חלק מהסיפורים נראים כמיתיים, ובהם כאלה שיש להם מקבילות במיתוסים של עמים קדומים במצרים ובמסופוטמיה ולפיכך יש חוקרים כמו משה דוד קאסוטו הרואים בהם פולמוס עם דתות ואמונות אחרות שרווחו במזרח הקדום. בין הסיפורים האלה אפשר למנות את סיפור גן עדן, המבול, מגדל בבל ועוד.
חלק מסיפורי התנ"ך נחשבים במחקר לתיאור של אירועים היסטוריים, בזכות עדויות חוץ-מקראיות וממצאים ארכאולוגיים שונים. כך למשל, מסע הכיבוש של פרעה שישק, עליו מספר ספר מלכים, מזוהה לרוב עם מסעו של שושנק הראשון בכנען במאה ה-10 לפנה"ס, עליו מספרת כתובת במקדש אמון בכרנכ. גם סיפורים מאוחרים יותר, כגון חורבן ממלכת ישראל, מסע סנחריב ועוד, קיבלו אישושים ונחשבים כאירועים היסטוריים.
חלק מסיפורי התנ"ך כתובים בפרוזה (למשל: רוב סיפור יציאת מצרים והנדודים במדבר, ספרי שופטים, שמואל, מגילת רות ועוד), חלקם כתובים כשירה (למשל: שירת דבורה) ומקצתם כשושלות יוחסין, שנות מלוכה ומִפקדי אוכלוסין.
מדרשי אגדה.
פעמים רבות ניתנים סיפורי המקרא באופן תמציתי. מדרשי אגדה שנתחברו בידי חז"ל משלימים את החסר, בתוספות רבות דמיון.
רוב אגדות התלמוד נאספו בספר "עין יעקב". מבחר מתוך האגדה קובץ על ידי חיים נחמן ביאליק ויהושע חנא רבניצקי ב"ספר האגדה" (1908-1911).
סיפורי התנ"ך בביקורת המקרא ובגישת "תורה ומדע".
ביקורת המקרא מעמתת את סיפורי המקרא עם הידע המדעי, הארכאולוגי והמחקרי. גישה זו מבוססת על העיקרון שהתורה חוברה על ידי בני אדם, וממילא יש להתייחס אליה, כאל כל טקסט ספרותי, בגישה בוחנת וביקורתית.
ככלל, לא קיים אישוש מדעי לתופעות המתוארות במקרא כנסים. לכן, על פי ההנחה השוללת את מציאות ה' ויכולתו להתערב בטבע כרצונו, לא ניתן לראות את סיפורי הנסים כתיאורי מציאות, אלא בעיקר כאגדות עם, שמשקפות את תרבותו ואת אופיו. יחד עם זאת, ישנם תיאורי "נסים" במקרא הדומים לתופעות טבע ידועות. לדוגמה, ייתכן שמקור סיפור כריתת מי הירדן (יהושע ) הוא בחסימה זמנית של הנהר על ידי קריסת צוקים לתוכו בעקבות רעש אדמה, תופעה שנצפתה פעמיים במאה ה-20.
כנגד גישתה של ביקורת המקרא ניצבת גישת תורה ומדע החותרת להתאמה בין תגליות מדעיות לבין הטקסטים המקראיים.
ניתוח סיפורי התנ"ך בכלים של תורת הספרות.
חוקרי ספרות משתמשים בכלים של תורת הספרות לניתוח של סיפור התנ"ך, ניתוח המוביל לפרשנות שונה מזו המושגת בכלי הפרשנות האחרים.
דוגמה לכך היא ניתוחם של מנחם פרי ומאיר שטרנברג לסיפור דוד ובת שבע, בכלים של תורת הפערים שפיתחו. כאשר אוריה החתי חוזר לביתו הוא נמנע מלשכב עם בת שבע, דבר שהיה מאפשר לדוד להתחמק מהאחריות להריונה. הטקסט המקראי לא מבהיר האם אוריה ידע כי דוד שכב עם בת שבע והאם דוד ידע כי הדבר נודע לאוריה. בשל פערי המידע הקורא אינו יכול לזהות השתלשלות אירועים יחידה ועליו לשקול כמה אפשרויות. בסיפור זה כל השתלשלויות מציגות את דוד באור שלילי ובכך מדגישות את ביקורת המקרא כלפיו. כלומר, האפקט שנוצר במקרה זה כתוצאה מריבוי ההיפותזות באשר לפער הוא אירוניה.
עיבודים.
סיפורי התנ"ך זכו לעיבודים רבים, מהם שבאו לספרם לילדים, בשפה פשוטה יותר, ומהם שנועדו להעביר את הסיפורים לתיאטרון, לקולנוע וכדומה.
