ב-21 בפברואר 2012 יצא השיר "לבדי" אשר הלחין גולן בעצמו למילים של יוסי גיספן, השיר עובד על ידי תמיר צור בסגנון רטרו של המוזיקה המזרחית בשנות ה-80 ותחילת שנות ה-90 עם סולו גיטרה מזרחית של עומרי זליג. השיר הגיע למקום ה-5 במצעד של רשת ג' . השיר הגיע למקום ה-23 במצעד השנתי של רשת ג' לשנת הפזמונים תשע"ב.
השיר יצא כסינגל עם צאת האלבום. השיר הוא גרסה עברית לשירו המצליח של הזמר היווני ניקוס ורטיס, "אן איסה אנה אסטרי (Αν είσαι ένα αστέρι)", שהלחין קיריאקוס פפדופולוס. השיר זכה ללמעלה מ 29 מיליון צפיות ב-YouTube.
גולן קנה את הזכויות על השיר, וכתב בעצמו את המילים. השיר הגיע למקום הראשון בהשמעות ברדיו ובמצעדי הרדיו והסלולר. השיר הגיע למקום הראשון בהשמעות השבועיות ברדיו, ושהה כ-12 שבועות במצעד. השיר הגיע למקום ה-5 במצעד העברי השבועי של רשת ג'. השיר הגיע למקום ה-2 במצעד השנתי של רשת ג' ולמקום ה-3 במצעד השנתי של גלגלצ ונבחר כשיר השנה בערוץ 24 וב-mako. בשקלול כל המצעדים השנתיים הגיע למקום ה-2 כשרק השיר "זיקוקים" של משה פרץ הקדים אותו. (המיקום הגבוה ביותר של גולן במצעד שנתי מאז הלהיט "זה אני").
הצלחה.
האלבום זכה להצלחה רחבה בישראל ומכר 40,000 עותקים בתוך 14 ימים, והגיע למעמד אלבום פלטינה. בתוך שלושה וחצי חודשים הגיע האלבום למעמד על מכירת למעלה מ-80,000 עותקים. בתחילת יוני 2013, האלבום הגיע למעמד אלבום פלטינה משולשת על מכירות של למעלה מ-150 אלף עותקים, והסינגלים הגיעו לראש מצעדי ההשמעות ברדיו ובסלולר. השיר "מלכי המלכים" זכה להצלחה בקרב הקהל והושר במאות קאברים.
כל שירי האלבום הגיעו לסך של יותר מ-100 מיליון צפיות ביוטיוב. השיר "כשאת איתו" שבר שיא והגיע ל-35 מיליון צפיות.
אף על פי ההצלחה במכירות, האלבום קיבל ביקורות צוננות מהמבקרים שטענו כי האלבום מורכב משירים עם מילים שטחיות וכי הוא יוצר געגוע לאלבומיו הראשונים של גולן.
אחריות פיקודית
אחריות פיקודית היא דוקטרינה משפטית מתחום דיני מלחמה העוסקת באחריות העומד במעלה היררכיה צבאית למעשי או מחדלי הכפופים לו, בעת בירור משפטי של פשעי מלחמה. הדוקטרינה קובעת כי מפקד, אשר ער לעובדה שפקודיו מפרים זכויות אדם, או מבצעים פשעי מלחמה, ישא באחריות פלילית למעשי פקודיו אם אינו נוקט באמצעים למנוע את המעשים. תורת האחריות הפיקודית נוסדה באמנת האג משנת 1907 ויושמה לראשונה בשנת 1921, בבית המשפט העליון בגרמניה, במשפטו של אמיל מילר שעמד לדין במסגרת משפט פשעי המלחמה בלייפציג.
בשנת 1945, בעת משפטו מעורר המחלוקת של הגנרל היפני טומויוקי ימאשיטה, שבה ונקבעה אחריות פיקודית לפשעי מלחמה בתקופת מלחמת העולם השנייה, אשר כונתה "אמת המידה של ימאשיטה". ימאשיטה הואשם בכך שכשל בחובותיו כמפקד, באופן לא חוקי, כאשר לא שלט על פעולות חיילים תחת פיקודו והתיר להם לבצע פשעי מלחמה.
בשנת 1971 נקבע תקדים משפטי בולט נוסף בנושא אחריות פיקודית בעת משפטו של ארנסט מדינה, קפטן בחיל הרגלים של צבא ארצות הברית, אשר הועמד לדין בעוון ביצוע פשעי מלחמה בעת שפיקד על פלוגה שהייתה מעורבת בטבח מי ליי במהלך מלחמת וייטנאם בשנת 1968.
