זל לא סומך על "דוק" ומחליט להפסיק את השימוש בבלדרים ולהגיע אישית לניו יורק כדי לאסוף את כל היהלומים. "דוק" מעריך שזל יגיע לניו יורק, ותחת מסווה של ביקור אחיו "בייב" מגיע גם הוא לעיר. הוא נפגש עם אחיו במסעדה שם הוא חושף שחברתו השווייצרית של "בייב", אלזה אופל, אינה מי שהתיימרה להיות וכי הוא חושד שהיא שליחתו של זל שמנסה לפגוע בשני האחים.
"דוק" נפגש עם זל ומבקש ממנו לא לערב את אחיו, אולם זל מנצל רגע של חוסר תשומת לב של "דוק" ודוקר אותו בלהב סכין המוסתרת בשרוול מעילו. "דוק" הפצוע מצליח להגיע לדירתו של "בייב" שם הוא מת.
"בייב" נחקר על ידי המשטרה ובהמשך על ידי "ג'יין" (מפקדו של "דוק"), שלוחץ על "בייב" לגלות מה אמר לו "דוק" לפני מותו, אך "בייב" טוען שאחיו לא מסר לו כלום. בהמשך נחטף "בייב" מדירתו על ידי שני גברתנים ונמסר לזל. זל, שגם הוא מעונייין להוציא מ"בייב" את דבריו האחרונים של אחיו, משתמש בידע שלו בתחום רפואת שיניים כדי לענות את "בייב" על ידי קידוח חורים בשיניו.
על אף העינויים ממשיך "בייב" לטעון שאחיו לא דיבר לפני מותו, והעינויים נמשכים עד שהסוכן "ג'יין" מצליח לשחרר אותו. "ג'יין" מנסה, שוב, להוציא מ"בייב" מה אמר אחיו לפני מותו. כש"בייב" מתעקש שהוא לא אמר כלום חושף "ג'יין" את פרצופו האמיתי ומגלה שהוא בעצם סוכן כפול ומשרת למעשה את זל וארגונו הנאצי, ואז מסגיר את "בייב" לידיו של זל.
זל ממשיך לענות את "בייב" עד שהוא מצליח לברוח ברגל כשהכנופיה הנאצית בעקבותיו. "בייב" מנצל את יכולות הריצה שלו ומצליח לחמוק מרודפיו, כשדמותו היחפה של אבבה ביקילה באולימפיאדת רומא עומדת מול עיניו. "בייב" מטלפן לחברתו השווייצרית, אלזה אופל, ומבקש את עזרתה, וזו אוספת אותו לביתה, שם מתברר שבית זה שייך לקלאוס זל (אחיו של ד"ר כריסטיאן זל), מה שמבהיר ל"בייב" שחברתו שייכת גם היא לארגון הנאצי.
"ג'יין" והנאצים מגיעים לבית, ו"בייב" לוקח את אלזה כבת ערובה. בקרב היריות שמתחולל מצליח בייב להרוג את שני עוזריו של זל. "ג'יין" מנהל משא ומתן עם "בייב" ומסכם איתו ש"בייב" יהרוג את זל כנקמה על מות אחיו ו"ג'יין" יקבל את היהלומים. אלזה מזהירה את "בייב" ש"ג'יין" מתכנן לבגוד בו, ואז "ג'יין" יורה בה למוות ו"בייב" יורה בו והורג אותו.
בזמן שקרב היריות מתחולל אוסף זל את היהלומים ומגיע לרובע היהלומים ברחוב 47 כדי להעריך את מחירם לקראת מכירתם. שני ניצולי שואה מבוגרים מאושוויץ מזהים את זל ומתחילים לרדוף אחריו ולזעוק לעזרה. אחת מהשניים נפגעת על ידי מכונית ברחוב והניצול השני נרצח על ידי זל בעזרת הסכין המוסתרת בשרוולו.
הפגישה הגורלית בין "בייב" לזל מתקיימת במתקן ויסות מים בדרום סנטרל פארק. "בייב" משיג שליטה על היהלומים, ולאחר שזל מספר לו על מעורבותו ברצח אחיו ואביו זורק "בייב" את היהלומים לתחתית מאגר המים. זל מנסה לקפוץ למים כדי לאסוף את היהלומים, אך מועד והלהב המוסתר בשרוולו נתקע בבטנו והורג אותו.
הפקת הסרט.
הסרט התבסס על ספר בשם דומה שכתב ויליאם גולדמן ב-1974. ב-1975 התבקש גולדמן להפוך את ספרו לתסריט שהפך לסרט בבימויו של ג'ון שלזינגר ובהפקתם של רוברט אוונס וסידני בקרמן .
