יוזם המהלך היה ראש העיר טדי קולק, והוא עשה כן בהמלצת דוד בן-גוריון שסייר איתו בכותל למחרת כיבוש העיר העתיקה. שר המשפטים יעקב שמשון שפירא תמך אף הוא במהלך. ממשלת ישראל הודיעה כי השכונה נהרסה בשל כך שתחת השלטון הירדני היא הפכה לשכונת עוני, והמהירות שבה התבצעה ההריסה נומקה ברבבות המבקרים היהודים שהיו צפויים לפקוד את הכותל המערבי בפרוס חג השבועות תשכ"ז, בפעם הראשונה זה 19 שנה. עשרה חודשים לאחר ההריסה, ב־18 באפריל 1968, הפקיע משרד האוצר את קרקעות השכונה לשימוש הציבור, יחד עם הרובע היהודי כולו, והציע 200 דינר ירדני לכל משפחה שפונתה מהשכונה. מהשכונה נותר שריד בודד בדמות "גשר המוגרבים" המוביל מרחבת הכותל לשער המוגרבים.
דואר סלובקיה
דואר סלובקיה (בסלובקית: Slovenská pošta) היא חברת דואר בבעלות המדינה האחראית על מתן שירותי הדואר בסלובקיה. החברה הוקמה ב-1 בינואר 1993, כשסלובקיה הפכה למדינה עצמאית.
כיום החברה מפעילה 1,566 סניפי דואר ברחבי סלובקיה. מאז 1996 משרדיה הראשיים נמצאים בעיר באנסקה ביסטריצה.
קריפטו.קום ארנה
קריפטו.קום אָרֶנָה (באנגלית: Crypto.com Arena; שם קודם: סטייפלס סנטר, באנגלית: Staples Center) הוא היכל ספורט רב־שימושי בלוס אנג'לס, קליפורניה. סמוך למתחם הבידור אל.איי. לייב ומרכז הכנסים של לוס אנג'לס. ההיכל משמש למספר רב של אירועי ספורט ובידור, ומכיל בין 18 אלף ל־20 אלף מושבים, בהתאם לאירועים המתקיימים בו.
היסטוריה.
בניית ההיכל החלה בשנת 1998 והסטייפלס סנטר נפתח שנה לאחר מכן, ב-17 באוקטובר 1999. בנייתו מומנה על ידי "חברת לוס אנג'לס ארנה" וחברת "סטייפלס" לאספקת ציוד משרדי, בעלות של 375 מיליון דולר. חברת "סטייפלס" רכשה את הזכויות על שם ההיכל, והוא נקרא על שמה עד להחלפת השם בשנת 2021. ההיכל נפתח בהופעה חגיגית של ברוס ספרינגסטין ולהקת ה-E Street Band. הוא משמש כאולמן הביתי של קבוצות ה-NBA "לוס אנג'לס לייקרס" ו"לוס אנג'לס קליפרס", של קבוצת ה-WNBA "לוס אנג'לס ספארקס", ושל קבוצת ה-NHL "לוס אנג'לס קינגס". בעבר שימש גם כמשכנן של קבוצת ה-NBDL "לוס אנג'לס דיפנדרס" וקבוצת ה-AFL "לוס אנג'לס אוונג'רס".
ההיכל זכה בתארים "ההיכל החדש הטוב ביותר" (2000) ו"היכל השנה" (2000, 2001) מטעם מגזין פולסטאר, ונחשב לאחד מהיכלי הספורט המתקדמים והמפוארים בארצות הברית ובעולם.
בנובמבר 2021 רכשה חברת חלפנות המטבעות המבוזרים "Crypto.com" מהונג קונג, את הזכויות על שם ההיכל בעסקה עם חברת "Anschutz Entertainment Group (AEG)" למופעי ספורט ומוזיקה, הבעלים והמפעילה של ההיכל, והחל מחג המולד 2021 (25 בדצמבר), 22 שנה אחרי פתיחתו, הוא נקרא "קריפטו.קום אָרֶנָה". במסגרת העסקה, המוערכת בכ-700 מיליון דולר, חברת "קריפטו.קום" תהיה חלפנית המטבעות המבוזרים הרשמית של "לוס אנג'לס לייקרס" ו"לוס אנג'לס קינגס". החלפת שם ההיכל צוינה בטקס שנערך לפני משחק הכדורסל בין ה"לוס אנג'לס לייקרס" לבין קבוצת "סן אנטוניו ספרס" שהתקיים בו ב-24 בדצמבר 2021..
