פומפיוס פלקו התמנה לקונסול ממשיך בספטמבר שנת 108 לספירה. סיים טען כי הוא קיבל את הקונסולאט בהיעדרו בזמן שהותו ביהודה. וזאת בגלל שפלקו נזכר באחת הכתובות כקונסולרי מיד לאחר תפקידו ביהודה. אולם מהכתובות האחרות של פלקו אין ביסוס להנחה כי היה נציב יהודה כקונסולר. כמו כן הוא היה ברומא בשנת 108 השנה בא נזכר שמו ברשימת הקונסולים, ולכן אין סיבה להניח שהוא היה קונסול בזמן שירותו בפרובינקיית יהודה.
לאחר שעזב את יהודה מונה פלקו כקונסול. לאחר הקונסולאט חל עיכוב בקידומו של פומפיוס פלקו, הנציבות קונסולרית הראשונה ניתנה לו רק בשנת 116 בפרובינקיה מואסיה התחתונה. תחת אדריאנוס הוא היה הנציב של הפרובינקיה הקיסרית-קונסולרית בריטניה משנת 118 ועד לשנת 122 ייתכן כי תחת פיקודו פרץ המרד הבריטי תחת אדרינוס, ואחד הלגיונות אשר תחת פיקודו הלגיון התשיעי הסיפניה הושמד. לאחר שירותו בבריטניה הועבר פלקו לשרת בפרובינקיה של הסנאט, הוא נהיה פרו-קונסול של פרובינקיית אסיה בשנת 123/4 פלקו המשיך לחיות עד לשנת 141 תחת אנטונינוס פיוס אך לא זכה לקונסולאט שני.
ארבעה בעקבות החג
ארבעה בעקבות החג היא סדרת טלוויזיה ישראלית בת 8 פרקים ששודרה בשנים 2000 - 2001 בערוץ הילדים, ושמשודרת בשידורים חוזרים בזמן חגי ישראל.
התוכנית מספרת על ארבעה ילדים שמוצאים משחק ישן שסבם שיחק בילדותו. לפני כל חג ניתן לשחק במשחק, ובעזרתו למנוע את עצירת הזמן. לכל חג הוקדש פרק בסדרה.
תקציר העלילה.
ארבעה נכדים מגלים משחק שסבם שיחק כשהיה צעיר, בעליית גג ביתו. במשחק ניתן לשחק ביום הקודם לכל חג, ותוצאתו תקבע את עתיד החג: אם החבורה מנצחת במשחק, הזמן ממשיך כרגיל והחג נכנס, ואם לא - הזמן עוצר והחג לא נכנס. בכל חג, על אחד מהילדים ללכת לטייל ברחבי הארץ, במקומות הקשורים לחג, ולאסוף שלושה חלקים (המרכיבים מעין כוכב דמוי מגן דוד תלת-ממדי) לפני שהזמן בשעון החול שנמצא בעליית הגג אוזל. בסוף המשחק, כשלילד כל שלושת החלקים, עליו לענות על שאלה הקשורה לחג. שאר הילדים שלא יצאו למסע נשארים בעליית הגג וצופים בילד שיצא דרך מסך הנמצא כחלק מהמשחק. הם יכולים לייעץ לו במהלך המשחק, אבל בשאלה הסופית אסור להם. בכל מקום בארץ שבו יש חלק על הילד למצוא את החלק ולאגור מידע לקראת השאלה.
בעבר הוריהם של הילדים גם שיחקו במשחק, הפסידו והזמן עצר, ולכן הם לא מרשים לילדים לשחק במשחק. לעומתם, סבם מרשה להם לשחק במשחק ומחפה עליהם כשהוריהם חושדים.
ערפילית הטריפיד
ערפילית הטריפיד (באנגלית: Trifid Nebula - "ערפילית בת שלושה חלקים", נקראת גם Messier 20 ,M20 או NGC 6514) היא אזור H II בקבוצת הכוכבים קשת, המכיל צביר פתוח שיוצרים יחד ערפילית פליטה וערפילית החזרה וכן ערפילית בליעה המחלקת את ערפילית הפליטה לשלושה חלקים. הערפילית והצביר נמצאים במרחק של כ-5,200 שנות אור והצביר מכיל עשרות כוכבים שנוצרו מהגז של הערפילית ועשרות "עוברי כוכבים" בתהליך יצירה.
היסטוריה.