צילומי הסרט החלו באוקטובר 1975 והסתיימו בפברואר 1976. חלק מהסצינות צולמו ברחובות ניו יורק. היה זה הסרט השני שבו נעשה שימוש בטכנולוגיית הצילום המתקדמת סטדיקאם בסצינות הריצה ברחובות העיר. הסרט יצא לאקרנים בארצות הברית ב-8 באוקטובר 1976 וזכה להצלחה.
הערכה.
הסרט זכה להצלחה בקופות כמו גם בדירוגים של מבקרי הקולנוע והצופים (7.35/10 באתר Rotten Tomatoes). יחד עם זאת, בעקבות ביקורת בהצגות הבכורה על עודף אלימות החליט הבמאי לחתוך כמה סצינות.
A Wonderful World (אלבום של טוני בנט וקיי די לאנג)
A Wonderful World (בעברית: עולם נפלא) הוא אלבום אולפן משותף של זמר הג'אז האמריקאי טוני בנט והזמרת-יוצרת הקנדית קיי די לאנג. זהו האלבום ה-50 במספר של בנט, והשמיני של לאנג. הוציאה אותו לאור ב-5 בנובמבר 2002 חברת התקליטים קולומביה רקורדס.
האלבום זכה בפרס גראמי לאלבום הפופ הווקאלי העממי הטוב ביותר. הוא מכר כ-500,000 עותקים ברחבי ארצות הברית. על נתוני מכירות אלה, איגוד תעשיית ההקלטות האמריקאי העניק לו תואר תקליט זהב.
Christmas With Tony Bennett and the London Symphony Orchestra
Christmas With Tony Bennett and the London Symphony Orchestra (בעברית: חג המולד עם טוני בנט והתזמורת הסימפונית של לונדון) הוא אלבום האולפן ה-51 ואלבום חג המולד השני של זמר הג'אז האמריקאי טוני בנט. את האלבום הוציאה לאור בשנת 2002 חברת התקליטים קולומביה רקורדס. שירתו של בנט מלווה לצליליה של התזמורת הסימפונית של לונדון.
פרויקט הסידור הפתוח
פרויקט הסידור הפתוח (באנגלית: Open Siddur Project) הוא פרויקט אקדמי-טכנולוגי בתחום מדעי הרוח הדיגיטליים לאיסוף טקטסטים ליטורגיים יהודיים לצורך הדפסת סידור תפילה אישי מותאם אישית לפרקטיקה הרוחנית של קוראיו. מטרתו העיקרית היא שיתוף ליטורגיה יהודית וטקסטים דומים ולעודד את זמינותם בנחלת הכלל. בשיתוף עם פרויקטים אחרים בתחום הרחב יותר של "יהדות פתוחה" פרויקט הסידור הפתוח משתף טקסטים וקוד מקור, מעודד יוזמות דומות של תוכן מבוסס משתמשים לאמץ רישיונות תוכן פתוח, ופונה לבעלי זכויות בטקסטים ליטורגיים לשחררם תחת רישיונות אלה.
מטרת הפרויקט.
הפרויקט שם לו למטרה להנגיש טכנולוגיה ותכנים נחוצים להדפסת סידורים אישיים, או כל סוג דפוס, בין אם נייר או דיגיטלי, המכיל טקסטים יהודיים. הפרויקט ונחה על ידי תפיסה עיצובית "ממוקדת משתמשים", המדגישה חופש בחירה בכל מה שקשור בפרקטיקה ובביטוי הרוחני:
רקע.
הרעיון לפרויקט עלה בשנת 2001 כאשר אהרון וראדי (Aharon Varady) התוודע לטכנולוגיות פיתוח קוד ומסדי נתונים במסגרת עבודתו בחברת אחסון אתרי אינטרנט אמריקאית. בשנת 2002 הוא ניסח לראשונה את מטרות הפרויקט ונחיצותו בהשראת המסה "Immediatism" מאת המחבר והמשורר האנרכיסט האמריקאי פיטר למבורן וילסון (), אתוס "עשה זאת בעצמך" ברוח תנועת ארטס אנד קרפטס של ויליאם מוריס ודפוס קלמסקוט, יצירות שונות ובהן ספר המדע הבדיוני "The Diamond Age" מאת הסופר האמריקאי ניל סטיבנסון, טכניקת הצביעה של טקסטים בסידור שהתכוון להוציא לאור הרב יעקב פרידמן, תנועת התרבות החופשית בהשראתם של ריצ'רד סטולמן ולורנס לסיג, וגם התנסותו עם גישות פלורליסטיות ביהדות כמו זו במסגרת תנועת הנוער בהשראה חסידית שנקראה "יהודים ביער" (באנגלית: ).
