בשנת 1931 פתחה משרד משלה. היא הייתה האישה הראשונה שעסקה בפרקטיקה משפטית, והראשונה שפתחה משרד עורכי דין עצמאי. המשרד שכן בבניין ג'נרלי ברחוב הנסיכה מרי בירושלים. כשרחל אוסורגין, בתו של אחד העם, הגיעה ארצה, החלו לעבוד בשותפות. אף שהן סברו כי רק נשים יימנו עם לקוחותיהן, התברר אחרת. גינוסר (גינצברג) בחרה במשפטים הקשורים בהגירה לארץ ישראל, עשייתה הציונית הוליכה אותה לעסוק בהיבטים המשפטיים של עלייה, כגון השגת סרטיפיקטים למאות פליטים יהודיים מגרמניה. לא אחת ניצלה את קשריה החברתיים והיכרותה עם פקידים אנגלים גבוהים כדי לזכות במשפטים אלה.
פרישתה מפרקטיקה משפטית ופעילות בויצו.
בתקופת מלחמת העצמאות והמצור על ירושלים ארגנה דיור ליהודים שפונו משכונות מסוכנות. במשרדה טיפלה גם בענייני ויצו. המעורבות בארגון ויצו הביאה עמה עיסוק בלתי מבוטל בתיקי אימוץ ילדים.
לאחר המלחמה הציע שר החוץ משה שרת לשלמה גינוסר לצאת בשליחות המדינה ולשמש ציר ישראל ברומא. מבחינתה, משמעות הדבר הייתה לעזוב את המשרד לתקופה ממושכת. ממכבש הלחצים שהופעל עליה ניתן לשער שהיססה לעזוב את הארץ ואת המשרד לאחר כחמש עשרה שנות פעילות משפטית. אנשי משרד החוץ הבטיחו לסייע לה להפעיל את משרדה גם בתקופת שהותה ברומא, והיא נאותה לצאת. בשנת 1949 יצא הזוג לאיטליה, לאחר ששינו את שם משפחתם לשם עברי לבקשתו של שר החוץ שרת והחליפו את "גינצברג" ב"גינוסר".
עם שובם ב-1951 נבחרה ליושבת ראש הנהלת ויצו העולמית וחדלה לעבוד כעורכת דין. אוסורגין ועורך הדין צבי הילר המשיכו להפעיל את המשרד עד לפירוק השותפות בשנת 1957 עם פטירתה של אוסורגין.
היא המשיכה את פועלה הציבורי בארגון ויצו, הייתה יו"רנ ויצו ובשנת 1963 מונתה לנשיאת ויצו. היא לחמה על זכות האישה לעסוק בכל תפקיד ציבורי, על זכותן של נשים לייצוג שווה בכל גופי השלטון, ונגד הכנסת המשפט העברי כחוק המדינה – בידיעה שהדבר יזיק לזכויות הנשים.
במאי 1974 הוענקה לה אזרחות הכבוד של ירושלים. בדצמבר 2014 אישרה ועדת השמות של עיריית ירושלים קריאת רחוב על שמה. בחייה לא זכתה להכרה ציבורית.
נפטרה ב-10 בינואר 1979 ונטמנה באחוזת הקבר של בני משפחת אביה בבנימינה.
משפחתה.
נמנתה עם ממשפחה גדולה של פעילי ציבור בתנועה הציונית, ביישוב העברי בארץ-ישראל ובימי המדינה. אחד מאחיה היה דוד הכהן, מראשי חברת סולל בונה עוד לפני הקמת המדינה, ואחרי הקמתה כיהן כשגריר בבורמה וחבר כנסת מטעם מפא"י. בתו עדה נישאה לאהרון ידלין, שר החינוך בממשלתו הראשונה של יצחק רבין, והבת השנייה, אסתר, נישאה לעוזי נרקיס, אלוף פיקוד מרכז במלחמת ששת הימים.
חנה הכהן, אחותה של רוזה נישאה לארתור רופין, שעמד בראש "המשרד הארצישראלי" של ההסתדרות הציונית. כרמלה, בתם של חנה וארתור רופין, נישאה ליגאל ידין, הרמטכ"ל השני של צה"ל. אחי אביה של רוזה – יצחק הכהן, היה אביה של רוזה הכהן, אמו של יצחק רבין.
מצד אמה הייתה אחיינית של שמואל יוסף פבזנר, מחלוצי המהנדסים והתעשיינים בארץ ישראל, מבוני חיפה העברית, שהיה גם גיסהּ של גינוסר, שכן היה נשוי לבתו של אחד העם.
