הנדריקס שיחק באוניברסיטת אלבמה בין השנים 2005–2008. כבר בעונתו הראשונה בקבוצה הוביל אותה לטורניר אליפות המכללות עם ממוצעים טובים במיוחד של 9.6 נקודות ו-8 ריבאונדים למשחק, נבחר לחמישיית הפרשמן בליגת המחוז הדרום-מזרחי. בעונה שאחריה שיפר את יכולתו בצורה ניכרת וממוצעיו עלו ל-14.6 נקודות ו-8.9 ריבאונדים למשחק, בזכותם נבחר לחמישיית העונה השנייה בליגה המחוזית. עם זאת, אלבמה הודחה מטורניר ה-NIT כבר בסיבוב הראשון לאחר הפסד 89:87 לאוניברסיטת מסצ'וסטס. בעונתו השלישית והאחרונה במכללות, הגיע הנדריקס לשיאו ועם ממוצעים של 17.8 נקודות ו-10.1 ריבאונדים, נבחר לחמישיית העונה המחוזית. לאחר עונה זו נרשם לדראפט ה-NBA 2008 ונבחר במקום ה-49 על ידי גולדן סטייט ווריורס.
בגולדן סטייט הנדריקס לא שותף אף לא במשחק אחד ולאחר שהתנדנד כמה שבועות בין הקבוצה הבוגרת לקבוצה הבת, בייקרספילד ג'אם, שוחרר בדצמבר 2008. לאחר מכן חתם בדקוטה ויזארדס, קבוצת הבת של ממפיס גריזליס. בדקוטה הפגין יכולת מרשימה ואף נבחר להשתתף במשחק האולסטאר של ליגת ה-NBDL.
בעונת יצא הנדריקס לאירופה וחתם בגרנדה, ובעונה אחת במדיה הפגין יכולת מצוינת, השיג ממוצעים של 13.1 נקודות, 6.9 ריבאונדים (חמישי בליגה), 1.3 חטיפות, 1.3 חסימות (שלישי בליגה) ואסיסט אחד למשחק, הוביל את קבוצתו למקום העשירי בליגה הספרדית, ונבחר לתגלית השנה בליגה.
בעקבות יכולתו המרשימה בגרנדה הוחתם לקראת עונת בקבוצת היורוליג הישראלית, מכבי תל אביב. בעונה זו הוא זכה עם מכבי באליפות הליגה ובגביע המדינה, והגיע לגמר היורוליג. הנדריקס המשיך לשחק בקבוצה גם בעונת , ובמהלכה הפגין יכולת טובה בהרבה מזו שהציג בעונה הראשונה שלו בקבוצה.
ביוני 2012 חתם לשנתיים בקבוצת הכדורסל האיטלקית, ארמאני ג'ינס מילאנו.
לאחר שרשם ממוצע של 3.7 נק' ו-3 ריב' ב-10 משחקי יורוליג הושאל לקבוצת לוקומוטיב קובאן. בתום העונה הושאל לשנה נוספת לקובאן.
ביולי 2015 חתם לשתי עונות בקבוצה הספרדית אוניקאחה מלאגה. ב-7 במרץ 2016 שוחרר הנדריקס ממלאגה.
ב-9 במרץ 2016 שב למכבי תל אביב לקדנציה שנייה, אולם שוחרר כעבור חצי עונה.
ב-21 באוגוסט חזר הנדריקס לספרד וחתם בגראן קנריה. ב-14 ביולי 2017 חתם הנדריקס בגלאטסראיי הטורקית.
הצהרת טרזין
הצהרת טרזין (Terezin Declaration) היא אמנה בינלאומית העוסקת בהשבת נכסים אשר הוחרמו בתקופת מלחמת העולם השנייה על ידי גרמניה הנאצית ומדינות אחרות וכן ברווחת ניצולי שואה.
האמנה נחתמה ב-30 ביוני 2009 באתר מחנה הריכוז טרזין, על ידי נציגיהן הרשמיים של 46 מדינות, בראשות ראש ממשלת הרפובליקה הצ'כית יאן פישר. ב-9 ביוני 2010 חתמו 43 מדינות על מסמך "הנחיות ונהלים מועדפים להשבה ולפיצוי של נִכְסֵי דְלָא נָיְדֵי" (מקרקעין) אשר הוחרמו או נתפסו באופן לא חוקי על ידי הנאצים, הפשיסטים ומשתפי הפעולה עימם בתקופת השואה בין השנים 1933-1945, כולל תקופת מלחמת העולם השנייה" (באנגלית:Guidelines and Best Practices for the Restitution and Compensation of Immovable (Real) Property Confiscated or Otherwise Wrongfully Seized by the Nazis, Fascists and Their Collaborators during the Holocaust (Shoah) Era between 1933-1945, Including the Period of World War II).
