השאלה המשפטית אשר עמדה להכרעת בית המשפט היא אם הממשלה חייבת לבצע שינוי במבחני תמיכה בצורה הדרגתית, ומה הם הכללים אשר על פיהם יקבע האם שינוי מיידי של מבחני תמיכה ייחשב למוצדק. בית המשפט קיבל את העתירה ופסק כי הממשלה חייבת לסבסד את מעונות היום לפי מבחני התמיכה הישנים עד לסיומה של שנת הלימודים תשפ"ב.
בית המשפט קיבל את עמדת הממשלה כי אין לאדם זכות קנויה לקבלת תמיכה מהמדינה, וממילא תמיכה כזו לא יכולה לייצר ציפייה לגיטימית להמשך קבלתה. לדברי בית המשפט הטבות שהמדינה מעבירה לתושביה תלויות באופן בלעדי בשיקול דעתה ובסדר העדיפויות של השימוש בתקציב הלאומי. עם זאת ציין בית המשפט כי בהתאם לכללי הביקורת השיפוטית על מעשים מנהליים, בית המשפט עשוי להתערב במקרים חריגים, למשל כאשר החלטת הממשלה לוקה בחוסר סבירות קיצונית ועומדת בניגוד לכללי המשפט המינהלי.
בית המשפט קבע שהוראת המעבר לפיה התמיכה במשפחות האברכים תסתיים באמצע שנת הלימודים, אינה עומדת בכללי המשפט המנהלי. לדברי בית המשפט, הגם שאין בכוחה של קבלת תמיכה לייצר ציפייה להמשך קבלתה, הסתמכות על כך שהתמיכה לא תבוטל באבחה אחת היא לגיטימית. לפיכך, כחלק מחובת ההגינות השלטונית, הממשלה איננה רשאית לבטל או לשנות באופן מיידי סבסוד שקשור בליבת חייו של האזרח מבלי לאפשר לו להיערך לקראת המציאות החדשה. בית המשפט ציין כדוגמה, שהחלטה על הוצאת תרופה מסל התרופות לא יכולה לחול באופן מיידי מבלי לאפשר לאדם הזקוק לתרופה תקופת מעבר שתאפשר לו להסתגל לשינוי הצפוי.
השופטים היו חלוקים בדעותיהם בעניין הסעד הראוי. השופטים שטיין וגרוסקופף סברו שיש לחייב את הממשלה להאריך את התמיכה על פי המבחנים הישנים עד סוף השנה, ואילו השופט פוגלמן היה בדעה כי יש לאפשר לממשלה להציע שינוי הדרגתי של מבחני התמיכה. בנוסף, לשופטים היו גישות שונות בנוגע לעקרונות אשר בהם יש להתחשב בקביעת הוראת המעבר. השופט שטיין סבר שאורכה של תקופת המעבר ייקבע בהתאם לכללים קבועים. מנגד, השופטים גרוסקופף ופוגלמן סברו שאין מקום לקבוע כללים גורפים בנוגע לאורך הראוי של תקופת המעבר.
השופט שטיין.
לגישת השופט שטיין, כשהממשלה קובעת הוראת מעבר בנוגע למתן תמיכה עליה להתחשב במספר כללים. הכלל הראשון הוא חופש הפעולה של הממשלה בביצוע שינויים במתן תמיכות, וזאת בהתאם למדיניות הרווחה שקבעה הממשלה. חופש פעולה זה כולל גם את קביעת המועד הרצוי להחלת השינויים. הכלל השני נועד לתת מענה למקרים חריגים בהם ביטול הסבסוד באופן מיידי עלול לשבש בצורה ממשית את חייו של האזרח. במקרים חריגים אלו הממשלה מחויבת לקבוע תקופת הסתגלות, אשר אורכה ייקבע ביחס ישיר לעוצמת הפגיעה הצפויה, ובהתחשב באופי הפעולות בהן יידרש האזרח לנקוט בכדי להיערך לשינוי הצפוי.
בקביעת אורכה של תקופת ההסתגלות, יש כללי עזר נוספים. אורך תקופת המעבר צריך להיקבע תוך התחשבות בתקופות מעבר אשר ניתנו בעבר בתמיכה הנדונה ובנסיבות דומות. בעניין זה השופט שטיין מציין שנוהג ופרקטיקה קיימים מחזקים את ההסתמכות של האזרח ואת הציפייה כי התמיכה אותה קיבל לא תופסק באופן מיידי. כלל עזר נוסף הוא השוואה לתקופות מעבר בתמיכות אחרות אך בעלות מאפיינים מהותיים דומים. כלל זה נועד לוודא שההחלטה בנוגע לשינוי בתמיכה הנדונה אינה נגועה בהפליה וחוסר שוויון ביחס למקבלי אותה תמיכה.