הערפילית והצביר זוהו לראשונה ב-5 ביוני 1764 על ידי האסטרונום הצרפתי שארל מסיה שתיאר אותה כצביר של כוכבים בעלי דרגת בהירות נראית 8-9 המוקפים בערפילית. ויליאם הרשל ציין בשנת 1784 3 ערפיליות נפרדות בצורת משולש ובמרכזן כוכב כפול. שנה לאחר מכן הוא ציין ערפילית נוספת המקיפה את הכוכב הכפול. ג'ון הרשל איחד את הערפיליות בחזרה ונתן לערפילית את שמה.
בשנת 2005 התגלו בצילומים של טלסקופ החלל שפיצר שנעשו בתחום התת-אדום כ-150 כוכבים בתהליכי היווצרות שונים, שאינם ניתנים לצפייה באור נראה.
תצפית.
הכוכב הבהיר HD 196692 שבמרכז הערפילית ניתן לצפייה באמצעות משקפת. בטלסקופ חובבים ניתן להבחין בכוכבי הצביר ובערפילית המקיפה אותם. הערפילית נמצאת כשתי מעלות מצפון-צפון-מערב לערפילית הלגונה וכמעלה מדרום-מערב לצביר הפתוח M21.
מאפיינים.
ערפילית הטריפיד היא אזור H II המורכב מענני גז (בעיקר מימן) שבתוכם נוצרים כוכבים חדשים. במרכז הערפילית נמצאת מערכת מרובת כוכבים HD 196692, שמורכבת מלפחות 7 כוכבים צעירים וחמים. הבהיר שבהם הוא מדרגת בהירות 7.6 וסיווגו הספקטרלי הוא O5-6 ושאר הכוכבים הם מדרגות בהירות 8.5-14.0. כוכבים אלו ושאר כוכבי הצביר פולטים קרינה על-סגולה חזקה המייננת את אטומי הגז שבערפילית וגורמת להם לזהור באור נראה (אדמדם). ענני הגז הרחוקים יותר, לא עוברים יינון אלא מפזרים ומחזירים את האור ויוצרים ערפילית החזרה כחלחלה המקיפה את ערפילית הפליטה. אזורים צפופים יחסית של גז ואבק בולעים את הקרינה הנראית ויוצרים ערפילית בליעה בצורה של פסים כהים על פני ערפילית הפליטה, המחלקים אותה לשלושה חלקים.
במרכזה של הערפילית לא נוצרים יותר כוכבים חדשים, שכן לחץ הקרינה של כוכבי הצביר מפזר את הגז ומונע את קריסתו. כוכבים חדשים נוצרים באזורים הפחות חמים ובעיקר באזורים החשוכים יחסית של הערפילית. "עוברי הכוכבים" פולטים קרינה בתחום התת-אדום וזוהו לפחות 30 עוברי כוכבים וכ-120 כוכבים צעירים מאוד שעדיין לא ניתן לראותם באור נראה.
הערפילית נמצאת במרחק של כ-5,200 שנות אור ממערכת השמש, וקוטרה הוא כ-42 שנות אור, כך שגודלה הזוויתי הוא כ-28 דקות קשת, בדומה לקוטרו של הירח במילואו.
בתרבות.
המראה המרהיב של ערפילית הטריפיד בצבעים המתקבלים בצילום בחשיפה ארוכה, הביא לשימוש בה בעטיפת האלבום Islands של קינג קרימזון והאלבום Numbers של קט סטיבנס.
הלגיון החמישי מקדוניה
טיטוס פומפוניוס באסוס
טיטוס פומפוניוס באסוס (בלטינית: T. Pomponius Bassus) היה איש צבא רומאי ומשנת 90 עד 93 לספירה שימש כנציב יהודה ומפקד הלגיון העשירי פרטנסיס. בשנת 94 לספירה נתמנה לקונסול.
תולדות חייו.
טיטוס פומפוניוס באסוס היה האיש הראשון מהמשפחה שלו שנכנס לסנאט. בשנת 80 היה הלאגט של המושל (פרו-קונסול) של אסיה, מרקוס אולפיוס טראיאנוס, אביו של הקיסר לעתיד טראיאנוס. כלאגט של הפרו-קונסול של פרובינקיית אסיה, באסוס היה ככל הנראה ממעמד הפריאטורים. עברו 10 שנים בין קבלת מעמד פרייטור ועד להגיעו פרובינקיית יהודה. למרות שלא ידוע אילו תפקידים הוא עבר, הוא היה חייב לפחות לפקד על לגיון או למשול בפרובינקיה פרייטורית.
