נקודת סמירננסקי נקראת על שם המשורר הבולגרי הריסטו סמירננסקי (חי בין השנים: 1898 – 1923).
אדם – האוסף
אדם – האוסף הוא אלבום האוסף השני של הזמר הישראלי אדם. את האלבום הוציאה בשנת 1999 לאור חברת התקליטים הד ארצי, לאחר שמונה שנים מפרסום "פעמיים ביום", האוסף הראשון של אדם. בין השירים שנכללו באלבום נמנים "שקיעה אחת", שצעד במשך שישה עשר שבועות במצעד הפזמונים השבועי של רשת ג'; "מצטער", שירו היחידי של אדם שדורג במקום הראשון במצעד הפזמונים השנתי וזכה בתואר "שיר השנה"; "היא רוקדת לבדה", שנכתב והולחן על ידי רחל שפירא וקורין אלאל ו"בלדה בין כוכבים", גרסת כיסוי שנכללה באלבום "חופשי".
מסיבת יום ההולדת של מיקי
מסיבת יום ההולדת של מיקי (באנגלית: Mickey's Birthday Party) הוא סרט הנפשה קצר אמריקאי של מיקי מאוס שיצא לראשונה בשנת 1942. את הסרט ריילי תומסון ביים, וולט דיסני הפקות הפיקו ו-RKO Radio Pictures הפיצו. צוות האנימטורים כולל את לס קלארק, ג'יימס מור, קנת' מוס, ריילי תומסון, ברנרד וולף ומרווין וודוורד. זהו הסרט ה-116 בסדרת סרטי "מיקי מאוס" שיצא לאקרנים והראשון באותה השנה.
בשנת 2021 יצאה הסדרה "גופי בכיצד להישאר בבית", כאשר בפרק השני שלה גופי לבוש כמו בסרט זה.
עלילה.
מיני מאוס עורכת מסיבת הפתעה ליום הולדתו של מיקי מאוס, אשר כוללת את חבריו דונלד דאק, גופי, קלרבל הפרה, הוראס הורסקולר וקלרה קלאק. לאחר שמיקי מופתע מהמסיבה, מיני שולחת את גופי לאפות העוגה ומציגה למיקי את מתנת היום הולדת שלו, פסנתר קטן.
לאחר ניסיונות לא מוצלחים שלו לנגן, מיני אומרת למיקי שהיא תנגן בעוד הוא ירקוד. מיקי אכן רוקד ריקוד רומבה פראי בזמן שמיני מנגנת. בינתיים, גופי מנסה לאפות עוגה במטבח, אבל הוא נכשל פעם אחר פעם. וכשמיני נכנסת לבדוק את ההתקדמות שלו, גופי מסתיר את עקבותיו ואומר לה שהאפייה מתנהלת בסדר. בסלון, דונלד, חבוש בסומבררו, רוקד עם קלרה, שריקודיה הפרועים ומלאי המרץ מתישים אותו כליל.
כשהוא מפשל בפעם השלישית להכין את העוגה, גופי בסופו של דבר מחליט לקנות אחת מהמאפייה. קלרה בהתלהבותה הרבה, מנענעת ומשקשקת את דונלד העייף כל כך חזק, שהיא מעיפה אותו מהחולצה שלו עד לנברשת שבתקרה, שם הוא תלוי מיוזע ומותש.
גופי מגיע עם עוגת יום הולדת מרשימה אך בעוד מיני מנגנת והחבורה שרה, הדלת מסתובבת מכה את גופי גורמת לו להשליך את העוגה היישר על מיקי, שממשיך לחייך למרות זאת.
הפקה.
סרט קצר זה הוא עדכון לסרט הקצר בשחור-לבן משנת 1931 "מסיבת יום ההולדת". בגרסה של 1931 היו רק מיקי, מיני, קלרבל והוראס, מכיוון שאף אחת מהדמויות האחרות לא הייתה קיימת באותה תקופה. בסרט ישנם גם כמה סימני חותם מהסרט "המסיבה הנהדרת" משנת 1932.
שלוש סצנות בסרט זה מוחזרו מסרטים קודמים:
פלוטו, שמופיע על כרזת הסרט, אינו מוצג בפועל כלל.
זהו הסרט מיקי מאוס האחרון בו מיני מאוס מופיעה כשהיא ללא בגד על החלק העליון.
סוד האחד
סוד האחד הוא אלבום האולפן החמישי של הזמר הישראלי אדם. את האלבום הוציאה בשנת 1999 לאור, חודשים ספורים לאחר פרסום אדם – האוסף, חברת התקליטים הד ארצי, בפורמט תקליטור בקטלוג 64044. בדומה לאלבום האחרון של אדם, "הימים שאנחנו ביחד", אף שיר שנכלל ב"סוד אחד" נכנס למצעד הפזמונים השבועי של רשת ג'.
