את טבילת האש עשתה במלחמה הבלתי רשמית עם צרפת (1798-1800) בהגנה על ספינות סוחר אמריקניות מפני אוניות מלחמה ופריבטירים צרפתיות. היא האונייה הראשונה בצי האמריקני החדש שניצחה ולכדה אוניית אויב בקרב ימי – את הפריגטה הצרפתית "ל'אִינְסְיוּרְזֶ'נְט" ("L'Insurgente"), ב־9 בפברואר 1799 ליד האי נֶוויס. ב־1 בפברואר 1800 ניהלה קרב נגד הפריגטה הצרפתית "לָה וֶונְזֶ'נְס" ("La Vengeance") והסבה לה נזקים כה כבדים, עד כי מפקדה העלה אותה על החוף ובלבד שלא תיפול לידי האויב. "קונסטליישן" נטלה חלק גם במלחמה הברברית הראשונה נגד שודדי הים של אלג'יר וטריפולי (1801-1805). עם סיום המלחמה הושמה בעתודה. היא השתתפה במלחמת 1812 ובמלחמה הברברית השנייה (1815), והוסיפה לשרת שירות פעיל בצי עד 1853, אז פורקה ונגרטה.
פרשת קייבלגייט
פרשת קייבלגייט (באנגלית: Cablegate) החלה בפברואר 2010 כאשר אתר ההדלפות ויקיליקס החל להפיץ מסמכים שונים של תכתובות מסווגות שנשלחו במקור אל מחלקת המדינה האמריקאית מ-274 הקונסוליות שלה, השגרירויות שלה, וכן הנציגויות שלה ברחבי העולם. התכתובות כללו ניתוחים מדיניים וציטוטים של מנהיגים ושרים שונים ברחבי העולם אשר נאמרו במקור בדלתיים סגורות. מסמכי התכתובת שהודלפו במסגרת הפרשה נוצרו במקור החל בדצמבר 1966 ועד לפברואר 2010. מסמכי התכתובת מכילים ניתוחים מדיניים ממנהיגי העולם, וכן הערכותיהם של דיפלומטים אמריקנים במדינות המארחות ושל הפקידים שלהם. לפי ויקיליקס, 251,287 מסמכי התכתובות מכילים 261,276,536 מילים, מה שהופך את הפרשה להדלפה הגדולה ביותר בהיסטוריה של חומר מסווג. מסמכי התכתובת הושגו על ידי האתר ויקיליקס לאחר שנגנבו מצבא ארצות הברית על ידי החיילת האמריקנית צ'לסי מאנינג, שלבסוף הורשעה ונידונה למאסר בגין ריגול.
פרסום מסמכי התכתובות הדיפלומטיות האמריקניות היה ה"מגה הדלפה" השלישית בסדרת הדלפות של מסמכים מסווגים אמריקניים שהודלפו על ידי ארגון ויקיליקס במהלך שנת 2010. מעל 130,000 ממסמכי התכתובות מסווגים, בסביבות 100,000 ממסמכי תכתובות מוגדרים "סודי", ולכ-15,000 ממסמכי התכתובות סיווג גבוה יותר מ"סודי", אך אין כל מסמך המסווג כ"סודי ביותר".
פרסום המסמכים גרם לסערה עולמית ולווה בסיקור נרחב באמצעי התקשורת ברחבי העולם.
רקע.
במהלך 2009 משקי"ת המודיעין האמריקנית צ'לסי מאנינג הורידה מידע מסווג בעת שהייתה מוצבת בעיראק, וצרבה אותו על גבי תקליטורים. המידע שמאנינג הורידה הופץ במקור באמצעות הרשת הסגורה של משרד החוץ האמריקני SIPRNet שהיא גרסה מסווגת של האינטרנט. על פי הדיווחים בתקשורת, מעל לשלושה מיליון אנשי ממשל וחיילים אמריקנים הם בעלי גישה לרשת זו, אך מסמכים בעלי סיווג "סודי ביותר" אינם מופצים בה. לפי הדיווחים בתקשורת, כמות כה גדולה של מידע סודי הייתה זמינה מלכתחילה לכמות כה גדולה של משתמשים משום שלאחר פיגועי 11 בספטמבר החל הממשל האמריקני להתמקד בשיתוף מידע מסווג בין אנשי הממשל והצבא על מנת שאנשי הצבא, גורמי אכיפת חוק, וקהילות המודיעין יוכלו לבצע את עבודתם טוב יותר בזכות גישה קלה למידע מסווג המכיל ניתוח אנליטי. בנובמבר 2010 דובר משרד החוץ האמריקני ציין בתקשורת כי בחודשים שקדמו להדלפה ננקטו צעדים נוספים על מנת לשפר את האבטחה של מערכת SIPRNet ולמנוע הדלפות של מידע מסווג ממנה.
בנובמבר 2009 יצרה מאנינג לכאורה קשר עם ארגון ויקיליקס והעלתה לארגון דרך חיבור אינטרנט את כל החומר שהיה ברשותה.
