בשנת 1992 יזמה ואף כתבה את מילות השירים לקלטת הווידאו לילדים "דיג דיג דוג", ללחנים של נורית הירש. קלטת זו היוותה נקודת מפנה ביצירה לשירי ילדים בישראל מאז. הקלטת, בכיכובם של דליק ווליניץ ושרון שחל, הכילה שירי הפעלה מקוריים. הקלטת זכתה להצלחה חסרת תקדים ונחשבת לקלאסיקה בתחום שירי הילדים הישראלים. לדיג דיג דוג באו שלוש קלטות המשך: "עוד דיג דיג דוג", "דיג דיג דוג השלישי" ו"דיג דיג דוג - שלוש ארבע לעבודה". בשנת 1999 יצרו השתיים את הקלטת המצליחה "פים פם פה", בכיכובם של טוביה צפיר וסופי צדקה, שהפך מיד לרב מכר.
בשנת 2002 יצאה קלטת נוספת: "פים פם פה בארמון הקסמים" בכיכובם של סופי צדקה ואלונה טל. בשנת 2005 יצאה קלטת בכיכובו של שייקה לוי בשם "במבוני אין כמוני". בעקבות הקלטות אף מועלות עד היום הצגות ילדים בשם זה.
בשנת 2000 התחילה חזון לעבוד בטלוויזיה בערוץ 2, ערוץ הופ!, וערוץ הילדים. במסגרת עבודתה יצרה סדרות מקוריות רבות לילדים ונוער. בד בבד החלה לכתוב להיטים לזמרים באנגלית, חלקם אף זכו בפרסים בתחרויות לכתיבה בחו"ל (אחד מהם Song of the Year - VH1).
כיום עוסקת חזון בכתיבת סדרות מקוריות באנגלית לערוץ בייבי, וממשיכה בכתיבת ספרים לילדים ונוער ותמלילים לזמרים.
בשנת 2016 זכתה בפרס אקו"ם למפעל חיים על כתיבה לילדים ובפרס הספריות לספרות ילדים לשנת 2016 מטעם מרכז הספר והספריות על ספרה "שירלי שמש מנצחת", כרך מסדרת ספריה "שירלי", שזכו לפופולריות רבה.
פרשת קורח
בית הספר התיכון ליפתא
בן-ציון רבינוביץ
הרב בצלאל שמחה מנחם בנציון רבינוביץ (מכונה בש"ם בנציון; נולד בח' באדר תרצ"ה, 1935) הוא האדמו"ר מביאלא ומחבר סדרת הספרים מבשר טוב. בעבר שימש כרב העיר לוגאנו שבשווייץ. חבר מועצת גדולי התורה של אגודת ישראל.
תולדותיו.
נולד בעיר שדליץ שבפולין כצעיר בניו של האדמו"ר רבי יחיאל יהושע מביאלא.
עם פלישת הנאצים לשדליץ בשנת 1939, ברחו בני משפחת רבינוביץ, עם רבים מבני העיר למזרח פולין, והתגנבו לשטח שנתפס על ידי הצבא האדום במסגרת הסכם ריבנטרופ–מולוטוב. בני המשפחה הוגלו לסיביר על ידי שלטונות ברית המועצות, ובשנת 1942 נספח רבינוביץ יחד עם אֶחיו (למעט אחיו הגדול רבי ירחמיאל צבי), לילדי טהראן.
עם הגיעו לארץ ישראל בערב פורים ה'תש"ג (1943), אומץ עם עוד קבוצה של ילדי טהראן, על ידי הרב יוסף שלמה כהנמן ראש ישיבת פוניבז'. את לימודיו עשה בישיבת פוניבז', ובפרט למד אצל הרב דוד פוברסקי והרב שמואל רוזובסקי.
בשנת תשי"ז נישא בלונדון לבילא ברכה בתו של הרב אברהם משה באב"ד רבה של סנדרלנד ויו"ר מועצת גדולי התורה באירופה. לאחר נישואיו התגורר בגייטסהד שבאנגליה והיה מרבני הכולל במקום. קודם פטירת חותנו ביקש ממנו לקבל על עצמו עול רבנות, על מנת להמשיך את שושלת הרבנות של משפחת באב"ד.
בשנת תשל"ט נבחר לשמש כרבה של העיר לוגאנו בשווייץ, משרה שבה הוא נשאר עד שנת תשע"א. לאחר פטירתו של אביו, האדמו"ר בעל "חלקת יהושע" בכ"א בשבט ה'תשמ"ב, נערכו בחירות בינו לבין שלושת אחיו והוא נבחר בהן לשמש כממלא מקומו של אביו. מאוחר יותר פרשו האחים והקימו חסידויות נפרדות.