נתן צבי שקד
נתן צבי שקד (נולד ב-10 באוקטובר 1976) הוא פרופסור מן המניין וראש המחלקה להנדסה ביו-רפואית בפקולטה להנדסה ע"ש איבי ואלדר פליישמן באוניברסיטת תל אביב. חוקר בתחום הביו-פוטוניקה ומערכות אופטיות לדימות מיקרוסקופי וננוסקופי.
ביוגרפיה.
שקד נולד בתל אביב וגדל בישראל. את התואר הראשון, השני והשלישי שלו השלים בשנים 2002, 2004 ו-2008, בהתאמה, כולם בהנדסת חשמל ומחשבים באוניברסיטת בן-גוריון בנגב.
בשנת 2008, הצטרף שקד למחלקה להנדסה ביו-רפואית באוניברסיטת דיוק בקרוליינה הצפונית, ארצות הברית, ושהה שם כשנתיים כעמית בתר-דוקטורט, בתמיכת מלגת ביכורה של הקרן הלאומית למדע, ועוד חצי שנה כפרופסור מבקר באותה מחלקה.
בשנת 2011, שב שקד לישראל והצטרף כחבר סגל במחלקה להנדסה ביו-רפואית באוניברסיטת תל אביב, בדרגת מרצה בכיר. בשנת 2015 – קודם לדרגת פרופסור חבר, בשנת 2019 – קודם לדרגת פרופסור מן המניין, ובמרץ 2022 – התמנה לראש המחלקה להנדסה ביו-רפואית.
מחקר.
שקד עומד בראש קבוצת מחקר גדולה העוסקת במיקרוסקופיה, ננוסקופיה ואינטרפרומטריה אופטיות ביו-רפואיות (בראשי תיבות באנגלית – OMNI). קבוצתו מפתחת כלים ניסויים ואנליטיים לצורך דימות תלת-ממדי תוכני-כמותי של תאים ביולוגיים, ללא צביעה כימית העלולה להזיק להם, המשתלבים בצורה ייחודית עם שיטות בינה מלאכותית בעזרת למידה עמוקה.
בין הפיתוחים הטכנולוגיים בקבוצתו ניתן למנות פיתוח מודולים אינטרפרומטריים והולוגרפיים קליניים שמאפשרים צילום של תאים ביולוגיים ללא צביעה כימית ועם קונטרסט כמותי, שאותם ניתן למקם אותם חיצונית למערכות מיקרוסקופיות קיימות, ושאינם דורשים תנאי יציבות מכנית או כיוון מחמירים כפי שמתקיים במערכות אינטרפרומטריות רגילות; פיתוח כלי למידה עמוקה עבור סיווג של תאים ביולוגיים וצביעתם הווירטואלית על סמך המידע העמוק המופק; טומוגרפיה אופטית לצורך דימות תלת מימדי מהיר של תאים חיים בעזרת מקדם שבירה; וננוסקופיה אינטרפרומטרית של תאים ביולוגיים ואלמנטים דקים אחרים.
שני יישומים רפואיים מרכזיים במחקרו הם דימות כמותי, ניתוח ובחירה של תאי זרע להפריה חוץ-גופית (יישום אשר התגבש לכדי חברת QART Medical אותה ייסד) ודימות וניתוח בזרימה של תאי סרטן בביופסיות נוזליות, כגון מציאת ואבחון תאי סרטן בדגימות דם.
שקד הוא מחבר של מעל 100 מאמרים אקדמיים בעיתונים מדעיים מובילים ומעל 170 מאמרים בכנסים. הוא ממציא של מספר פטנטים, ושימש כעורך-שותף של ספר מדעי בתחום מיקרוסקופיית הפאזה לשימושים ביו-רפואיים. שקד מכהן כראש הכנס השנתי לדימות וחישה ביורפואיים ללא סימון (SPIE LBIS) המתקיים מדי שנה בסן פרנסיסקו, קליפורניה, ארצות הברית, ועמית בקהילה האמריקאית לאופטיקה (OPTICA Fellow) וכן בקהילת הבינלאומית לאופטיקה ופוטוניקה (SPIE Fellow).