אף שמסמך זה אינו מחייב מבחינה משפטית את המדינות החותמות, הרי שהוא כולל המלצות מעשיות, הנגזרות מהצהרת טרזין, באשר לנהלים הרצויים בתביעות השבת רכוש במדינות החותמות. הנהלים קובעים כי תביעות השבת רכוש שהוחרם, או נתפס, בתקופת השואה צריכות להתנהל באופן הנגיש לכל, בשקיפות, בפשטות, במהירות, באופן שאינו מפלה, ובדרך המתגברת על מחסומים של אזרחות ותושבות של היורשים החוקיים של הרכוש. הנהלים קובעים כי יש לאפשר למבקשים את השבת רכוש משפחתם גישה חופשית לארכיונים לאומיים, אזוריים ומקומיים, כולל במדינות זרות, כדי להקל על הוכחת זכויות הקניין של המבקשים. הנהלים אף קובעים כי יש להכריע בבקשות השבה במהירות ובליווי הסבר ממצה של ההכרעה. השבת נדל"ן חייבת להיות האפשרות המועדפת, כולל רישום הבעלים החוקיים בספרי האחוזה וזכות השימוש בקרקע, רק לחלופין, יש לפצות את הבעלים החוקיים בפיצוי מלא והוגן. הנהלים קוראים לכל המדינות החותמות לבסס נוהלי השבה על יסוד עקרונות אלה.
בין המדינות החותמות על הצהרת טרזין ומסמך נוהלי ההשבה המומלצים נמנית אף מדינת ישראל. רכוש רב הוחרם בארץ ישראל על ידי הממונה על רכוש אויב מטעם המנדט הבריטי בתקופת מלחמת העולם השנייה, בתוכו רכוש של יהודים אשר הוכרזו "אויב" בהיותם נתיני גרמניה הנאצית ומדינות שהיו תחת שליטת גרמניה הנאצית. חלק ניכר מבעלי רכוש זה היו יהודים שנספו בשואה. עם הקמת מדינת ישראל עבר הרכוש לניהול הממונה על רכוש אויב בממשלת ישראל ובשנות ה-60 הועבר לידי האפוטרופוס הכללי.
ספר מוקלט
ספר מוקלט, או ספר קולי (באנגלית: Audiobook) הוא הקלטה קולית שעיקרה הוא מלל מדובר הדומה לזה שמופיע בספרים. מרבית הספרים המוקלטים הם הקלטה של אדם הקורא מספר מודפס. ספר מוקלט עשוי להכיל שינויים מהמקור המודפס או להכיל חומר שמעולם לא הגיע לדפוס. השינויים יכולים להיות עריכה מחודשת, המחזה קלה בדומה לתסכית, הוספה של מעט מוזיקה והוספה של סימנים העוזרים להתמצא בחומר כמו תיאור מילולי של האיורים המופיעים בספר המוקרא. ספר מוקלט הופצו בעבר על גבי קלטת שמע, תקליטור וכיום כקובץ קול ממוחשבים. הספרים מוקלטים בידי קריינים/מדבבים מקצועיים או הסופרים עצמם.
היסטוריה.
בשנת 1934 הקצה הקונגרס האמריקני תקציב להקמת תוכנית לספרים מוקלטים על מנת להנגיש ספרים לעוורים. מדובר היה בפורמט חדש לקריאה, שעורר דיון ער והתנגדויות מכיוונים שונים. היו שהתנגדו לתוכנית מפני שטענו שעדיף להקדיש את התקציב לספרים בכתב ברייל והיו שהתנגדו לפורמט כולו וטענו שהאזנה אינה נחשבת לקריאה של ממש.
יו"ר ועדת הספריות האמריקניות לנושא העיוורים אדוורד מ. פיטרסון כתב בשנת 1934 מאמר בשם "הספר המדבר" ובו הציע תחזית אופטימית "באמצעות לימוד קפדני של הנושא, ספרנים יפתחו דרכים ואמצעים להרחיב את השימוש הספרים מדברים ככלי עזר לספרות המודפסת, ועל ידי כך יביאו ידע, לימוד, תרבות והנאה לכל אדם המעוניין בכך".
