הסרט בוחן את התמוטטותה של ספירס בשנת 2007, גילוח הראש ושאר הסקנדלים שאפפו את ספירס באותה תקופה, ומראיין את הפפראצי דניאל "דנו" ראמוס שצילם את ספירס תוקפת את מכוניתו עם מטרייה לאחר שלא יכלה לבקר את ילדיה בהתאם להסדר המשמורת עליהם מול הגרוש שלה קווין פדרליין. ספירס מתנכרת ממשפחתה ומקורביה האחרים באותה תקופה, מפטרת את המנהל האישי שלה ומתיידדת עם אדם בשם סם לופטי, שעל פי השמועות המוצגות בסרט, ניצל את מצבה הקשה על מנת לפגוע בה כלכלית. השיא במשבריה של ספירס היה הנעילה שלה בשירותים יחד עם שני בניה וחוסר שיתוף הפעולה מצידה למסור אותם לאביהם למשמורת, דבר שהוביל לאשפוזה הכפוי.
האירועים הללו הובילו את בית המשפט לקבוע כי ספירס לא מסוגלת לנהל את רכושה או חייה, ולהציב עליה את אביה בתור אפוטרופוס. במהלך 13 שנים של אפוטרופסות ספירס הוציאה ארבעה אלבומים מצליחים, יצאה לסיבובי הופעות בכל העולם והשתתפה בתוכניות טלוויזיה וראיונות.
פלישה קולוטה, חברה ותיקה של משפחת ספירס והעוזרת של בריטני לשעבר, אומרת שהיא נדהמת מהסדר האפוטרופסות "במיוחד עבור מישהו בגילה של בריטני ומישהי שמסוגלת לכל כך הרבה, ואני יודעת ממקור ראשון שהיא מסוגלת."
בשנת 2019 ספירס הצהירה במסמכים משפטיים כי היא רוצה להסיר את אביה מתפקיד האפוטרופוס עליה, דבר שהצית את תנועת המעריצים "FreeBritney"# במטרה לשחרר את ספירס.
בסוף הסרט מוצגת רשימת אישים, שנתבקשו להתראיין בסרט או להגיב לו, אך סירבו. הרשימה כוללת את כל משפחתה של ספירס וכל המעורבים הישירים בפרשה, לרבות בריטני עצמה, שלא ידוע אם הבקשה להתראיין כלל הגיעה אליה.
ביקורת ותגובות.
ביקורות.
הסרט שודר בהקרנת בכורה בערוץ FX וצפו בו כ-265,000 איש, באותו זמן הועלה הסרט לשירות הסטרימינג הולו.
הסרט זכה לביקורות חיוביות בעיקר. הוא שובח על האופן שבו בוחן את היחס הבעייתי כלפיי ספירס וכיצד העלה את הנושא הטעון של האפוטרופסות, תוך שהוא משתמש בפרטי רכילות על מנת למשוך הצופים ולדבר על נושאים חשובים. מנגד, הסרט בוקר על כך שהוא מתיימר להציג עבודה תחקירנית מעמיקה על חייה של ספירס, אך בפועל הוא עוד סרט רכילות שמנצל את מצבה, תוך הישענות על קונספירציות מעריצים: "ספירס, באחד מלהיטיה הגדולים, הבהירה ש׳כולם רוצים חתיכה׳ ממנה. בניו יורק טיימס רצו לנגוס גם כן באומצה המדממת הזו".
תגובות.
לאחר הקרנת הבכורה של הסרט הדוקומנטרי, ספירס זכתה לתמיכה ממספר עצום של ידוענים, ביניהם מיילי סיירוס, אוליביה ניוטון-ג'ון, קייסי מאסגרייבס, שרה ג'סיקה פארקר, בט מידלר, ג'וש גד, סם סמית', צ'ארלי פות', אלי גולדינג, היילי ויליאמס, קורטני לאב, היילי קיוקו, סנדרה ברנרד, ג'מילה ג'מיל, פיטבול, הת'ר מוריס, אליזבת ריזר, Garbage, רבקה מדר, פריס הילטון, קלואי קרדשיאן, מריה קארי, שר, לקסי אלכסנדר, אמה קאולפילד, ונסה קרלטון, שרה סמפאיו וגם קטי נג'ימי.
ב-7 בפברואר 2021, החל להופיע ההאשטאג "We Are Sorry Britney", שהפך לטרנד בטוויטר. סלבריטאים ואנשי טלוויזיה רבים קיבלו תגובה חריפה מהקהל על אמירות מהעבר ועל שאלות בראיונות שהפנו כלפי ספירס. ביניהם ג'סטין טימברלייק, דיאן סויר, שרה סילברמן, ג'ואל מקהייל, איבו ניה וגם ג'ון אוהארלי.