מקור התפיסה.
פיתוח הרעיון.
בספרו אמנות המלחמה, אשר נכתב במאה ה-6 לפנה"ס, קובע סון דזה כי זוהי חובתו של המפקד להבטיח כי פקודיו מתנהגים כבני תרבות בעת סכסוך מזוין. בשנת 1439 ציווה שארל השביעי, מלך צרפת
משפטו של פטר פון הגנבאך בפני בית דין מיוחד של האימפריה הרומית הקדושה בשנת 1474 היה הפעם הראשונה בה הוכרו באופן "בינלאומי" חובות מפקדים לנהוג באופן חוקי. הגנבאך עמד לדין על פשעים שביצע בעת כיבוש ברייזך, נמצא אשם בפשעי מלחמה והוצא להורג בכריתת ראשו. הוא הורשע בפשעים אשר נמצא כי, כאביר, היה חייב למנוע. הגנבאך טען להגנתו כי רק מילא אחר פקודות שקיבל משארל הראשון, דוכס בורגונדיה, אשר בידיו נתנה האימפריה הרומית הקדושה את ברייזך. אף שבמשפט לא נעשה שימוש מפורש בדוקטרינת האחריות הפיקודית, נראה שזהו המשפט הראשון שהיה מבוסס על עקרון זה.
במהלך מלחמת האזרחים האמריקנית התפתחה תפיסת האחריות הפיקודית, כפי שניתן לראות בקוד ליבר (Lieber Code), הוראות החתומות בידי אברהם לינקולן המורות לכוחות האיחוד כיצד עליהם להתנהג בעת מלחמה. בקוד הוטלה אחריות פלילית על מפקדים אם נתנו פקודה, או עודדו חיילים, לפצוע או להרוג חיילי אויב חסרי ישע.
פרק 4 לאמנת האג משנת 1907 היה הניסיון הראשון לנסח בחוק את עקרון האחריות הפיקודית ברמה הבינלאומית. רק לאחר מלחמת העולם הראשונה הוועדה על אחריות יוזמי המלחמה ועל אכיפת עונשים, אשר קמה מטעם מדינות ההסכמה, המליצה על הקמת בית דין בינלאומי אשר ישפוט יחידים על שפקדו, או שעמדו מנגד אף על פי שהיה בכוחם למנוע הפרות של החוקים או מנהגי מלחמה.
אחריות פיקודית במחדל.
הרעיון ולפיו מפקד נושא באחריות פלילית למעשי פיקודיו פותח לראשונה בצורה ברורה בפסק דין ימאשיטה: בו נקבעה אחריות המפקד לפשעים שביצעו פקודיו לאחר שבמחדלו לא מנע או העניש על מעשים אלה (להבדיל מפשעים שבוצעו על פי פקודות). במשפט ימאשיטה לראשונה עמד לדין קצין שנאשם אך ורק בכך שהיה אחראי למחדל. בשנים 1944–1945, בעת שהיה מפקד הארמייה היפנית ה-14, שתפקידה היה להגן על הפיליפינים, חלק מחייליו ביצעו מעשי זוועה באלפי מקומיים. כמפקד הכוח, ימאשיטה הואשם בכך שבאופן לא חוקי התעלם וכשל מלמלא את חובותיו כמפקד כדי לשלוט על מעשים של פקודיו ובכך התיר להם לבצע פשעי מלחמה.".
בכך שמצא את גנרל ימאשיטה אשם בפשעים שיוחסו לו, בית הדין אימץ אמת מידה חדשה, כשהוא קובע כי "מקום שבו "מעשי נקם נפוצים ולא ננקט ניסיון יעיל מצידו של מפקד לגלות ולשלוט על מעשים פליליים, מפקד כזה עלול להימצא אחראי, ואף לשאת באחריות פלילית.". אולם נוסח מעורפל זה של הטלת האחריות הניב ויכוח מתמשך על מידת הידיעה שצריך לייחס למפקד כדי לבסס אחריות פיקודית. על פסק הדין בעניינו של ימאשיטה הוגש ערעור לבית המשפט העליון של ארצות הברית, וזה אישר את החלטת הערכאה הנמוכה. ימאשיטה נידון למוות והוצא להורג על אחריותו הפיקודית. התקדים שנוצר בעניין ימאשיטה הנחה בתי משפט אחרים אשר מצאו כי די בידיעת המפקד על מעשים לא חוקיים כדי להטיל עליו אחריות פיקודית פלילית.