בהתחלה, מבחר הספרים המוקלטים היה מצומצם מאוד בגלל עלויות ההפקה והתשלום לקריינים וכן בגלל בעיות של זכויות יוצרים. הפצתם של הספרים הייתה מוגבלת לעוורים בלבד. ההתפתחות העיקרית בתחום חלה בשנת 1975, כאשר החלו למכור ספרים מוקלטים על גבי קלטות. הספרים התחבבו על נוסעים בנסיעות ארוכות ויצאו מהתדמית של ספרים לבעלי מוגבלויות או לעצלנים. ספרי שמע הפכו למוצר צריכה לאנשים עסוקים שהאזינו לספרים תוך כדי ביצוע מטלות נוספות.
מסקר שערכה החוקרת הלן אֵרון (Aron) בשנת 1992 עלה כי צרכני הספרות המוקלטת היו בעיקר גברים מבוגרים, משכילים ומבוססים שמבלים זמן רב מדי יום בנסיעה לעבודה. הם קראו גם ספרים מודפסים וספרי השמע היו תוספת לקריאה.
התרחבות בעשור השני של המאה ה-21.
בתחילת העשור החלו מכירות ספרי השמע לגדול באופן משמעותי עם העלייה בזמינות טלפונים חכמים ומכשירי קצה אחרים. קהל השומעים התרחב וההאזנה הפכה לדרך לניצול זמן במקביל לפעולה נוספת כמו נהיגה, ריצה או ניקיון הבית. ב-2016 דיווח ה'ניו יורק טיימס' שעל אף שרווחי המו"לים ירדו ברבעון הראשון של 2016, מכירות ספרי השמע עלו ב-35.3 אחוז. מספר הכותרים של ספרי השמע גדל בכמעט 400 אחוז בין 2011 ל-2015 צמיחה זו מרשימה במיוחד בהשוואה לירידה במכירות הספרים הדיגיטליים (E-books) בתקופה המקבילה ב-2016. המו"לים המובילים בארצות הברית- הרפר קולינס, האצ"ט, סיימון &amp; שוסטר ופינגווין-רנדום האוס דיווחו על ירידה של 5% במכירות הספרים האלקטרונים ועל כך שחטיבות הדיגיטל שלהם שומרות על רווחיות בזכות הספרים המוקלטים. הוצאת "הארפר קולינס" דווחה על עלייה של 47% בהורדות ספרים מוקלטים לעומת 2016.
בדצמבר 2017 פורסם בgood reader מאמר בנושא מגמות גלובליות בספרי שמעבמאמר נטען שהספרים המוקלטים הם פלח השוק בעל שיעור הצמיחה הגבוהה ביותר בתעשיית המו"לות הדיגיטלית. בשנת 2017 נמכרו ספרי שמע בשוק האמריקני בסכום של 2.5 מיליארד דולר. על פי המאמר דיווח" איגוד המו"לים לשמע האמריקני" בדוח השנתי של 2017 על עלייה של 33.9% במספר הספרים המוקלטים שראו אור לעומת 2016, ומדובר ככל הנראה בכ-79 אלף ספרים חדשים. על פי נתוני המאמר 26% מהאמריקאים הקשיבו לספר מוקלט בשנת 2017 וההאזנה נפוצה במיוחד בקרב קהל צעיר- 48% מהמאזינים לספרים מוקלטים הם בני פחות מ 35, ורבים מתוכם בני נוער.
מגמות בולטות בתחום הספרים המוקלטים ב-2017:
עליה של 29% בהאזנה לספרים מוקלטים באמצעות טלפונים חכמים.
עיקר ההאזנה לספרים מתקיימת בבית (57%), בכלי הרכב (32%). בדרך כלל תוך כדי ההאזנה מבצעים מטלות נוספות.
אנשים נהנים להקשיב לספרים מוקלטים משלוש סיבות עיקריות: הם יכולים לעשות משהו נוסף במקביל להאזנה, הספרים המוקלטים זמינים עבורם בכל מקום, והם נהנים מכך שמישהו מקריא להם סיפור.
חברת אמאזון פעילה בתחום הספרים המוקלטים באמצעות שירות Audible אולם על פי פרסומים שונים בקרוב תוסיף גוגל לשירותיה גם ספרי אודיו ותתחרה בה.
שימוש בספרי שמע בחינוך.