ציורי התנ"ך.
סיפורי התנ"ך שימשו מקור השראה לציירים רבים, והפכו את התנ"ך הספר המצויר והמפוסל ביותר.
הציורים המבוססים על סיפורי התנ"ך, מציגים באופן מוחשי את המסופר בקיצור, ומהווים למעשה פרשנות חזותית, מפני שחלק ניכר מהציור מבוסס על דמיונו ותפיסותיו של הצייר, ולא על פרטים מדויקים המופיעים במקרא.
חלק מציורי התנ"ך מהווים אילוסטרציה לפסוקי התנ"ך, בעוד שחלק אחר והחשוב יותר מהווה יצירה עצמאית, שיש לה זכות עמידה בפני עצמה, המשתמשת בתנ"ך כבמקור השראה ומהווה ציור פרשני. בציור הפרשני מנסים הציירים לענות על שאלות שהטקסט התנ"כי מעלה, למשל מה היה בעצם החטא של אדם וחוה ומהו פרי עץ הדעת שאותו אכלו? מה התרחש במעשה העקידה? איך נראה המלאך שעמו נאבק יעקב? איך נראה מעמד הר סיני? על שאלות אלה, ורבות אחרות, ניסו ציירי התנ"ך לתת מענה, וכמספר הציורים מספר התשובות.
מאיר וולד
מאיר ואלד
סיפורי המקרא
נפפליו
אוסיפ זאדקין
אוסיפ זאדקין (ברוסית: Осип Цадкин; בכתיב לטיני: Ossip Zadkine; 14 ביולי 1890 - 25 בנובמבר 1967) היה אמן צרפתי ממוצא רוסי. מתלמידיו של הצייר יהודה פן. הוא מוכר בעיקר בשל היותו פסל, אבל הוא גם יצר הדפסי אבן וציורים.
חייו.
נולד בשם יוסל ארונוביץ' צדקין בעיר ויטבסק שבאימפריה הרוסית (כיום בבלארוס) לאם סקוטית ואב יהודי.
לאחר השלמת לימודיו בבית ספר לאמנות בלונדון, התיישב זאדקין בפריז ב-1910. שם הוא לקח חלק פעיל בתנועת הקוביזם, שהייתה רווחת באותה תקופה. מאוחר יותר הוא פיתח סגנון משלו, המושפע מאוד מן האמנות האפריקאית. במלחמת העולם הראשונה שירת כחובש בצבא צרפת, ונפצע בפעולה. בעת מלחמת העולם השנייה עקר לאמריקה. יצירתו המוכרת ביותר היא כנראה "העיר ההרוסה" (1953) – מצבת זיכרון לזכר הרס מרכז העיר רוטרדם שבהולנד על ידי חיל האוויר הגרמני ב-1940.
זאדקין לימד אמנות בבית ספר לפיסול משלו. הוא נפטר בפריז ב-1967, נקבר בבית הקברות מונפרנאס.
מוזיאון זאדקין שבפריז, הנמצא בביתו הפרטי, מוקדש לשלל יצירותיו. חלק מיצירותיו מוצגות בישראל.
סופי מהנובר
סופי, נסיכת פפאלץ
סופי מפפאלץ
אוסיפ זדקין
אוסיפ צאדקין
אוסיפ צדקין
דולומיטי סופרסקי
דולומיטי סופרסקי (Dolomiti SuperSki) הוא סקי פס (Skipass) משותף לשנים-עשר אתרי סקי בהרי הדולומיטים שבצפון איטליה. זהו הסקי פס המשותף השני בגודלו בעולם (אחרי זלצבורג סופר סקי Salzburg Super Ski). הוא מאפשר גלישה על מסלולים באורך של 1,200 קילומטרים ושימוש ב-450 מעליות סקי שונות, בגבהים שבין 3,200-1,500 מטרים. חלק משנים-עשר האתרים הכלולים בסקי פס המשותף- מקושרים זה לזה על ידי מעליות סקי ומסלולי סקי, ואילו חלקם האחר אינו מקושר. אזור הסקי המפורסם ביותר הכלול בדולומיטי סופרסקי הוא טבעת המסלולים של סלה רונדה, המקיפה את קבוצת סלה, והכוללת מסלולים מארבעה אזורי סקי שונים. אתר הסקי של קורטינה ד'אמפצו (Cortina d'Ampezzo) ארח את אולימפיאדת החורף של שנת 1956, והוא ממשיך לארח טורנירים בינלאומיים מדי שנה.
אזורי הסקי השייכים לדולומיטי סופרסקי:
מורי ארקין
משה "מורי" ארקין (נולד ב-23 באוקטובר 1952) הוא איש עסקים ישראלי.