מחוזות מרילנד
במדינת מרילנד שבארצות הברית ישנם 23 מחוזות. על אף שהעיר בולטימור קיבלה מעמד של עיר עצמאית, תחום שיפוטה משמש בפועל כמחוז לכל דבר, ולכן היא נחשבת למחוז. מחוזות רבים במדינה נקראו על שמם של הברונים מבולטימור, שהיו הבעלים של קולוניית מרילנד מאז ייסודה ב-1634 עד ל-1771.
הגדול שבמחוזות מרילנד הוא מחוז ווסטר (1,800 קמ"ר), הקטן שבהם הוא מחוז הווארד (660 קמ"ר), והמאוכלס שבהם הוא מחוז מונטגומרי (כ-1,004,709 תושבים). עיר הבירה, אנאפוליס, נמצאת במחוז אן ארנדל.
בית המשפט הצבאי בלוד
ערוץ מוסאווא
מוסאווא (באנגלית: Musawa; בערבית: مساواة, תעתיק מדויק: מסאואה) הוא ערוץ טלוויזיה מסחרי פלסטיני המיועד לאוכלוסייה הערבית המתגוררת במדינת ישראל.
הערוץ הושק ביוני 2015 על ידי שר התקשורת הפלסטיני ריאד חסן, שהבטיח שהערוץ לא ישדר תכנים שיפגעו בשלטון החוק בישראל.
היסטוריה.
הערוץ הושק ביוני 2015 תחת השם "פלסטין 48" על ידי הרשות הפלסטינית ואש"ף, במטרה לספק תכנים לאוכלוסייה הערבית המתגוררת בישראל.
פעילות הערוץ התבצעה מהעיר נצרת, וזאת למרות שלא שידר מאולפן רשמי אלא מהשטח בלבד.
סוגיית הקמתו של ערוץ טלוויזיה זה הפכה למוקד מחלוקת פוליטית בין מפלגות שונות אך לא מנעה את הקמתו.
בחודש ספטמבר 2015 שינה הערוץ את שמו למוסאווא (قناة مساواة - "קנאת מסאואה") שפירושו בעברית "שוויון"
בשנת 2016 השיק הערוץ אתר אינטרנט חדשני המכיל לוח שידורים, תוכניות מוקלטות ושידורים ישירים, וכמו כן אפליקציה למכשירי סלולר.
בחודש יוני 2016 חתם השר לביטחון פנים גלעד ארדן על צו המורה על סגירת הערוץ.
לאחר הסגירה, הועברה פעילותו של הערוץ אל העיר רמאללה, לרשות הפלסטינית, ושידוריו מועברים דרך האתר הקנדי Glarab.
פרש משטרה
פרש משטרה הוא שוטר רכוב על סוס או גמל. פרשי משטרה משרתים עדיין באזורים נידחים, אך יש להם תפקיד גם באזורים עירוניים: בפעילות טקסית וכן בתוך המון אדם. במצב זה יש להם יתרון על שוטרים רגליים, מכיוון שיש להם מסה גדולה יותר והם נראים למרחוק, ובכך מפחיתים התפרעויות ומקלים על אזרחים הזקוקים להם למצוא אותם. גם הראות שלהם עצמם משופרת בגלל עמדתם הגבוהה. פרשים מועסקים גם בסיורים בפארקים ובטבע, מקומות בהם ניידות משטרה עשויות להיות רועשות מדי או בלתי מעשיות. פרשים משרתים גם כחלק מיחידות חיפוש והצלה.
פרשי משטרת ישראל.
במשטרת ישראל ובשירות בתי הסוהר קיימות יחידות של פרשים.
פרשי המשטרה יוצאים לפעילות בעיקר באזורים כפריים, קיבוצים ובחופי הים. יחידות הפרשים פועלות באירועי הפגנות, ריסון ופיזור קהל רב. לסוסים אשר בשירות המשטרה יש מראה גדול ומאיים אשר מרתיע מפגינים מלנסות ולהתחכך בשוטרים. לסוסים אשר בחיל הפרשים של משטרת ישראל יש הגנה בחוק אשר תקיפתם שוות ערך לתקיפת שוטר מן המניין. הפרשים מצוידים באלה משטרתית, בסרבלים שחורים חסיני אש, קסדת ראש עם ריפוד עור בצוואר להגנה מפני תקיפות מאחור, מגיני גוף, תיק גב לציוד אישי ומתקן מים עם צינור לפה אשר מקל על הפרש בשתייה כאשר שתי ידיו על המושכות.
