בסוף שנות התשעים הופיעו בישראל מספר להקות רוק מתקדם, בהן פרווה חמה. בתחילה הורכבה הלהקה מתלמידי בית ספר רימון. ב-1999 הוקלט אלבומם הראשון, הרוקיסטי-פרוגרסיבי וב-2001 הסתיימו הקלטות אלבומם השני עם הרכב קצת שונה וסגנון מאוד שונה – ג'אז אוונגרד דמוי ג'ון זורן. הלהקה התפרסמה בהופעותיה המשעשעות והתיאטרליות וזכתה להצלחה יחסית, בראשות המלחין ומנהיג ההרכב ליאור פרנקל. אלבום הבכורה שלה יצא לאור במהלך אפריל 2005 בחברת התקליטים הצרפתית מוזיאה (Musea). פרווה חמה עברה מאז הקמתה מספר גלגולים והפסקות פעילות, אך בתחילת 2009 חזרה להופיע בישראל.
טריו אנרגטי של קלידים-בס-תופים בשם טרספאס הוקם בשנת 1999 בירושלים. הם ניגנו פיוז'ן מושפע רוק מתקדם שמזכיר באופן מפתיע את אמרסון, לייק ופאלמר ואף הוציאו ב-2002 אלבום בלייבל מוזיאה, בשם In haze of time. להקה אחרת בשם אשקלון קווילט שילבה רוק מתקדם עם מוזיקה עממית (ערבית, אירית...) תוך שימוש בכלים "קלאסיים" ויצרה תערובת ייחודית של רוק מתקדם ישראלי. בסוף 2001 גם הם הצליחו להוציא אלבום בשם The Event. להקה בולטת נוספת שהתחילה לפעול ב-1999 היא סנהדרין אשר הוציאה אלבום ראשון ב-2011 תחת הלייבל של חברת 'אלטרוק' האיטלקית.
בראשית שנות האלפיים, במידה רבה בעזרת האינטרנט, התפתחה שוב בישראל סצנת רוק מתקדם שוקקת חיים. הפעילות החלה באתר אינטרנט של אורי ברייטמן, המדריך העברי לרוק מתקדם המוקדש לרוק המתקדם על כל גווניו וכתוב בעברית, ועד מהרה נוסף אליו פורום בנושא (כיום בנענע, וגם בתפוז). בינואר 2005 יצא הספר הראשון בעברית בנושא, רוק מתקדם - משנות ה-60 ועד היום בהוצאת הספרים "מפה". הספר מכיל היסטוריה מקוצרת של הז'אנר בעולם ובישראל, תפקידו של האינטרנט בתחייה המחודשת וניתוח מוזיקלי של הסגנון הפרוגרסיבי. כמו כן ניתן לציין את האתר של טל עופר המתמחה בביקורות אלבומי פרוג מטאל וניאו פרוג ובראיונות עם להקות ומוזיקאים מתחום הרוק המתקדם.
אחת מלהקות הרוק הראשונות שהופיעו בישראל בתחילת שנות ה-2000 היא להקת ורדון (Verdun), בעלת סגנון מודרניסטי, קשה לעיכול ומאתגר. ורדון הלכה ושינתה את סגנונה לאוונט-פרוג או ריו. עם הסגנון החדש בא שם חדש: אבק. בשם זה הוציאה את האלבום הישראלי הראשון בסגנון זה בראשית 2004 בלייבל האמריקני קיוניפורם, שזכה לביקורות אוהדות בישראל ומחוצה לה.
בקיץ 2003 פרצה לסצנה אחת המצליחות בלהקות הרוק המתקדם כיום, אגרול. הלהקה אמנם הוקמה כשנתיים קודם לכI אבל רק אז החלה למשוך קהל גדול יחסית. אגרול התמחתה בביצוע גרסאות כיסוי ("קאברים") לקלאסיקות הז'אנר, במיומנות וקפדנות ובכל זאת עם אנרגיה סוחפת, תוך שילוב חומרים מקוריים. הצלחתה המפתיעה כבר הביאה להוצאת DVD של הופעתם ואף קירבה אותם לחו"ל. אגרול הקליטה אלבום בכורה בשם "Fairytale" שיצא בשנת 2006.
להקת סולסטיס קויל (solstice coil) התפרסמה בראשית דרכה ב-2002 עם מופע קאברים מצליח לרדיוהד ושילבה מהפרוג של שנות השבעים עם השפעות של להקות עכשוויות כמו המארס וולטה ודרים ת'יאטר ולהקות אלטרנטיביות בריטיות מצליחות כמו רדיוהד ומיוז. שתי להקות נוספות ראויות לציון הן להקת Stormy Atmosphere המנגנת פרוג מטאל סימפוני עם השפעות פולק, ולהקת Systema Teleion שהקליטה אלבום פרוג מטאל על הסיפור המקראי של יעל וסיסרא.