ב-12 בפברואר 2021, ג'סטין טימברלייק העלה התנצלות פומבית לעמוד האינסטגרם שלו, בה נאמר "אקח על עצמי אחריות" וכי "אני יכול לעשות טוב יותר ואעשה טוב יותר". התנצלויות אלו הופנו כלפיי ספירס וג'נט ג'קסון. הקומיקאית שרה סילברמן התנצלה על בדיחות שסיפרה על ספירס ב-2007, וקראה לבניה "טעויות". הסרט הציף גם מקרים נוספים בהם התקשורת התייחסה בצורה קשה למפורסמות.
עמיתים מומחים
עמיתים מומחים הוא תחום ידע חדש יחסית ומקצועי במערך בריאות הנפש, המשלב ידע מניסיון אישי, יחד עם ידע מקצועי בתחומי השיקום בבריאות הנפש, בו העמית המומחה חשוף בהתמודדות האישית שלו וכאמור, עושה בה שימוש כדי לתמוך תהליכי שיקום של אנשים המוכרים כמתמודדים עם רגישות נפשית.
תפקיד העמית המומחה החל בעיקר במחלקות שונות, במספר מצומצם של מרכזי בריאות הנפש, כחלק מהליך הטמעה ומחקר של התפקיד החדש (מרכז בריאות הנפש בבאר שבע למשל). עם זאת, חברות המעניקות שירותים שונים לסל שיקום, החלו להגדיר בתוכן תפקיד חדש מתוך הכרה בייחודיות וחשיבות התפקיד הן כאלה שיש בידם לפתח ולעגן ידע מקצועי מבוסס ניסיון בשיקום בבריאות הנפש ובמקביל, שינוי עמדות התפיסות בקהילה, מעצם היותו של העמית המומחה חשוף לקהילה בהתמודדותו והידע המקצועי שבו.
ראפ (פירושונים)
רטקזברנץ'
רטקזברנץ' (בהונגרית: Rétközberencs) הוא כפר במחוז סבולץ'-סטמאר-ברג שבצפון מזרח הונגריה.
יהודי רטקזברנץ'.
ברטקזברנץ' חיו יהודים בתקופות זמן שונות ובמקום קיים בית קברות יהודי. יהודים רבים מהכפר נרצחו בשואה.
יצחק לוי (היסטוריון)
יצחק (איציק) לוי (נולד ב-10 באוקטובר 1945) הוא היסטוריון, המתעד כבר למעלה מארבעים שנה את שפת הלאדינו.
ביוגרפיה.
לוי נולד ב-10 באוקטובר 1945 בשכונת ימין משה, ירושלים, והוא בן למשפחת דאסה אשר מקורה במגורשי ספרד אשר עברו להתגורר בסלוניקי, יוון. בשנת 1963 הוא התגייס לצה"ל ושירת בחיל הקשר והאלקטרוניקה עד לשחרורו כסמל בשנת 1966. במהלך שירותו במילואים הוא הועלה לדרגת רס"ר, ולחם במלחמת ששת הימים ובמלחמת יום הכיפורים.
לאחר שחרורו מצה"ל החל לוי לעבוד בחברת בזק, שם עבד עד לשנת 1998. בשנת 1970 הוא סיים קורס בלווייני תקשורת מטעם חברת GTE, ובשנת 1975 הוסמך כהנדסאי אלקטרוניקה מטעם המכללה הטכנולוגית אורט. בשנת 1981 סיים תואר ראשון ב בירושלים, בחוג להיסטוריה. למד לתואר שני ב, ובשנת 1999 קיבל תואר דוקטור בפילוסופיה מהאוניברסיטה העברית בירושלים, על מחקר בנושא "הפעילות הפוליטית והארגון של הקהילה הספרדית ביישוב ובמדינת ישראל 1945–1955", שנעשה בהדרכת הפרופסורים משה ליסק ופיטר מדינג.
בין השנים 1998–2001 לימד לוי קורסים באוניברסיטה הפתוחה, ובשנים 2000–2001 לימד באוניברסיטה העברית במסגרת מכון "מגיד" את הקורס "אוצר הפולקלור של צאצאי מגורשי ספרד". בין השנים 2002–2005 הוא לימד קורסים במכללת אשקלון במחלקה לסוציולוגיה.
שימור שפת הלאדינו.