בסוף עונת 2023/2024, לקראת עונת 2024/2025, יעזבו הלוס אנג'לס קליפרס את האולם ויעברו לשחק באולם משלהם אשר יקרא "אינטואיט דום".
פאואר סנטר
יחידת הקומנדו של חיל-האוויר
יחידת הקומנדו של חיל האוויר
בנקר
בית טבילה
העלילות של מארי דה פרנס
אבטחה באמצעות הסתרה
אבטחה באמצעות עמימות
אבטחה באמצעות עמימות (באנגלית: Security Through Obscurity) היא עיקרון באבטחת מידע, המשתמש בהסתרת המימוש לצורך אבטחת המערכת. מערכת המשתמשת בשיטה זו עשויה להכיל חולשות אבטחה, אך מסתמכת על כך שהחולשות אינן ידועות לתוקפים, כך שהם יתקשו בחשיפתן.
אבטחה באמצעות עמימות היא שיטה שנויה במחלוקת. חברות מסחריות משתמשות בשיטה זו בכך שאינן מפרסמות בדרך כלל את קוד המקור שלהן ואינן מתעדות בצורה מקיפה את השגרות שבהן הן משתמשות. בצורה זו מקשות החברות על תוקפים פוטנציאליים למצוא את פרצות האבטחה בתוכניות שלהן. מתנגדי השימוש בשיטה זו טוענים כי ניתן לאתר את הפרצות בכל מערכת ללא התחשבות במידת העמימות שלה.
טייסת 120
טייסת 120, המכונה גם טייסת "ענקי המדבר" (בעבר נקראה "הבינלאומית"), היא טייסת תובלה בחיל האוויר הישראלי. הטייסת מפעילה מטוסי בואינג 707 ("ראם/שקנאי/ברבור") מבסיס נבטים.
הטייסת מפעילה את מטוסי הבואינג 707 בשלוש תצורות:
היסטוריה.
הטייסת החלה את דרכה ב-15 במאי 1963 כגף טיסה של טייסת 103 ("הפילים"). הגף הוקם בשדה התעופה לוד והיה כפוף לבסיס תל-נוף (בבסיס לוד עדיין לא הוקם בח"א 27). הגף כלל עם הקמתו חמישה מטוסי סטרטוקרוזר (שנקראו בחיל האוויר "ענק") מדגם אזרחי שנרכשו בארצות הברית וזוג מטוסי דקוטה. ב-1 ביולי 1964 הפך הגף לטייסת שכונתה "הבינלאומית".
בשנים 1964 - 1966 השתתפה הטייסת במבצע רוטב (ובשמו המאוחר יותר מבצע דורבן) להצנחת סיוע למורדים המלוכניים בתימן. הטיסה הראשונה יצאה ב-31 במרץ 1964 בפיקוד מפקד הטייסת אריה עוז.
הטייסת השתתפה במלחמת ששת הימים במשימות תובלה, הצנחה (כולל הצנחת אספקה) וממסר קשר. הטייסת עסקה במשימות אלה ומשימות נוספות כמו לוחמה אלקטרונית גם במהלך מלחמת ההתשה. ב-17 בספטמבר 1971 הופל מטוס סטרטוקרוזר שהיה במשימת צילום אוויר מעל חצי האי סיני מפגיעת טיל קרקע-אוויר מדגם SA-2. שבעה מתוך שמונת אנשי הצוות נהרגו.
ב-1971 קלטה הטייסת שני מטוסי לוקהיד C-130 הרקולס הראשונים שהגיעו לארץ. מטוסים אלה השתתפו שנה לאחר מכן, ב-14 בספטמבר 1972, בטיסת תובלה יוצאת דופן: העברת ערודים מאתיופיה לישראל. המשימה הייתה ביוזמת האלוף (במילואים) אברהם יפה, אז מנהל רשות שמורות הטבע. המטוסים נחתו בשדה מאולתר באתיופיה והביאו משם 12 ערודים, שהועברו לשמורת חי בר יוטבתה.
במלחמת יום הכיפורים הפעילה הטייסת מטוסי סטרטוקרוזר ושני מטוסי הרקולס. שני האחרונים הועברו במהלך המלחמה לטייסת 131 ("הציפור הצהובה"). בשל הצורך הדחוף במטוסי תובלה גדולים, כדי להוביל חיילים אל זירת הלחימה וממנה וכדי להטיס לארץ ציוד לחימה שנרכש בארצות הברית, "גויסו" לטייסת שני מטוסי בואינג 707, שהיו בעת פרוץ המלחמה בשלבי שיפוץ אחרונים בתעשייה האווירית. משימות הטייסת במהלך המלחמה כללו, כאמור, תובלה של חיילים ושל ציוד, וכן פינוי נפגעים, לוחמה אלקטרונית וממסר קשר.