השופט שטיין מכיר בכך שהפסקת התמיכה במעונות בעיצומה של שנת הלימודים תגרום לשיבוש חיי המשפחות במידה ניכרת. למשל, הפסקת התמיכה תאלץ את האברך לקטוע את לימודיו בכולל או לחלופין תגרום להוצאת הפעוט מהמעון באופן מיידי, ותאלץ את בת זוגו להתפטר מעבודתה. השופט מתייחס למסגרת הלימוד של הפעוטות במעון כעוגן סביבו משפחות האברכים מתכננות את חייהן ואת כלכלתן למשך השנה כולה. לפיכך, לאור הכללים שצוינו לעיל, קובע השופט כי תקופת המעבר צריכה להימשך עד סוף שנת הלימודים תשפ"ב. השופט מחזק את קביעתו על ידי השוואה לתקופות הסתגלות שנקבעו בעבר בעת שינוי מבחני תמיכה במעונות. כמו כן השופט שטיין משווה את הצעד הנוכחי לתמיכה בשכר לימוד באוניברסטאות אשר בו לא מבצעים שינויים במהלך שנת הלימודים.
השופט גרוסקופף.
בניגוד לשופט שטיין, השופט גרוסקופף סבור כי אין לקבוע כללים בנוגע לקביעת אורכה של תקופת המעבר. לדעת השופט גרוסקופף, בבחינת הצורך לקבוע תקופת מעבר יש להתחשב ביחידת הזמן הרלוונטית לתמיכה המדוברת, ולבחון אם קיים צורך חיוני לעצור את התמיכה לפני סיומה של אותה יחידת הזמן. השופט גרוסקופף מציין כי התמיכה במעונות ניתנת על בסיס שנתי, והפסקתה תגרום להוצאת הפעוטות מהמסגרת החינוכית טרם סיומה של השנה. לדברי השופט גרוסקופף הממשלה לא הציגה טעמים משכנעים לעצירת התמיכה תוך כדי שנת הלימודים, ולכן החלטתה לעצור את התמיכה במהלך השנה חורגת ממתחם הסבירות.
השופט פוגלמן (מיעוט).
כמו השופט גרוסקופף, השופט פוגלמן סבור שאין מקום לקביעה גורפת של כללים ביחס לקביעת אורכן של תקופות מעבר. עם זאת, בניגוד לשופט גרוסקופף, השופט פוגלמן לא מייחס חשיבות לאורכה של יחידת הזמן ולצורך לקטוע את התמיכה לפני תום יחידת הזמן. לדבריו, הקריטריון הרלוונטי היחיד הוא הפגיעה הצפויה במשפחות האברכים כמו גם בפעוטות הרבים שיאלצו לעזוב את מסגרת הלימודים שלהם בעיצומה של השנה. לדעת השופט פוגלמן, הפגם שנפל בהחלטת הממשלה נובע מכך שהשלילה של התמיכה היא מוחלטת, ומכך שההודעה על השינוי הצפוי פורסמה רק לאחר תחילת שנת הלימודים. לאור כך, מסיק השופט פוגלמן כי הוראת המעבר שקבעה הממשלה לא התחשבה בפגיעה הצפויה במשפחות ובפעוטות, ולפיכך הוראה זו אינה סבירה. אולם, כיוון שהקריטריון הרלוונטי היחיד הוא הפגיעה הצפויה במשפחות האברכים ובילדיהן, התוצאה לא בהכרח מחייבת את המשך התמיכה עד סוף שנת הלימודים. לדעת השופט פוגלמן יש לאפשר לשרי הממשלה להציע הסדר חילופי, שיאפשר את המשך התמיכה לכל הפחות באופן חלקי או מדורג כך שהפעוטות לא יאלצו לעזוב את המעונות עד סיומה של שנת הלימודים.
בעקבות פסק הדין.
פוליטיקאים חרדים הביעו את שביעות רצונם מהחלטת בג"ץ. מנגד, שר האוצר, הביע את מורת רוחו מהחלטת בג"ץ אשר לטענתו פוגעת באזרחי המדינה ובשילובם של כל המגזרים בשוק התעסוקה. כמו כן, משרד האוצר העביר ביקורת על החלטת בית המשפט בטענה שההתערבות איננה ראויה. לדברי משרד האוצר מבחני תמיכה הם בסמכותו המלאה של שר האוצר, ולפיכך התערבות בית המשפט בהחלטה היא תקדים שעלול להיות בעייתי ולגרור דיונים משפטיים בכל שינוי בקצבה ממשלתית.