אמיליה פרידמן
אמיליה פרידמן (ברוסית: Фридман Эмилия Моисеевна, נולדה ב-22 בינואר 1959) היא חוקרת ישראלית בתחום תורת הבקרה, פרופסור מן המניין בפקולטה להנדסה ע"ש איבי ואלדר פליישמן באוניברסיטת תל אביב. מומחית להשהייה בזמן ומערכות פרמטרים מבוזרות. עמיתת IEEE עבור "תרומות לחקר מערכות מושהות בזמן ובקרת נתונים דגומים".
ביוגרפיה.
אמיליה פרידמן נולדה בקויבישב, ברית המועצות. בין השנים 1976–1981 היא למדה לתואר ראשון ושני במתמטיקה (בהצטיינות) באוניברסיטת קויבישב (סמרה). את עבודת הדוקטורט במתמטיקה, שבוצעה בהנחיית פרופ' ודים סטריגין הגישה בשנת 1986 באוניברסיטת וורונז'. העבודה נשאה את הכותרת "יריעות אינטגרליות של מערכות מושהות בזמן המופרעות בצורה סינגולרית, ויישומן".
בשנים 1981–1982 פרידמן שימשה חוקרת במכון הפוליטכני קויבישב, ובשנת 1985 הצטרפה למחלקה למתמטיקה בממכון קויבישב למהנדסי מסילות ברזל, בדרגת פרופסור משנה. ב-1989 קודמה לדרגת פרופסור חבר.
בשנת 1992 עברה פרידמן עם משפחתה לישראל, והצטרפה למחלקה להנדסת חשמל ומערכות באוניברסיטת תל אביב. בראשית פעילותה באוניברסיטה נתמכה על ידי תוכנית קמ"ע של משרד הקליטה. היא החלה כחוקרת בכירה ב-1993, והייתה לעמיתת מחקר ראשית (דרגה מקבילה לפרופסור חבר) ב-2002. בשנת 2012 היא קודמה לדרגת פרופסור מן המניין.
במרוצת השנים, פרידמן שימשה חוקרת אורחת במוסדות רבים בעולם, בהם מכון ויירשטראס לאנליזה וסטוכסטיקה יישומית בברלין (גרמניה), INRIA ברוקנקור (צרפת), Ecole Centrale de Lille (צרפת), אוניברסיטת ולנסיין (צרפת), אוניברסיטת לסטר (בריטניה) אוניברסיטת קנט, CINVESTAV (מקסיקו), אוניברסיטת ג'ה-ג'יאנג (סין), סנט פטרסבורג ITMO (רוסיה), אוניברסיטת מלבורן ( אוסטרליה), Supelec (צרפת), KTH (שוודיה).
פרידמן נשואה לפרופ' יבגני שוסטין, חבר סגל בבית הספר למתמטיקה באוניברסיטת תל אביב, ולהם בן. מתגוררת בתל אביב.
אחיה, ליאוניד פרידמן, הוא פרופסור במחלקה לבקרה בפקולטה להנדסה של האוניברסיטה הלאומית האוטונומית של מקסיקו במקסיקו סיטי.
מחקר.
תחומי המחקר של פרידמן כוללים השהיית זמן ומערכות מופרעות באופן סינגולרי, נתונים דגומים ובקרה מבוססת רשת, בקרה במשוואות דיפרנציאליות חלקיות ובקרה לא ליניארית. היא הייתה חלוצה בגישה של השהייה בזמן לבקרת נתונים דגומים. גישתה זו הפכה לפופולרית במערכות בקרה ברשת, המאפשרת להשהיות בתקשורת להיות גדולות יותר ממרווחי הדגימה.
כמו כן, היא הציגה את השיטה הדסקריפטורית למערכות מושהות בזמן ובקרה רובוסטית, שהובילה לשיטות ניתוח ותכנון יעילות. בנוסף היא הציגה את שיטת ליאפונוב-קרסובסקי למערכות עם השהייה משתנים במהירות (ללא כל מגבלה על נגזרת ההשהייה). היא הייתה חלוצה גם בגישת אי-השוויון המטריצה הליניארית לבקרה רובוסטית במשוואות דיפרנציאלות חלקיות בקרה מבוססת-רשת שלהן.
לפי גוגל סקולר (אוגוסט 2022), מדד הירש שלה הוא 70 והיא החוקרת המצוטטת ביותר בתורת הבקרה.
פרידמן היא עורכת-שותפה של כתב העת Automatica, והייתה עורכת-שותפה בכתבי עת מובילים בתחום תורת הבקרה: IMA J. Control &amp; Information, SIAM J. Control &amp; Optimization. לאורך השנים חיברה למעלה מ-200 מאמרים בכתבי עת שפיטים וכן שתי מונוגרפיות שראו אור בהוצאת שפרינגר.
ראש המטה הכללי (צ'כיה)