הרב רבינוביץ חילק בעבר את מגוריו בין הערים לוגאנו וירושלים. בשנת תשע"א, עם התמעטות חברי הקהילה בלוגאנו עבר האדמו"ר להתגורר בעיר צפת, שם התפלל בבית הכנסת העתיק של חסידות קוסוב בעיר העתיקה של צפת. בהמשך עבר להתגורר בדרום צפת שם הוקם בית כנסת עבור קהילתו. הוא משמש כנשיא הכבוד של "המרכז התורני לחקר שאלות הזמן" וכנשיא של מוסדות תורניים נוספים.
התאלמן בשנת תשנ"ה ונישא בשנית לאלמנת הרב משה דוד שטיינורצל, ראש ישיבת באבוב.
דרכו בחסידות.
שיטתו הלימודית היא כדרך ישיבות ליטא. דרכו בחסידות מבוססת על כתבי ראשוני החסידות, וכן על כתבי המהר"ל והרמח"ל.
בעבר התנגד הרב רבינוביץ להקמת ישיבה סקטוריאלית של החסידות ותמך בכך שבחורי החסידות ילמדו בישיבות חסידיות כלליות (ומקצתם בישיבות ליטאיות). בחורי החסידות חברים בקבוצות קטנות המתכנסות מדי פעם. בשנת 2016 שינה האדמו"ר את מדיניותו ובעקבות כך קמו ישיבות לצעירים של החסידות בבני ברק ובצפת, ובהמשך קמה גם ישיבה גבוהה של החסידות בעיר אלעד.
האדמו"ר עוסק בקירוב רחוקים. ברמת בית שמש ובצפת קיימים בתי מדרש של החסידות המורכבים בעיקר מחוזרים בתשובה דוברי אנגלית.
ספריו וכתביו.
הרב רבינוביץ הוא כותב פורה, ועד כה יצאו לאור כ-80 ספרים בסדרת ספריו "מבשר טוב". מלבד זאת הסכמותיו לספרים ידועות גם הן באריכותן הרבה. הן כוללות דברי חסידות והגות תלמודית ומהוות על פי רוב מעין מאמר בפני עצמו.
שמם הכולל של ספריו הוא מבשר טוב - ראשי התיבות של שמו מנחם בצלאל/בנציון, שמחה רבינוביץ. השם מבוסס על הפסוק בספר ישעיהו :
סדרת הספרים על הש"ס.
הסדרה שעל הש"ס מיוסדת ברובה על שיעורים שמסר לפני תלמידים שנכתבו על ידי השומעים ועברו את הגהתו. חלקם מבוסס על דברים שכתב בעצמו. סדרה זו משלבת בקיאות ועיון. המחבר מקיף את דברי הראשונים והאחרונים בסוגיה ולאחר מכן מציג את שיטתו.
עד עתה יצאו בסדרה על הש"ס ספרי מבשר טוב למסכתות: ברכות, שבת, פסחים, מגילה, תענית, מועד קטן, חגיגה, יומא, סוכה, ביצה, בבא קמא, בבא מציעא, בבא בתרא, סנהדרין ומכות. וכרך על מסכתות זבחים ומנחות.
סדרת ספרי החסידות.
ספרי "מבשר טוב" על התורה והמועדים, מבוססים בעיקר על דברי התורה והשיחות שאמר הרב רבינוביץ בטישים ובשיחות. אחרים כתב בעצמו כפרשנות לגדולי החסידות, בשילוב ראיות לדבריהם מדברי הש"ס והראשונים. הספרים כתובים בשפה בהירה. בפתיחה לאחד מספריו הוא כותב:
סדרת פרשת השבוע:
עד עתה יצאו לאור ספרי "מבשר טוב" על חמישה חומשי תורה.
סדרת המועדים:
סדרת ספרי ההגות:
ספרי הלכה.
לרב רבינוביץ מספר ספרים העוסקים בפסיקה הלכתית בשילוב של הגות חסידית.
יצחק קיסטר
יצחק קִיסטֶר (י' באדר ב' תרס"ו, 17 במרץ 1905 – 1999) היה שופט בית המשפט העליון בשנים 1965–1975.
ביוגרפיה.
יצחק קיסטר נולד בעיירה מוֹשְצִ'יסְקָה (Mościska) שבגליציה (אז בשליטת האימפריה האוסטרו-הונגרית, לאחר המלחמה בתחומי המדינה הפולנית החדשה) לסיאבע ויהודא צבי שכיהן תקופה כיושב ראש ועד הקהילה המקומית והיה מנהל הבנק בעיירה. הוריו היו חרדים ליטאים ("מתנגדים") למרות שגרו בסביבה חסידית. בין השנים 1912 עד 1924 למד בבתי ספר כלליים בפולין ובווינה. ב-1924 החל ללמוד משפטים באוניברסיטת לבוב, וב-1929 קיבל תואר מוסמך במשפטים. ב-1932 השלים את הדוקטורט, ובמקביל עבד כסייע של עורך הדין משה ברומר.
