונן מפני פגיעות ידועות כמו צילומי מסך של שיחות פרטיות, רוגלות, דיוג, גנבת מחשב (וציוד רגיש אחר), ומשתמשים מתחזים. המדריך נוקט בעמדה כי לא קיימת באמת פרטיות ברשת, ולכן על עיתונאים לדעת כיצד להימנע מהפקרת תדמיתם ופרטיותם מלכתחילה.
אתיקה.
המדריך דן בהרחבה בסוגיות שקשורות לאתיקה תקשורתית בעיתונאות, והוא מציג את המדיניות שבה נוקטת סוכנות הידיעות AP בכל אחת מהן. המדריך נוקט בגישה מחמירה וקפדנית נגד אי־דיוק, רשלנות, הטיה, גנבה ספרותית, ומידע כוזב.
דיווח אנונימי.
המדריך קובע תנאים נוקשים בהם הוא מתיר שימוש במידע ממקור אנונימי בכתבה. לדוגמה, המדריך מציין שאף על פי שזהות המקור לא תיחשף בדיווח אל הציבור, הסגל הבכיר מוכרח לדעת את זהות המקור. במסגרת יחסים זו, צוות הכתבה חייב לשמור את זהות המקור בסודיות מפני חשיפה לציבור. בנוסף, על צוות הכתבה להסביר לציבור מדוע המקור דרש להישאר אנונימי. אם מדובר במסמכים ממקור לא ידוע, המדריך מחייב את הצוות להסביר בדיוק כיצד הגיעו המסמכים לידיהם, ומידע נוסף שיאשר את אמינותם. המדריך מרחיב בדקויות משפטיות ואתיות על סוגיות שקשורות לאנונימיות ומהימנות המקור.
הקלטות.
המדריך אוסר על השמטה של קטעי דיבור מהקלטות באופן כזה שמעוות את המשמעות, ההקשר, או את הרושם שנוצר מהשיחה. עם זאת, המדריך מאפשר השתקה קולית של מילים גסות במקרים מסוימים. בנוסף, המדריך אוסר הוספת אפקטים או כל רעש אחר שאינו חלק מההקלטה המקורית.
תאריך ומקום.
המדריך מחייב כל כתבה בתאריך מלא ומיקום האירוע (או הצוות) על מנת למנוע מצבים בהם נעשה שימוש לרעה מחוץ להקשר של כתבות ישנות לטובת דיסאינפורמציה ותעמולה.
ניגודי עניינים.
המדריך מכסה בהרחבה סוגיות שקשורות לניגודי עניינים בקרב צוות החדשות שעלולות לערער את אמינותם כתוצאה מנסיבות שונות. לדוגמה, תדמית ארגונית, טובות הנאה, השקעות אישיות, השקעות של קרובים, פעילות פוליטית, ועוד.
תיקונים.
המדריך מחייב את צוות הכתבה, ואף את הסוכנות, להוציא תיקונים לשגיאות עובדתיות באופן מיידי ובהקדם האפשרי, ולהצהיר על התיקונים באופן שקוף וציבורי לפי תאריכים בסוף הכתבה. בנוסף, המדריך אוסר מפורשות על השימוש בלשון סגי נהור לציון התיקונים בעזרת מילים כלליות כמו "שינויים," "הבהרות," ו"גרסאות" בניסיון לשמר את התדמית הארגונית או האישית של כל הצדדים המעורבים בכתבה.
בימוי.
המדריך אוסר במפורשות על בימוי הכתבה, אפילו למטרת המחשה. בנוסף, המדריך מזהיר מפני שימוש תעמולתי במוזיקה בכתבה שעלולה להטות את דעת הצופים.
תרשימים, תמונות, ותצלומים.
המדריך נוקט בגישה מחמירה מאוד ביחס למקוריות ודיוק תמונות, תרשימים, ותצלומים. לדוגמה, המדריך מגביל מאוד את השימוש בעיבוד תמונה, ובהסתרת תוכן פוגעני מהכתבה (וזאת בתנאי שישנה אזהרה לקהל והתוכן הפוגעני אכן נחוץ לאמינות הכתבה). כמו כן, המדריך מדגיש שיש להיזהר בהטיית תרשימים לטובת הכתבה, והוא מחייב את הכתבה לחשוף את מקור הנתונים בכל תרשים.