מאחר שלא היה שבע רצון מסידורי התפילה הקיימים, וראדי רצה להדפיס לעצמו סידור משלו, בהשראת הסידור "הצבעוני" של הרב פרידמן. הפרויקט נוסד כפרויקט קוד פתוח משום שוראדי סבר שאם הוא כבר טורח לסרוק טקסטים ליטורגיים מסוג זה, הרי שהיה ראוי לשתף את פירות המאמץ המיגע עם אחרים, וכך לחסוך מהם את הצורך להמציא את הגלגל מחדש.
האתגר העיקרי שניצב בדרכו של וראדי היה אחסון והצגת טקסטים בעברית עם ניקוד משום שלא היו אז בנמצא פונטים מתאימים. בשנת 2004 פורסם תקן יוניקוד בגרסה 4 וב-2008 שילבו וראדי ואפרים פיינשטיין, מייסד פרויקט הליטורגיה היהודית, מאמצים. ב-2009 הושק את פרויקט הסידור הפתוח בסיוע מכון PresenTense - אינקובטור יזמות חברתית שפעל בירושלים. וראדי שימש מנהל הפרויקט ופיינשטיין המפתח הראשי.
פיתוח.
החזון של מייסדי פרויקט הסידור הפתוח היה יצירת מסד נתונים פתוח ובו ליטורגיה יהודית וטקסטים דומים, בין אם בני זמננו, היסטוריים, מוכרים או נשכחים, בכל שפה בה מדברים או דיברו יהודים וליצור יישום רשת ייעודי לצורך הדפסה מהרשת (web-to-print). מאז שנוסד הפרויקט עסקו המפתחים בתכנון סכמת XML שתארה את רצף הפעולות הכרוכות בתהליך הפרסום הדיגיטלי. המפתחים חילקו זמנם בין איסוף תכנים ובין פיתוח הקוד. כל התוצרים הקריאטיבים של הפרויקט היו זמינים תחת רישיונות חופשיים ידידותיים (קוד פתוח או נחלת הכלל).
התוכן נאסף בתהליך תעתיק דיגיטלי מתוך קבצים המכילים כתבי יד שנסרקו קודם לכן, או מתוך ספרים שראו אור בדפוס והפכו זמינים בנחלת הכלל. את איסוף החומר ביצעו מתנדבים, שנעזרו בהרחבה Proofread Page שפותחה עבור מדיה-ויקי כחלק ממיזם מאגר הטקסטים החופשיים ויקיטקסט. יצירות חדשות יותר, הנמצאות תחת זכויות יוצרים, הועברו לאתר הפרויקט על ידי בעלי הזכויות.
הפרויקט השתמש בטכנולוגיות XML שונות. מידע סמנטי נשמר בקובצי TEI - סכמת XML בשימוש בפרויקטים בשדה מדעי הרוח הדיגיטליים - ומסד הנתונים הייעודי eXist. על ידי כך ניתן היה לאפשר קידוד, קישור תרגומים, הוראות, הערות וביאורים המשויכים לחלקים שונים של הטקסט.
התוכנה עדיין בפיתוח, אבל קוד המקור פורסם תחת רישיון LGPL באתר אירוח הקוד GitHub. המפתחים משתמשים בגופנים שונים, בהם גם גופנים שפותחו במסגרת פרויקט קולמוס. רכיב השרת מאפשר יצירת מסמכים מורכבים המשלבים (טרנסקלוציה) קטעי טקסט ממסד הנתונים, וממשק המשתמש מאפשר סימון, כתיבה והתאמה של תוכן ממסד הנתונים.
אגף התכנון ובניין הכוח הרב-זרועי
אחמד מוגני
אחמד מוגני (נולד ב-10 באוקטובר 1991) הוא כדורגלן קומורו המשחק בעמדת הקשר באנסי מהליגה הצרפתית השלישית ובנבחרת קומורו.
קריירת מועדונים.
מוגני, שנולד בפריז, החל את הקריירה שלו בגיל 17, כששיחק כדורגל בליגות הנמוכות בצרפת. בשנת 2014 הוא הצטרף לקבוצת המילואים של מועדון הכדורגל פריז ולאחר עונה אחת טובה, הוא חתם על חוזה מקצועי בקבוצה הבוגרת.
ב- 23 באוקטובר 2015, מוגני רשם את הופעת הבכורה שלו בליגת המשנה בתיקו 1–1 מול שאמו ניור.