במשפט הפיקוד העליון, שהיה חלק ממשפטי נירנברג הנוספים, בית הדין הצבאי קבע כי כדי למצוא מפקד אחראי לפעולות פקודיו "חייבת להיות התרשלות אישית. זו עשויה להתרחש מקום שבו ניתן לאתר קשר ישיר של הפעולה למפקד, או מקום שבו כישלונו לפקח באופן נאות על פקודיו מבסס רשלנות פלילית מצד המפקד, המבוססת על התעלמות לא מוסרית ממעשי פקודיו העולה כדי שיתוף פעולה.". במשפט בני הערובה נראה שבית הדין הצבאי האמריקאי הגביל את האחריות הפיקודית מכלל המצבים שבהם על המפקד מוטלת חובה לדעת, למצבים שבהם יש בידו מידע כלשהו ביחס למעשים לא חוקיים של פקודיו.
לאחר מלחמת העולם השנייה הורחבו ממדי האחריות הפיקודית בהטלת אחריות על מפקדים מקום שבו כשלו מלמנוע ביצוע מעשי פשע של פקודיהם. מקרים אלה הובילו למסקנה כי להוכחת קיומה של מחשבה פלילית אצל המפקד אין צורך בידיעה של ממש באשר למעשי פקודיו, ודי בידיעה בדרגה פחותה.
קודיפיקציה.
האמנה הבינלאומית הראשונה אשר שילבה את רעיון האחריות הפיקודית במערכת כללים ברורה הייתה פרוטוקול נוסף 1 משנת 1977 לאמנות ז'נבה משנת 1949. סעיף 86(2) לפרוטוקול קובע:
סעיף 87 לפרוטוקול מחייב את המפקד "למנוע, ומקום שבו הכרחי, לדכא ולדווח לרשויות המוסמכות" על כל הפרה של האמנה והפרוטוקול.
סעיף 86(2) הוא הכלל החוקי הראשון המתמודד ישירות עם שאלת הידע של המחזיק באחריות פיקודית.
הגדרת פיקוד.
המונח "פיקוד", ככל שהוא מתייחס לאחריות פיקודית, עשוי להיות מוגדר בשתי דרכים:
בפסיקה בתחום המשפט הבינלאומי התפתחו שני סוגים מיוחדים של "מפקדים דה יורה".
אחריות פיקודית בצה"ל.
לטענת החוקרת גולדמן-שלום המונח "אחריות מפקדים" אינו קיים בצה"ל, הוא אינו מצוין במילון למונחי צה"ל, ואין כל תפיסה ברורה של האחריות המצופה ממפקדי צה"ל להתנהגות של פקודיהם. זאת להבדיל מן האחריות האישית החלה על כל חייל בצה"ל למעשיו, כמנוסח ברוח צה"ל: לדעת החוקר גבריאל סיבוני העדר האחריות הפיקודית בצה"ל הוא תוצאה של "תהליך טשטוש מתמשך של הסמכות האישית של המפקד על ידי שיח השם במרכזו את הארגון או המפקדה ולא את העומד בראשה."
וולקנים
ביקום הבדיוני של זיכיון "מסע בין כוכבים", וולקנים (באנגלית: Vulcans) הם גזע דמויי-אדם החיים מחוץ לכדור הארץ אשר התפתחו על כוכב הלכת וולקן. לוולקנים ולרומולאנים שורשים משותפים, אולם הוולקנים נבדלים מהם, כמו גם מזנים אחרים, בשל ניסיונם לחיות לפי הנחות והיגיון בלבד, תוך דיכוי מוחלט של הרגשות שלהם.
הוולקנים היו המין הראשון מחוץ לכדור הארץ אשר קיים מגע ראשון עם בני האדם. הם העניקו סיוע מסיבי לכדור הארץ ההרוס שלאחר מלחמת העולם השלישית, שאיפשר לחסל את כל העוני, המחלות והסבל בתוך מאה שנים בלבד. מסיבה זו, בני האדם אפילו במאה ה-24 רואים בוולקנים כחברים הטובים ביותר שלהם במובנים רבים - "החבר'ה הטובים", כפי שנאמר לזפרם קוקרן במהלך הסרט "" על ידי הצוות החוזר בזמן של האנטרפרייז-E. מאוחר יותר הם יהפכו לאחד מארבעת העמים המייסדים של פדרציית הכוכבים המאוחדת.
הוולקנים מופיעים בכל שבע סדרות זיכיון "מסע בין כוכבים"; בארבע מתוכן קיימת דמות ראשית שהיא וולקנית או חצי וולקנית - ספוק ב" וב-"; טובוק ב-"; וט'פול ב-".
ביולוגיה.
מאפיינים פיזיים.