הסתה ודברי שנאה.
כשהכתבה עוסקת בהסתה ודברי שנאה, המדריך ממליץ לתת אזכור קצר בלבד ולא לחשוף את דברי ההסתה בפרטים שמא יקבלו חשיפה ויגרמו לאלימות. בנוסף, המדריך ממליץ נגד ציטוט מפורש של דברי ההסתה במקרה שנעשה שימוש בשפה גזענית. במקום זאת, המדריך מורה למצוא דרך להציג את חומרת ההסתה בדרך מהימנה מבלי לחשוף את הדברים עצמם.
פרטיות.
המדריך מציג את גישת סוכנות הידיעות AP בכל הקשור לפרטיות. בין היתר, הוא ממליץ נגד חשיפת זהותם של קרבנות פשיעה, חשודים, ועדים לפשיעה. עם זאת, המדריך אוסר על שימוש בשמות בדויים (למעט מחמת התפקיד או התדמית הציבורית, כגון זהות מרגל, שם עט, או שם במה). בד בבד, המדריך מסביר כיצד להסוות את חזותם וקולם של המרואיינים כדי להגן על פרטיותם או על סודיות זהותם במידת הצורך מבלי להמציא זהויות בדויות.
חוק התקשורת.
המדריך מקדיש פרק ייעודי עם מעל 40 עמודים בו הוא מסביר בקצרה על חוק התקשורת בארצות הברית. בפרק זה הוא דן בין היתר בגישה למידע ממשלתי, התיקון הראשון לחוקת ארצות הברית, זכויות כתבים, פרסום ודיבה, פרטיות, וזכויות יוצרים.
מהדורות.
משנת 1980 עד שנת 1984 יצאו שתי מהדורות חדשות כל שנה.
AP Stylebook
Tecnica
חברת Tecnica Group S.p.A. היא קבוצת יצרניות נעליים ומוצרי ספורט מאיטליה. מותגים של החברה כוללים Tecnica, Nordica Moon Boot, Rollerblade, Lowa ו-Blizzard Sport.
מייסד הקבוצה ג'אנקרלו זנאטה הקים בשנת 1960 “Calzaturificio Tecnica Spa” לייצור נעלי עבודה. בשנת 1970 החל ייצור של מותג Moon Boot. בשנת 1993 החברה רכשה שליטה ביצרנית גרמנית Lowa. לאחר רכישת
Dolomite, החברה נכנסה לתחום של ייצור מוצרי ספורט לחורף והיא נכללת בין המובילות בעולם בתחום זה.
בשנת 2003 נרכז מותג Nordica של מוצרי סקי ובשנת 2006 Blizzard מאותו תחום.
במטרה לגוון את מוצרי החברה בשנת 2003 נרכשה מותג Rollerblade.
נועם סדן
לסי זקס
לסי זקס (בגרמנית: Lessie Sachs; 1897 – 1942) הייתה משוררת ואמנית אמריקאית ילידת גרמניה, שפעלה במהלך מלחמת העולם הראשונה ומלחמת העולם השנייה.
ביוגרפיה.
לסי זקס נולדה בשנת 1897 בברסלאו, אז עיר באימפריה הגרמנית. היא הייתה בתו היחידה של הנוירולוג היינריך זקס. זקס למדה בבתי ספר בברסלב ובמינכן, שם למדה אומנות ומלאכה.
זקס כתבה בעיקר שירי אהבה ליריים. שיריה הראשונים פורסמו בכתב העת "זימפליציסימוס". מספר עיתונים גרמניים (למשל "Vossische Zeitung") פרסמו גם את יצירותיה, וכמה משיריה שודרו ברדיו.
בשנת 1933 התחתנה זקס עם המלחין והפסנתרן האוסטרי יוזף וגנר, ונולדה להם בת, דורותי.