ביוגרפיה.
ארקין נולד בשנת 1952 ברמת גן. הוריו לובה וזיאמה ארקין, אשר באו מרוסיה ב-1932, עסקו ברוקחות והיו בעלי בית מרקחת ברחוב לוינסקי בתל אביב. בשנת 1961, בשובו מקלן, יסד אביו את חברת "אגיס" (מלטינית: פעלתנות), שעסקה ביבוא תרופות לישראל.
כדובר רוסית, הוצב ארקין לשירות באגף המודיעין ביחידה 848 בסיני. שירת בתקופת במלחמת יום הכיפורים. בתחילת שנות ה-70 מת אביו, ומורי, אז חייל בן 19, קיבל לידיו את האחריות על החברה.
ארקין רכש תואר ראשון בארכאולוגיה ומקרא ולמד לתואר שני בפסיכולוגיה פיזיולוגית באוניברסיטת תל אביב ותואר שני בפילוסופיה של המדע. הוא פרסם בשנת 1997 מאמר ברבעון "Art Bulletin" בשם "ניתוח אינטרדיסציפלינרי של הפייטה מפירנצה של מיכלאנג'לו". בשנת 2003 הפיק דיסק משירי משוררים אותם הוא הלחין וביצעו אשתו, דוריס ארקין, לצד קרן הדר ואריק לביא. הוא עובד על דיסק נוסף משירי רחל המשוררת.
בשנת 2004 נמכרה "אגיס" לחברת התרופות האמריקאית "פריגו" בסכום של 831 מיליון שקל. באוקטובר 2005 רכש מניות בחברת בזק בסך 170 מיליון דולר. בשנת 2007 מכר אותן לשלמה נחמה ב-470 מיליון דולר.
ארקין מחזיק ב-1.5% מבנק הפועלים ובנק לאומי והיה בשנים 2010 עד 2013 הבעלים של הפועל רמת גן בכדורגל, אותה רכש לאחר שנקלעה לחובות. הוא בעל החזקות בכעשרים חברות המפתחות ציוד רפואי ותרופות.
בשנת 2015 הטילה עליו רשות המיסים לשלם כופר בסך 10,000 ש"ח, משום "שנחשד באי-דיווח על מימוש אופציות בשנים 2006–2010 ללא הצדק סביר".
ב-2017 נודע כי ארקין השקיע כ-90 מיליון ש"ח עבור 5.6% בקבוצת ביטוח ישיר.
בשנת - 2019 רכש ארקין את החזקותיה של קרן פימי בחברת נובולוג. נכון לסוף שנת 2019 מחזיק ארקין כ-12% מחברת נובולוג.
ב-2016 העריך פורבס את הונו של ארקין ב-1.3 מיליארד דולר.
ארקין נשוי לדוריס, פסיכולוגית, וגר בכפר שמריהו. הוא אב לשלושה ילדים: ניר, לשעבר אלוף ישראל לנוער בסקווש וכיום שחקן בנבחרת ישראל; איתי, לשעבר שוער הפועל רמת גן בכדורגל; וקרן.
פונקציית זוגיות
באלגברה בוליאנית, פונקציית זוגיות היא פונקציה בוליאנית המחזירה 1 אם מספר האחדות בווקטור הקלט הוא אי זוגי.
פונקציית הזוגיות ראויה לציון בשל תפקידה במחקר תאורטי של סיבוכיות מעגלים.
תכונות.
פונקציית הזוגיות היא פונקציה בוליאנית סימטרית.
פונקציית הזוגיות ב-"n" משתנים ושלילתה הן היחידות עבורן הצורה הנורמלית הדיסיונקטיבית תהיה בהכרח בעלת המספר המקסימלי של formula_1 פרדיקטים באורך "n" וכן הצורה הנורמלית הקוניוקטיבית תהיה בעלת המספר המקסימלי של formula_1 פסוקיות מאורך "n".
סיבוכיות מעגלים.
בשנות השמונים המוקדמות של המאה העשרים מריק פורסט, ג'יימס סאקס ומייקל סיפסר ובאופן בלתי תלוי מיקלוס אג'טאי מצאו חסם תחתון על-פולינומי על הגודל של מעגלים בוליאניים קבועי-עומק עבור פונקציית הזוגיות. כלומר, הם הראו כי לא קיים מעגל קבוע-עומק מגודל פולינומי שיכול לחשב את פונקציית הזוגיות. תוצאות דומות הושגו גם עבור פונקציות הרוב, הכפל והסגור הטרנזיטיבי, על ידי רדוקציה למקרה של פונקציית הזוגיות. עד אותו זמן היו ידועים רק חסמים תחתונים ליניאריים עבור פונקציות טבעיות אחדות.