בשנות ה-80 החל לוי לעסוק בתחום שימור שפת הלאדינו, ומאז הוא פועל למען שימור ותיעוד נכסי התרבות והפולקלור של צאצאי מגורשי ספרד. בארכיון הרשות הלאומית לתרבות הלאדינו, תיעד לוי את סיפורם האישי של כ-2,000 אינפורמנטים דוברי לאדינו.
בשנת 2018 קיבל לוי מדליה מטעם ועד העדה הספרדית על פועלו ומאמציו לשימור שפת הלאדינו.
בשנת 2022 קיבל לוי פרס מפעל חיים מטעם הרשות הלאומית לתרבות הלאדינו על פועלו ומאמציו לתיעוד ושימור שפת הלאדינו ותרבותה.
אהלן
אהלן הוא סינגל הבכורה של הזמרת הישראלית טיילור מלכוב. השיר יצא לאור ב-8 בפברואר 2021, על ידי חברת התקליטים "NMC", כסינגל שלא מתוך אלבום. השיר נכתב והולחן על ידי אלי חולי ורובי פאייר, אשר גם הפיק את השיר.
רקע.
בין השנים 2017–2020, מלכוב שרה עם הזמר בן זיני כחלק מהצמד "בן זיני וטיילור". באפריל 2020, הצמד התפרק. בראיון לאתר "מאקו", מלכוב אמרה כי היא "התגעגעה לשיר, ואין מתרגשת ממנה להוציא היום את הסינגל הראשון שלה".
ביקורות.
מבקר המוזיקה הישראלי יוסי חרסונסקי תיאר את השיר כ"קיטש מצועצע מהוקצע שקורץ לחו"ל", והעניק לשיר 3.5 כוכבי זהב מתוך חמישה.
סבולצ'באקה
סבולצ'באקה (בהונגרית: Szabolcsbáka) הוא כפר במחוז סבולץ'-סטמאר-ברג שבצפון מזרח הונגריה.
כמו יישובים רבים באירופה גם בסבולצ'באקה מספר התושבים נמצא בירידה. כך, בשנת 1990 היה מספר התושבים 1,220 ובשנת 2020 1,088 תושבים.
יהודי סבולצ'באקה.
יהודים התחילו להתיישב בסבולצ'באקה במחצית השנייה של המאה ה-18. רובם עסקו במסחר ומעט היו חוכרי קרקעות ובעלי משקים קטנים.
במקום היה בית כנסת שנבנה במחצית השנייה של המאה ה-19, חברה קדישא, "חדר", מקווה ובית קברות יהודי. ובשנת 1885 נסתפחו לקהילת קישווארדה.
בתקופת הטרור הלבן סבלו יהודי המקום מהתפרצויות אנטישמיות שאורגנו בידי אנשי הכמורה הנוצרית.
אחרי פרוץ מלחמת העולם השנייה לא השתנו חיי היהודים בכפר עד שנת 1942 אז גויסו גברים יהודים לעבודות כפייה. בתקופה זו בניין בית הכנסת ובתי היהודים נרגמו שוב ושוב באבנים.
ב-19 במרץ 1944 נכנס הצבא הגרמני להונגריה. בסבולצ'באקה הוצבה יחידת אס אס ונוכחותה עודדה את אנשי מפלגת צלב החץ לבצע מעשי שוד ביהודים. באפריל רוכזו יהודי סבולצ'באקה בבית הכנסת והובלו בעגלות לגטו קישווארדה, שם הוחזקו בצפיפות משך שבועות מספר. במאי 1944 שולחו למחנה ההשמדה אושוויץ.
אחרי המלחמה חזרו לכפר שמונה יהודים ששרדו. הם נתקלו באיבת המקומיים שהשתלטו בינתיים על רכושם. יהודי אחד נהרג והאחרים עזבו את המקום.
סבולצ'וורשמרט
סבולצ'וורשמרט (בהונגרית: Szabolcsveresmart) הוא כפר במחוז סבולץ'-סטמאר-ברג שבצפון מזרח הונגריה.
כמו יישובים רבים באירופה גם בסבולצ'וורשמרט מספר התושבים נמצא בירידה. כך, בשנת 1990 היה מספר התושבים 1,594 ובשנת 2020 רק 1,551 תושבים.
יהודי סבולצ'וורשמרט.
בסבולצ'וורשמרט חיו יהודים בתקופות זמן שונות ובמקום קיים בית קברות יהודי, יהודים רבים מהכפר נרצחו בשואה.
יוג'ין גודמן