קליפורד לויק
קליפורד לויק דיאם (באנגלית: Clifford Luyk Diem; נולד ב-28 ביוני 1941) הוא כדורסלן ומאמן עבר ספרדי יליד-ארצות הברית, ששיחק בעמדות הפאוור פורוורד והסנטר בריאל מדריד בין השנים 1962 ו-1978. הוא שיחק כדורסל במכללות עבור אוניברסיטת פלורידה. הוא נבחר בדראפט 1963 על ידי ניו יורק ניקס מה-NBA, אך מעולם לא שיחק משחק עונה סדירה בליגה. הוא חתם בקבוצת הפאר הספרדית ריאל מדריד, עזר לה להפוך לקבוצת הכדורסל האירופית הדומיננטית של שנות ה-60, וזכור בזכות הסמל המסחרי שלו, זריקת הוו.
לויק נבחר לאחד מ-50 השחקנים הגדולים בתולדות פיב"א בשנת 1991 ול-50 התורמים הגדולים ליורוליג ב-2008.
שנים מוקדמות.
לויק נולד בסירקיוז, ניו יורק, לאב יליד הולנד ולאם ילידת שווייץ. הוא למד בבית הספר התיכון ורנון-ורונה-שריל בוורונה, ניו יורק, שם הפך לסנטר הכוכב של בית הספר. כסיניור, בשנתו האחרונה בבית הספר, הוא קלע 488 נקודות ב-18 משחקים, ממוצע של 27.1 נקודות למשחק.
קריירת מכללות.
לויק נרשם לאוניברסיטת פלורידה בגיינסוויל, פלורידה, שם שיחק בקבוצת הכדורסל של פלורידה גאטורס השנים 1959 ל-1962. בקריירה בת שלוש השנים שלו במכללות, הוא שיחק ב-66 משחקים, קלע 904 נקודות בסך הכל וקטף 806 ריבאונדים. במהלך עונת מסיניור שלו, הוא קלע 49.3% מהשדה, העמיד ממוצעים של 21.3 נקודות למשחק, והוביל את האזור הדרום-מזרחי (SEC) עם 352 ריבאונדים (15.3 למשחק). לויק קלע 40 נקודות מול טנסי ו-36 נקודות מול ג'ורג'יה בולדוגס. הוא נבחר לחמישייה השנייה של ה-SEC ב-1962.
קריירה מקצועית.
קריירת מועדונים.
לויק הצטרף לריאל מדריד ב-1962, והפך לאזרח ספרדי כעבור שלוש שנים. הוא פרש ב-1978, לאחר שזכה בשישה גביעי אירופה לאלופות עם המועדון (1964, 1965, 1967, 1968, 1974 ו-1978, למרות שלא שיחק בגמר 1978). הוא השחקן היחיד שזכה בשישה גביעי אירופה כשחקן באותה קבוצה. לויק זכה גם ב-14 אליפויות הליגה הספרדית, 10 גביעים ספרדיים ושני גביעים בין-יבשתיים.
נבחרת ספרד.
כחבר בנבחרת ספרד, לויק זכה במדליית כסף ביורובאסקט 1973. הוא שיחק במדי הנבחרת גם במשחקים האולימפיים במקסיקו סיטי 1968, יורובאסקט 1969, יורובאסקט 1971, אולימפיאדת מינכן 1972, יורובאסקט 1973, אליפות העולם 1974, יורובאסקט 1975 ומשחקי הים התיכון 1975.
קריירת אימון.
לאחר פרישתו ממשחק ב-1978, הפך לויק למאמן כדורסל. מ-1978 עד 1981, אימן את קבוצת הנוער של ריאל מדריד, ומעולם לא הפסיד משחק. לאחר מכן הוא כיהן כעוזר מאמן ריאל מדריד, תחת המאמן הראשי לולו סיינץ, במשך שש עונות, מ-1983 עד 1989, ובמשך עונה נוספת תחת המאמן הראשי ג'ורג' קארל, מ-1989 עד 1990. הוא חזר לריאל מדריד כמאמן ראשי, מ-1991 עד 1994, וזכה בשתי אליפויות הליגה הספרדית, גביע ספורטה וגביע המלך הספרדי. בהדרכת לויק, ריאל מדריד הפסידה ללימוז' בפיינל פור היורוליג ב-1993. הוא שימש שוב כמאמן הראשי של ריאל מדריד בעונת 1998–99, ומאז 2009 שימש כיועץ מקצועי למועדון הספרדי, בו שיחק כל הקריירה.
חיים אישיים.