מעצמות על - יש בכל רגע נתון במשחק רק 8 כאלו והן יהיו 8 המדינות המובילות בנקודות תעשייה, צבא ויוקרה בעולם. מעצמות על יכולות ליישב שטח בלתי מיושב, להשפיע על מדינות אחרות שאינן מעצמות על ואף להצטרף לפעמים למלחמה שאינן חלק ממנה. יש גם אירועים והחלטות מיוחדות הניתנות למדינה רק אם היא מעצמת על (למשל יוון יכולה להפוך לאימפריה הביזנטית רק אם היא מעצמת על וגם עומדת בדרישות נוספות). מעצמת על לא יכולה להיות תחת השפעה זרה ואינה יכולה גם להיות מדינת לוויין של מדינה אחרת.
מעצמות משניות - גם מהן יש רק 8 בכל רגע נתון, והן המדינות השניות בהובלתן בנקודות אחרי מעצמות העל, מהמקום ה9 ועד ה16 בעולם. באפשרותן ליישב שטחים בלתי מיושבים וגם להן יש אירועים מיוחדים או החלטות שרק הן יכולות לקבל.
מדינות מתורבתות - אלו הן מדינות שעברו תהליך "תירבות" או "מערביזציה". רק מדינות כאלו יכולות להתקדם להיות מעצמות. יש להן גישה להתפתחות מדעית וטכנולוגית ויש גם אירועים שרק מדינות מתורבתות יכולות להיות מושפעות מהן.
מדינות פרימיטיביות - מדינות שהתחילו במצב כזה את המשחק וגישתן להתפתחות מדעית וטכנולוגית מוגבלת מאוד למספר רפורמות פשוטות אשר נחוצות לצורך "מערביזציה". מדינה פרימיטיבית יכולה להפוך למתורבתת אם עברה תהליך זה, ובשביל כך עליה לערוך מספר רפורמות. יתרונן העיקרי של מדינות שכאלו הוא יכולתן להצדיק מלחמה במהירות ובכך לצמצם עד כדי הימנעות מוחלטת משמצה בעולם (יותר מדי שמצה תגרור עוינות ממדינות העולם כלפי המדינה המושמצת בשל תוקפנותה).
כלכלה.
במשחק לתקציב המדינה, המתעדכן כל יום, יש חשיבות גבוהה בניהול השוטף. התקציב נאסף ממסים (שניתן לחלק בהתאם למעמדות), מע"מ, סחר וייצור, אך מושקע בחינוך, ניהול בירוקרטי, ביטחון, קניית משאבים, פרויקטים במימון ממשלתי ולפעמים גם זכויות סוציאליות. בנוסף, למדינות יש אפשרות לקחת הלוואה או לתת הלוואה למדינות אחרות. אי החזרת חוב עלול לפגוע ביחסים הדיפלומטיים עם המדינה המלווה ואף לגרור מלחמה. מיסים גבוהים מאוד עלולים להכעיס את האוכלוסייה, לעכב הסבת מקצועות בקרב האוכלוסייה ואף לעורר מרד, כיוון שמיסים גבוהים מדי עלולים לפגוע בצרכים הבסיסיים של האוכלוסייה. חלק מהמגבלות הכלכליות נקבעות לפי המדיניות של המפלגה השולטת ולשחקן יש שליטה בחלק מהפרמטרים.
אוכלוסייה.
לכל מדינה יש אוכלוסייה משלה, המחולקת לפי דת, תרבות ומקצוע. השפעת הדת מתבטאת בעיקר באירועים ובשביעות רצון מהשלטון. גם לתרבות יש השפעה כזאת, ובנוסף יש לה גם חשיבות לאיחוד מדינות בעלות אותה תרבות. נתונים אלו יכולים להשתנות באמצעות אירועים שונים, עידוד הגירה או אף מדיניות מסוימת המתעדפת תרבות או דת מסוימת.
מקצועות הם זהים בכל המדינות (אם כי זמינותם בכל מדינה משתנה בהתאם למדיניות ולסוג המדינה) ומחולקים לשלושה מעמדות:
המעמד הנמוך - זה המעמד שנמצאים בו חקלאים, כורים, פועלים, חיילים ועבדים.
המעמד הבינוני - המעמד הזה מכיל בעלי מלאכה, בירוקרטים, אנשי חינוך, פקידים וקצינים.