כאמור, פרשי המשטרה מסייעים ליס"מ בבקרת קהל ופיזור הפגנות. באירועי עמונה השתמשו השוטרים בחיל הפרשים, ואלו עזרו להם בריסון הקהל ובפיזורו. כנגד השוטרים נטען שהם השתמשו בסוסים לרמוס מפגינים.
רשת פטרי
רשת פטרי היא גרף דו-צדדי המשמש למידול מתמטי של מערכות מבוזרות. הרשת היא גרף מכוון, שבו צמתים מייצגים מעברים (כלומר אירועים שעלולים להתרחש, מסומנים כפסים) ומקומות (כלומר תנאים, מסומנים כעיגולים). הקשתות המכוונות מתארות אילו מקומות הם תנאי קדם של אילו תנאים אוחרים (מסומנות כחצים). יש הטוענים כי רשתות פטרי הומצאו באוגוסט 1939 על ידי קארל אדם פטרי - בגיל 13 - על מנת לתאר תהליכים כימיים.
בדומה לסטנדרטים המקובלים בתעשייה כגון UML, BPMN ו-EPC, רשתות פטרי מציעות סימון גרפי לתהליכים הכוללים בחירה, איטרציות, ביצוע פעולות מקבילות, תקשורת וסנכרון. שלא כמו סטנדרטים אלו, לרשתות פטרי ישנה הגדרה מתמטית מדויקת של סמנטיקת הביצוע, עם תאוריה מתמטית מפותחת לניתוח תהליכים (גרף נגישות, ניתוח ביצועים, איתור בעיות).
יסודות רשת פטרי.
רשת פטרי מורכבת מ"מקומות" (places), "מעברים" (transitions), ו"קשתות" (arcs). קשתות מחברות בין מקום למעבר או להפך, לעולם לא בין מקומות או בין מעברים. מקומות מהם יוצאת קשת למעבר נקראים "מקומות הקלט" של המעבר; מקומות שאליהם נכנסות קשתות ממעבר נקראים "מקומות הפלט" של המעבר.
מבחינה גרפית, מקומות ברשת פטרי עשויים להכיל מספר בדיד של סימנים הנקראים "אסימונים" (tokens). כל חלוקה של אסימונים בין המקומות מייצגת תצורה של הרשת הנקראת "סימון" (marking). באופן מופשט, מעבר של רשת פטרי עשוי "לפעול" אם הוא "מאופשר" (enabled), כלומר יש מספיק אסימונים בכל מקומות הקלט שלו; כאשר המעבר מופעל, הוא צורך את אסימוני הקלט הנדרשים, ויוצר אסימונים במקומות הפלט שלו. הפעלה (firing) היא אטומי, כלומר, צעד שאינו בר-הפרעה.
כל עוד אין "מדיניות ביצוע" מוגדרת, הביצוע של רשתות פטרי לא דטרמיניסטי: כאשר מספר מעברים מאופשרים באותו הזמן, כל אחד מהם עשוי לפעול.
מאחר שההפעלה לא דטרמיניסטית, ואסימונים עשויים להופיע בכל מקום ברשת (אפילו באותו המקום), רשתות פטרי מתאימות לתיאור התנהגות מקבילית של מערכות מבוזרות.
הגדרה פורמלית וניסוח בסיסי.
רשתות פטרי הן מערכות לתיאור מעברים בין מצבים המיישמות רשתות הנקראות רשתות אלמנטריות.
הגדרה 1. "רשת" היא גרף דו-צדדי. מקובל לתאר את הרשת כשלשה סדורה formula_1 כאשר:
הגדרה 2. בהינתן רשת formula_1, כל תת-קבוצה C של P נקראת "תצורה" (configuration).
הגדרה 3. "רשת אלמנטרית" היא זוג סדור ("EN" = ("N", "C" כאשר:
הגדרה 4. "רשת פטרי" היא רשת מסוג ("PN" = ("N", "M", "W", המיישמת רשת אלמנטרית כך ש:
אם רשת פטרי שקולה לרשת אלמנטרית, אזי "Z" יכולה להיות קבוצה בת מנייה {0,1} ואלמנטים אלו ב-P הממופים ל-1 תחת "M" יוצרים תצורה. באופן דומה, אם רשת פטרי אינה רשת אלמנטרית, אז רב-הקבוצה "M" יכולה להתפרש כמייצגת קבוצה של תצורות שאינה סינגלטון. במובן זה, "M" מיישמת את מושג התצורה של רשתות אלמנטריות ברשתות פטרי.