ב-1935 עלה לארץ ישראל, וב-1939 הוסמך כעורך דין, לאחר שהתמחה במשך שנתיים אצל ד"ר שמרלינג, והחל עוסק במקצוע עד 1944. בשנת 1942 נספו הוריו בשואה. הוא התמנה על ידי שלטונות המנדט הבריטי לשופט שלום בתל אביב ב-1945 ובמקביל לשופט נוער ב-1946. כעבור שנתיים מונה על ידי הממשלה הזמנית להיות בו-זמנית רשם הפטנטים, רשם החברות, רשם האגודות השיתופיות והאפוטרופוס הכללי. בהמשך אותה השנה קיבל את משרת השופט הראשי (נשיא) של בית משפט השלום בתל אביב, ולאחר מכן מונה לשופט בבית המשפט המחוזי בתל אביב.
יצחק קיסטר ניהל אורח חיים חרדי. הוא התגורר בשכונת זיכרון מאיר בבני ברק, בסמיכות לבית החזון איש, שעמו הרבה להתייעץ. את בניו שלח ללמוד בישיבת פוניבז', הסמוכה לביתו.
ב-29 במרץ 1965 מונה לשופט בבית המשפט העליון, וב-16 באוקטובר 1975 פרש לגמלאות, בהגיעו לגיל 70. עד היום נחשב קיסטר ל"שופט החרדי היחיד" בבית המשפט העליון.
במסגרת תפקידיו השונים היה חבר בוועדות שונות, ובהם יושב ראש הוועדה המיוחדת לענייני הכותל המערבי שהוקמה בעקבות מלחמת ששת הימים והופקדה על סידורי הדת בכותל. במהלך השנים לימד בבית הספר הגבוה למשפט ולכלכלה ובבית הספר לעבודה סוציאלית.
בין השנים 1969–1992 שימש נשיא האגודה למשפחות נזקקות בירושלים, שנקראת כיום "למען נזקקי ירושלים".
בשנת 1978 הוענק לקיסטר תואר דוקטור לשם כבוד מאוניברסיטת בר-אילן.
בשנת 1980, עם הקמתה של הוועדה למתן היתרים, מונה קיסטר ליו"ר הראשון שלה.
בשנותיו האחרונות התגורר בשכונת רחביה בירושלים. נקבר בבית הקברות בהר הזיתים.
משפחתו.
קיסטר היה נשוי לגיטל בת עקיבא שווימר, ולאחר מכן נישא לשרה סימה בת יעקב מה-יפית.
ילדיו מאשתו הראשונה היו רוחמה מרצבך (אשת הרב אהרן מרצבך, בן הרב יונה מרצבך, ראש ישיבת קול תורה), עו"ד אליעזר קיסטר (שימש יועץ משפטי של עיריית בני ברק) והרב עקיבא קיסטר (ראש ישיבה בישיבת יד אהרן בירושלים).
אחיו הצעיר של יצחק קיסטר, מאיר יעקב קיסטר, היה פרופסור לשפה וספרות ערבית באוניברסיטה העברית בירושלים, חבר האקדמיה הלאומית הישראלית למדעים וחתן פרס ישראל לבלשנות ערבית ומזרחנות; בנו מנחם קיסטר הוא פרופסור למדעי היהדות באוניברסיטה העברית.
שיטת ויקרס
שיטת ויקרס (באנגלית: Vickers) היא שיטה לבדיקת קשיות מתכות. השיטה בודקת את התנגדות המתכת לחדירת חומר זר (חודרן) לתוכה. באמצעות בדיקה זו ניתן לקבוע תכונות טכנולוגיות ומכניות של החומר.
השיטה פותחה ב-1922 בחברת ויקרס (Vickers Ltd) על ידי רוברט סמית' וג'ורג' סנדלנד. החברה פורקה בשנות ה-60 של המאה ה-20.
החודרן בבדיקה זו הוא פירמידת יהלום מרובעת בעלת זווית חוד של 136o בין הפאות המנוגדות. את העומס נהוג לשנות בין 1 ל-120 ק"ג. מספר הקשיות VHN מבוסס על העומס הפועל מחולק בשטח פני העיקבה. שטח זה מחושב על ידי מדידת אלכסוני ריבוע העיקבה והקשיות מחושבת לפי הנוסחה:
כאשר:
לא נשתמש בנוסחאות אלא בטבלאות מיוחדות לשיטה המבוססת על הנוסחה, בדומה לשיטת ברינל.
קמיצה