מטוסי בואינג 707 הפכו לחלק מהטייסת באופן רשמי ב-4 בנובמבר 1973. המטוסים כונו בחיל האוויר "ראם". המטוס התבלט מיד בכושר הנשיאה הגדול שלו, משך השהייה הרב באוויר ומהירותו הרבה יחסית. כל אלה הפכו את הראם למטוס אידיאלי למגוון משימות צבאיות, וחיל האוויר רכש מטוסים נוספים מסוג זה. שניים מהמטוסים השתתפו במבצע יונתן: מטוס אחד הוכשר לשמש כבית חולים מוטס, והמתין בניירובי שבקניה למטוסי ההרקולס שנחתו שם לאחר המבצע לנחיתת ביניים, והשני שימש כמטוס פיקוד, שממנו פיקדו על המבצע סגן הרמטכ"ל, האלוף יקותיאל אדם, ומפקד חיל האוויר, האלוף בני פלד.
לאחר חדירות המחבלים מן הים בשנות ה-70 של המאה ה-20, ובהם הפיגוע בנהריה ב-1974 והפיגוע במלון סבוי ב-1975, ננקטו צעדים רבים למניעת חדירות כאלה. אחד מן הצעדים היה הפעלת סיורים אוויריים. ביוני 1977 רכש חיל הים שלושה מטוסים למטרה זו, שהופעלו כגף בטייסת 120. המטוסים שנרכשו היו מטוסי סי סקאן - מטוסי ווסטווינד מתוצרת התעשייה האווירית שהותאמו למשימה על ידי התקנת מכ"ם ייעודי ומערכות גילוי נוספות. המטוסים הוטסו על ידי טייסים של חיל האוויר, וצוות הבדיקה והגילוי הורכב מאנשי חיל הים.
החל משנת 1978 החלו מטוסי הראם לשמש גם להטסת מנהיגי המדינה בביקורים רשמיים בחו"ל. בינואר 1978 הטיס מטוס ראם לקהיר את משלחת ישראל לשיחות השלום בין ישראל למצרים. מספר חודשים לאחר מכן טס ראש הממשלה מנחם בגין במטוס של הטייסת לביקור בארצות הברית, ובדצמבר באותה שנה טס ראש הממשלה לאוסלו לטקס קבלת פרס נובל לשלום. במרץ 1979 טס ראש הממשלה לארצות הברית, לטקס חתימת הסכם השלום עם מצרים, ובאפריל טס לקהיר לביקור רשמי; באוקטובר 1980 טס נשיא מדינת ישראל יצחק נבון במטוס ראם לקהיר, גם הוא לביקור רשמי. בינואר 1983 הטיס מטוס ראם את שר הביטחון, אריאל שרון, לביקור בזאיר.
במקביל, המשיכו המטוסים בתפקידים מבצעיים. ב-1 באוקטובר 1985 השתתפו מטוסי ראם במבצע רגל עץ, הפצצת מפקדת אש"ף בתוניס, כמטוסי תדלוק אווירי ופיקוד. מטוסי ראם השתתפו גם במבצעים הומניטריים: בספטמבר 1985 הוביל מטוס ראם ציוד למקסיקו, שנפגעה ברעידת אדמה, בדצמבר 1988 הובילו המטוסים צוותי חילוץ וצוותים רפואיים לארמניה, שנפגעה גם היא ברעש אדמה.
ב-24 ו-25 במאי 1991 השתתפו מטוסי הטייסת במבצע שלמה, במהלכו הועלו לארץ כ-14,500 יהודים. שישה מטוסי ראם של הטייסת השתתפו במבצע, וכל אחד מהם ביצע שני סבבים, בהם הביאו המטוסים לישראל כ-5,600 עולים. באפריל ומאי 1994 הטיסו מטוסי ראם לרואנדה, בשש גיחות, עזרה רפואית ומזון לפליטים ששרדו את רצח העם שביצעו אנשי שבט ההוטו בשבט הטוטסי. בעקבות הפיגוע בבית הקהילה היהודית בארגנטינה ב-18 ביולי 1994 הטיס מטוס ראם מטען גדול של ציוד לסיוע, עם צוות פינוי וחילוץ. ב-25 ביולי 1995 הטיס מטוס ראם ציוד רפואי רב לסיוע לפליטים המוסלמיים בבוסניה בעקבות מלחמת בוסניה. משלחת זו הייתה בשיתוף חיל האוויר המלכותי הירדני.