המעמד הגבוה - בעלי אדמות ובעלי הון בלבד.
יש לכל מאפייני האוכלוסייה חשיבות רבה. למשל על מנת להפוך מושבה למחוז במדינה חייב להיות בדרך כלל אחוז מסוים של בירוקרטים מהתרבות המקובלת של המדינה. ניתן לעודד מקצוע ספציפי במחוזות מסוימים בהתאם לשיפורים תרבותיים, גודל האוכלוסייה וסוג המחוז.
ייצור וסחר.
יש מחצבים רבים ותוצרים המיוצרים מהם במשחק והם משמשים כמשאבים לבניית צבא מתקדם ולמפעלים הנחוצים לכך, אך לא רק. מחצבים ניתן לקחת ממחוז שבו הם נמצאים באופן טבעי והם נחוצים למפעלים או לבעלי מלאכה ליצירת התוצרים הדרושים. ניתן גם לסחור במשאבים מכל הסוגים בהתאם להיצע והביקוש. אם מוצר נמצא בהיצע נמוך ובביקוש גבוה הזמינות שלו לא תהיה שווה לכל מדינה, והיא נקבעת לפי הדירוג שלה בשוק העולמי ובהתאם ליחסיה הדיפלומטים עם מדינה המוכרת את המשאב.
בניית מפעלים, סגירתם, פתיחתם מחדש, הריסתם, הרחבתם או סבסודם מתאפשרים בהתאם למדיניות המפלגה השולטת. יש מפלגות שמאפשרות לשחקן לשלוט במפעלים ויש כאלו שמאפשרות רק לבעלי הון לשלוט בהם. ניתן גם להשקיע במפעלים שמחוץ למדינה.
צבא.
הצבא נחלק לצבא יבשתי ולצי. לשניהם נדרשת כמות מסוימת של חיילים וקצינים מתוך האוכלוסייה. הצבאות מכילים את אותם סוגי יחידות בכל המדינות בהתאם לסוגן ולהתקדמותן הטכנולוגית. צבא יכול לעבור ממחוז למחוז תוך זמן שנקבע בהתאם למספר משתנים. לצבא ולצי דרושה אספקה הנקבעת בהתאם לתנאי השטח, טכנולוגיה, מספר החיילים ועוד. בהיעדר אספקה הצבא יאבד מכוחו עם הזמן. בעת התנגשות בין צבאות עוינים יתרחש קרב, ובכל יום יופיעו מספר הנפגעים בכל צד. כמות הנפגעים בכל צד נקבעת בהתאם לתנאי השטח, יכולות המפקדים, הימצאות הצבא במתקפה או מגננה ועוד. הצבא יופיע במסך בשתי שורות, כאשר השורה הקדמית היא הפגיעה יותר. הצבא שהגיע ראשון לשטח הוא המגן, אלא אם כן ישנו מבצר של האויב באותו שטח והוא טרם נכבש. מבצרים מקשים על כיבוש שטח ומגדילים גם את טווח ההתיישבות בשטח לא מיושב סמוך. צבא שהפסיד בקרב יסוג אם יש לו לאן ואם נשאר ממנו משהו. אם אין לו לאן לסגת הוא פשוט יושמד. עם זאת צבא שאיבד מכוחו ושרד בדרך כלל יחדש את עצמו כאשר הוא במקום בטוח עם אספקה, לפחות באופן חלקי, תלוי בזמינות כוח האדם במדינה או באזור המלחמה.
ניתן גם להכריז על גיוס חירום, דבר אשר יגייס חלק גדול מהאוכלוסייה במעמד הנמוך (למעט עבדים) לצבא כחיל רגלים. עם ביטולו יחזרו אותם מגויסים שנשארו בחיים לעבודתם.
צבא היבשה נחלק ליחידות הבאות:
בלתי סדירים - הסוג הפשוט ביותר של חיילים, בדרך כלל זמין לכל המדינות.
חיל רגלים - חיילים המתמחים בעיקר בהגנה.
פרשים רגילים - הסוג הבסיסי ביותר של חיילים רכובים, יש להם מהירות גבוהה יותר מרגליים.
שומרים - חיילים רגליים מיוחדים, משמשים בעיקר להתקפה וניתן לגייסם רק לאחר שיפור טכנולוגי מתאים ורק מהתרבות המקובלת במדינה.