סוסיתא היא עוד להקה שהצליחה לפרוץ מהמחתרת במידת מה ללא ויתור על מקוריות - ומחזירה עטרה ליושנה – רוק מתקדם עברי שממשיך את דרכן של קצת אחרת וששת, והוציאה לאור אלבום בכורה בפברואר 2005. להקת סימפוזיון יוצרת רוק מתקדם מודרני מורכב, המשלב בין פרנק זאפה, סטיב רייך ורוק מתקדם סימפוני. הלהקה הוציאה את אלבום הבכורה "קונדבופר" באופן עצמאי בראשית 2006 וזכתה לשבחים בינלאומיים.
מספר להקות אחרות קרובות בסגנונן לרוק מתקדם, אם כי יש המשייכים אותן גם לסגנונות אחרים. אחת הוותיקות שבהן היא להקת אינפקציה. הלהקה נעה בין רוק כבד לרוק מתקדם "כסחני", מתובל בהרבה הומור. ללהקה שני אלבומים: "ככה מפנקים" (2000) ו"בכיף" (2005). הגיטריסט שלה גיא בן שטרית חבר גם באטליז, מעין סופר-גרופ בו ניגנו ומנגנים כמה מהשמות הבולטים במוזיקה הישראלית הצעירה, כמו הפסנתרנית והזמרת מאיה דוניץ, הבסיסט אדם שפלן והגיטריסט עמית ארז. להקה מיוחדת אחרת היא קרוזנשטרן ופארוחוד שמשלבת פאנק, ג'אז ומוזיקת כליזמרים, שילוב המוכר מהלייבל צדיק של ג'ון זורן. היא כבר הוציאה 2 אלבומים: The art of primitive kleizmer מ-2003 ו- Songs מ-2004. הרכב נוסף הוא יובל רון ואזרחי העתיד הכותב ומבצע מוזיקה מתקדמת מושפעת מפיוז'ן, רוק מתקדם, ג'אז, ומטאל תוך יצירת תערובת ייחודית. ההרכב הוציא אלבום ראשון בשנת 2004. הרכבים אחרים הם גיליאם, אמביציה, Right On Time ו-ברוואז' בראשות אייבי ג'ונס, (מנהיג הרכב הפאנק רוק לא דובים), אשר טרם הוציאו אלבומים, אך הוכיחו את עצמם בהופעות כבעלות תרומה ייחודית לסצנת הרוק המתקדם המקומית.
גם להקת פאי-קיו (PieQ) משתייכת לג'אנר עם השפעות הן מהמטאל המקדם והן מהרוק האלטרנטיבי והיא מייצגת דור חדש של מוזיקאים צעירים אוהבי רוק מתקדם.
עם עליית הפופולריות של סצנת המטאל בישראל, עלה הביקוש לפרוג-מטאל בין אם בהופעות גדולות של להקות חשובות מחו"ל (דרים ת'יאטר, אופת', פורקיופיין טרי ועוד..) ובין אם בהקמתן של להקות מקומיות שהבולטת ביניהן היא פריי פור נת'ינג (Prey For Nothing)
ראויה לציון גם אורפנד לנד המשלבת אלמנטים רבים של רוק מתקדם במטאל האוריינטלי שלה.
אמוראים
אַמוֹרָאִים (ביחיד אַמוֹרָא) הם חכמי התלמוד שפעלו בין חתימת המשנה לחתימת התלמוד (המאות ה-3–5 לספירה) בשני מרכזים עיקריים, בבל וארץ ישראל. דיוניהם ההלכתיים מתועדים ברובם בתלמוד הבבלי ובתלמוד הירושלמי, ודרשותיהם מתועדות במדרשי אגדה אמוראים ובשני התלמודים. קדמו להם התנאים, שרבים מדבריהם הורחבו על ידי האמוראים, או נוסחו מחדש על ידם, ולבסוף הוכללו במפעלם הגדול: התלמוד. אחריהם הגיעו הסבוראים.
אמוראים שחיו בבבל קבלו את השם "רב" כמו "רב יהודה" "רב יוסף" ועוד. מגדולי אמוראי בבל היה "רב" אשר היה תלמידו של רבי יהודה הנשיא שחתם את המשנה. בהתאמה, אמוראים שחיו בארץ ישראל קבלו את התואר "רבי" כמו רבי יוחנן או רבי עובדיה. אחד מגדולי האמוראים בארץ ישראל היה רבי יוחנן שכתב את התלמוד הירושלמי.
מקור השם.