משנת 90 עד 93 לספירה שימש כנציב יהודה ומפקד הלגיון העשירי פרטנסיס. לאחר שירותו בפרובינקית יהודה, בשנת 94 לספירה נתמנה לתפקיד של קונסול ביחד עם לוקיוס סיליוס דקינוס מ-1 בספטמבר 94 עד לסוף דצמבר 94. לרוב בזמן הקונסולט, הקונסולים שירתו ברומא עצמה לכל התקופה, אולם באסוס הוצב כמושל של גלטיה-קפדוקיה במרכז אנטוליה לפני אוקטובר 94, כנראה בגלל מות המושל לוקיוס אנטיסיטוס רוסיקוס. באסוס נשאר בפרובינקיה אחרי המוות של דומיטיאנוס בספטמבר 96, ואף אחרי מותו של נרווה בסוף ינואר 98, רק בשנת 100 תחת טראיאנוס הוא חזר לרומא. השירות הארוך בקפדוקיה (6 שנים, בעוד ששירות נורמלי אורך בין שנתיים לשלוש שנים), מצוי כנראה בהסבר פוליטי. מיד לאחר חזרתו לרומא, טראיאנוס מינה את באסוס כאחראי על אספקת התבואה לרומא, תפקיד חשוב בשלטון האימפרילי הרומאי. באסוס פרש מחיים פוליטיים בשנת 104 לספירה. אין מידע על שארית חייו.
סקסטוס וטולנוס קריאליס
סקסטוס וטולנוס קריאליס (בלטינית: Sextus Vettulenus Cerialis) היה איש צבא רומאי ומשנת 70 עד 71 לספירה שימש כנציב יהודה ומפקד הלגיון העשירי פרטנסיס. בשנת 72 או 73 לספירה מונה לקונסול.
תולדות חייו.
סקסטוס וטולנוס קריאליס הוא הנציב הראשון ביהודה לאחר חורבן בית שני. הוא נולד ברייטיה, ומילא תפקידים של קווסטור ופרייטור, לפני שמונה למפקד הלגיון החמישי מקדוניקה. הוא היה מפקד הלגיון החמישי מקדוניקה לאורך כל המרד הגדול. הוא השתתף במצור על יודפת, ובזמן המצור נשלח לדכא והכניע את מרידת השומרונים, וכבש את אזור חברון. כמו כן שימש מפקד של כוח משימה מיוחד שנועד לכבוש את המקדש, אך הוא נכשל. הוא היה בין המשתתפים במועצת המלחמה אותה כינס טיטוס לצורך הכרעה בגורל בית המקדש. מתיאורי יוסף בן מתתיהו עולה כי קריאליס היה מפקד הלגיון החמישי מקדוניקה משנת 67 ועד לסיום המרד. בתקופה זו הוא צבר ניסיון צבאי רב והכיר היטב את התנאים השוררים ביהודה, אספסינוס וטיטוס רחשו לו אמון ובידיו הופקד הביצוע של פעולות צבאיות עצמאיות. הניסיון הצבאי הרב שרכש קריאליס בדיכוי המרד והכרותו עם יהודה ותושביה הכשירו אותו לתפקידו כנציב. הוא התחיל את שירותו כנציב בנובמבר שנת 70, לאחר שהחליף את מרקוס אולפיוס טראיאנוס, מפקד הלגיון העשירי פרטנסיס. על פעולותיו כנציב אין כל ידיעות, אף נציבותו מוזכרת על ידי יוספוס כדרך אגב. על אף ניסיונו הצבאי העשיר אין כל עדות לפעילות צבאית של הצבא הרומאי בתקופתו. ונראה כי הוא הקדיש את מירב מאמציו להבטחת השקט בפרובינקיה. הוא משל עד שנת 71, אז החליף אותו סקסטוס לוסיוס באסוס. בשנת 72 או 73 לספירה נתמנה לתפקיד של קונסול ממשיך. לאחר הקונסולט הוא מונה לתפקיד נציב בפרובינקית מואסיה, שבה שירת בין השנים 73-78. לאחר מכם מונה לפרו-קונסול של פרובינקיית אפריקה.
עקרבון נגבי
עַקרַבּוֹן נגבי (שם מדעי: "Orthochirus scrobiculosus negbensis") הוא תת-מין של עקרבון מדברי והוא מהקטנים בעקרבי ארץ ישראל. תת-מין זה הוגדר לראשונה על ידי אהרן שולוב ופנחס אמתי ב-1960, והוא הנציג היחיד בארץ ישראל של המין עקרבון מדברי ("Orthochirus scrobiculosus"). תפוצתו של העקרבון הנגבי היא מיריחו דרומה דרך בקעת ים המלח והערבה, במדבר יהודה, בנגב, בסיני ועד צפון אפריקה. בישראל עובר ככל הנראה גבול תפוצתו הצפוני.
מאפיינים.