קירסרים - פרשים כבדים שניתן לגייס לאחר שיפור טכנולוגי מתאים. יש להם התקפה, מהירות ותמרון טובים משל חיל הרגלים והם עדיפים על פרשים רגילים גם מבחינת הגנה.
דרגונים - פרשים התקפיים שביצועיהם עולים עם השיפורים הטכנולוגיים.
הוזארים - פרשים קלים שנועדו בעיקר לביון ופחות לתקיפה או הגנה.
מהנדסים - חיילים רגליים בעלי הגנה טובה ויכולת סיוע, אך גם בעלי יכולת מצור טובה. נחוצים בעיקר לכיבוש שטח מבוצר.
ארטילריה - תותחים שנועדו לספק סיוע משמעותי לחיילים ולפרשים. הם תמיד יעדיפו להיות בקרב בקו האחורי והם נחוצים בכל צבא גדול.
טנקים - מתאפשרים רק בשנים המאוחרות של המשחק ולאחר שיפור טכנולוגי מתאים. משמשים בעיקר למתקפה וקצת למצור.
מטוסים - בדומה לטנקים גם הם מתאפשרים לאחר עמידה בדרישות דומות. הם מתמחים בהגנה וביון, אך בעלי משמעת נמוכה.
הצי בנוי כך שככל שהטכנולוגיה של המדינה מתפתחת כך יותר ספינות מתאפשרות ומחליפות את קודמותיהן. ישנן ספינות מפרש בהתחלה והן זולות יחסית אך פגיעות. בהמשך ישנן ספינות קיטור יקרות אך עמידות ומהירות יותר וחזקות יותר. ישנן שתי סוגי ספינות המשמות להובלת כוחות יבשתיים, כל השאר משמשות ללוחמה ימית ולסגר ימי. סגר ימי מתבצע כאשר ספינה מכל סוג שהוא נעמדת לצד חופי האויב. הסגר פוגע בכלכלת האויב וגורם לו לאבד נקודות מלחמה.
פוליטיקה.
לרשות השחקן עומדים נתוני התמיכה בכל מפלגה במדינתו הן בקרב האוכלוסייה הכללית, הן בקרב בעלי זכות ההצבעה (אם יש כאלה) והן בקרב הנציגים הפוליטיים. כל מפלגה מציעה מדיניות שונה המתבססת על חמישה פרמטרים:
סחר - במדיניות זו קובעת מפלגה אם היא מאפשרת סחר חופשי המגביל את יכולת השחקן לגבות מע"מ או האם היא תומכת ברגולציה בסחר שמגבילה את יכולת השחקן לעודד יבוא.
כלכלה - מדיניות זו קובעת את מידת יכולת התערבות השחקן בכלכלה הן בגביית מיסים והן בניהול התעשייה. ככל שהמדיניות יותר חופשית כך קטנה מידת התערבותו של השחקן וניתנת להשפעת בעלי ההון.
אזרחות - מדיניות זו קובעת מה יהיה מעמדן של תרבויות שאינן מרכזיות או מועדפות במדינה מבחינת זכות ההצבעה.
דת - מדיניות זו קובעת את רמת ההתערבות של המדינה בדת הרשמית, מתמיכה בלעדית בדת מסוימת ועד הפרדה מוחלטת של דת ממדינה.
צבא - מדיניות זו קובעת את יחס המדינה לצורך בצבא. למשל מדיניות ג'ינגואיסטית תאפשר לשחקן בעת מלחמה שמתקדמת לו היטב להוסיף עוד מטרות למלחמה בעוד שמדיניות פציפיסטית תגביל את יכולת השחקן להעלות את תקציב הביטחון אך תקטין גם את צריכת המשאבים לאספקה בכל רגע נתון. יש גם עמדות נוספות בניהן.
האפשרות להחליף מפלגה שולטת מוגבלת בהתאם לסוג המשטר במדינה. יש משטרים המאפשרים לשחקן להחליף רק מפלגות מסוימות, יש משטרים בהם המפלגות נבחרות על ידי ציבור המצביעים אך גם השחקן יכול להתערב, יש משטרים בהם המצביעים בלבד קובעים מי המפלגה השולטת ויש משטרים מיוחדים שעולים רק לאחר מרד מוצלח והשחקן במצב זה לא תמיד יוכל להחזיר את המצב לקדמותו מבלי לתת למרד של קבוצה פוליטית אחרת להצליח.