הכינוי "אמורא" שימש במקור לתיאור תפקיד שהיה קיים בבית המדרש - ה"אמורא" היה מבאר את דברי החכם בפני הציבור, ושימש כמתורגמן או כרמקול אנושי של החכם שדרש, אך כבר בתקופת התלמוד הפך לכינוי כללי לחכמים שחיו לאחר חתימת המשנה ותפקידם הוגדר כמבארי המשנה.
היסטוריה.
האמוראים פעלו בשני מרכזים תורניים, בארץ ישראל ובבבל. בגלל ההבדלים הרבים שבין שני מרכזים אלו, מקובל להבדיל בין אמוראי בבל לאמוראי ארץ ישראל. ידועים כ-500 אמוראים ומעלה, שפעלו בעיקר בארץ ישראל ובבבל.
בארץ ישראל היה המרכז התורני בתקופה זו בטבריה ובקיסריה, ובבבל היה המרכז העיקרי בישיבת סורא וישיבת נהרדעא שעברה עם חורבנה לפומבדיתא. אמוראי בבל ואמוראי ישראל שמרו על קשר ונעזרו זה בזה לדיונים הלכתיים באמצעות אמוראים שנדדו מארץ לארץ וכונו "נחותי" או "נחותאי".
ארץ ישראל הייתה נתונה בתקופה זו תחת שלטון האימפריה הביזנטית שרדפה את היהודים, ולכן סבל המרכז הארצישראלי מהתנכלויות מצד הרשויות. בבבל שלטה האימפריה הסאסאנית שהייתה יחסית נוחה ליהודים ולכן התקיימו בה הלימודים בצורה נוחה יותר ופומבית יותר. בישיבות הבבליות נהגו לפלפל יותר והסוגיות שלובנו בהן היו בדרך כלל סבוכות ומעמיקות יותר, ובישיבות הארצישראליות היה נהוג יותר שיטת הלימוד הפשטנית החותרת לפסיקה ההלכתית.
לפי כמה מהפרשנויות, שררו בין אמוראי בבל יריבויות היררכיות, שלא איפשרו להם ללמוד וללבן סוגיות בצורה שיתופית, ואילו בארץ ישראל נהגו ללבן את הסוגיות בצורה משותפת. לפי פרשנויות אחרות, נעוץ ההבדל בצורת ליבון הסוגיות, אמוראי בבל נהגו להתנצח בפלפולם בצורה חריפה, ואילו אמוראי ארץ ישראל נהגו להתווכח בצורה מכובדת. מטבע הדברים היו רוב אמוראי בבל חניכי הישיבות הבבליות, למדו בשיטותיהן והורו בהן בשלבים המאוחרים של חייהם, ורוב אמוראי ארץ ישראל היו חניכי הישיבות הארצישראליות ומוריהן במשך חייהם.
אמוראי ארץ ישראל פעלו בארץ ישראל מאז חתימת המשנה והתקבלותה, בתקופה המכונה תקופת המעבר, עד לאחר פולמוס גאלוס, ובערך באותה תקופה נחתם התלמוד הירושלמי. עריכתו של התלמוד הירושלמי מיוחסת במקורות לאמורא רבי יוחנן שהיה מגדולי אמוראי ארץ ישראל, אך חתימתו הסופית אירעה רק כשני דורות אחריו. בסך הכל פעלו אמוראי ארץ ישראל במשך כחמישה דורות.
אמוראי בבל פעלו מאז ירידת רב לבבל וייסוד ישיבת סורא. התקופה נמשכה כשמונה דורות, והסתיימה עם חתימת התלמוד הבבלי על ידי רב אשי ורבינא, שלאחריהם החלה תקופת הסבוראים.
אמוראי ארץ ישראל שנסמכו כונו עם התחילית "רבי", ואילו אמוראי בבל שלא נסמכו (כיוון שניתן לסמוך לרבנות רק בארץ ישראל) כונו עם התחילית "רב".
הביוגרפיה של האמוראים.
שאלת הביוגרפיה של חכמי התלמוד היא שאלה סבוכה. שמותיהם לא נזכרים במקורות היסטוריים מקובלים, כנראה בשל העובדה שפעלו בתוך העולם היהודי-תורני, ולא היו מוכרים מחוצה לו. הביוגרפיות המקובלות כיום מתבססות על החומר המצוי בתלמודים ובמדרשים, כפי שהוא לפנינו. חומר זה מצוי בחלקו הספרות האגדה. שאלת המהימנות ההיסטורית של החומר והדרך בה ניתן להפיק מידע היסטורי ממנו אינה מוסכמת כיום על כל החוקרים.
קישורים חיצוניים.
מאמרים.
מתוך אתר פשיטא:
בלוז רוק