ביוני 2010 פורסם לראשונה במגזין הטכנולוגיה Wired כי אנשי משרד החוץ האמריקאי חוששים כי החיילת האמריקנית צ'לסי מאנינג, אשר מואשמת בהורדה בלתי מורשית של מידע, הדליפה מברקים דיפלומטיים אמריקניים.
ב-22 בנובמבר 2010 צוין בחשבון הטוויטר של ארגון ויקיליקס כי ההדלפה הבאה תהיה גדולה פי 7 מההדלפה של מסמכי מלחמת עיראק. בשלב זה הרשויות בארצות הברית והתקשורת כבר העריכו כי ההדלפה עלולה להכיל מברקים דיפלומטיים אמריקניים.
ב-26 בנובמבר מייסד ויקיליקס ג'וליאן אסאנג' שלח מכתב למחלקת המדינה האמריקאית באמצעות עורכת הדין שלו ג'ניפר רובינסון, בו ביקש כי יציינו בפני ויקיליקס באופן פרטי את כל המקרים הספציפיים בהם פרסום מידע כגון שמות של אנשים עשוי לסכן באופן משמעותי אנשים מסוימים. היועץ המשפטי של מחלקת המדינה הרולד קו סירב להיענות להצעתו של אסאנג' וציין כי "אנו לא עוסקים במשא ומתן בנוגע לשחרור או הפצה של חומרים מסווגים שהושגו באופן בלתי חוקי מממשלת ארצות הברית". אסאנג' כתב בתגובה לראש מחלקת המדינה האמריקנית כי "בחרתם להגיב באופן אשר מוביל אותי למסקנה כי הסיכונים האמורים דמיוניים לחלוטין וכי הדאגה העיקרית שלכם היא למעשה התמקדות בהסתרת פרסום ראיות הנוגעות לפגיעה בזכויות האדם ומעשים פליליים אחרים".
לקראת ההדלפה מזכירת המדינה האמריקנית הילרי קלינטון ובכירים אמריקאים אחרים יצרו קשר עם ממשלות במדינות שונות בעולם והזהירו אותן מההדלפה הצפויה.
ההדלפה.
המסמך הראשון המכונה "Reykjavik 13 cable" הופץ על ידי האתר ויקיליקס ב-18 בפברואר 2010, וחודש לאחר מכן הופצו בנוסף לכך פרופילים של פוליטיקאים איסלנדים שנוצרו על ידי מחלקת המדינה האמריקנית.
במהלך קיץ 2010 המייסד והעורך הראשי של אתר "ויקיליקס" ג'וליאן אסאנג' הגיע להסכם עם רשתות תקשורת באירופה ובארצות הברית אשר לפיו יתר התכתובות הדיפלומטיות יפורסמו כאשר שמותיהם של המקורות יוסרו.
הדלפת מסמכי התכתובות המצונזרים בנובמבר 2010.
ב-28 בנובמבר 2010 פורסמו 220 מסמכי התכתובת הראשונים על פי הסכם זה ב"אל פאיס" (ספרד), ב"דר שפיגל" (גרמניה), ב"לה מונד" (צרפת), ב"גארדיאן" (בריטניה) וב"ניו יורק טיימס" (ארצות הברית). ויקיליקס תכנן במקור להפיץ את יתר המסמכים בהדרגה לאורך זמן.
הדלפת מסמכי התכתובות הלא מצונזרים בספטמבר 2011.
לאחר ההדלפה בנובמבר 2010 ארגון ויקיליקס העביר את כל התוכן של אתר ויקיליקס לרשת שיתוף הקבצים ביטורנט על מנת למנוע את היעלמותו לנוכח ההתקפות הרבות נגד האתר ונגד מפעיליו. אף על פי כן, בהמשך הופצה שמועה באינטרנט כי בקובץ שהופץ ברשת ביטורנט נכלל בטעות בתוך ספרייה נסתרת גם המאגר המוצפן של כל 250 אלף המברקים. כמו כן, במקביל הופצה באינטרנט גם שמועה כי הסיסמה לקובץ המוצפן זהה לסיסמה שנכללה בספרו של כתב ה"גרדיאן" דייוויד ליי שעסק בדליפה אשר נכתב בשיתוף עם ג'וליאן אסאנג' (ליי קיבל את הסיסמה מאסאנג' כדי שיוכל לגשת לעותק של הקובץ המכיל את כל התכתובת, והאמין שהסיסמה זמנית וייחודית לקובץ שקיבל בלבד).
בעקבות כך החליט לבסוף ארגון ויקיליקס ב-1 בספטמבר 2011 לפרסם את כל 251,287 המסמכים. במקביל האשים הארגון את דייוויד ליי ואת ה"גרדיאן" בחשיפת הסיסמה לקובץ המוצפן.
תכנים נבחרים.
ניתוחים דיפלומטיים נבחרים של מנהיגי העולם.
המברקים בפרשת קייבלגייט הכילו בין היתר דברי ביקורת קשים שהועלו מצד צוותי השגרירויות האמריקניות נגד הממשלות המארחות שלהם:
התגובות בעולם.
בעוד שרוב ממשלות המערב גינו את ההדלפה, החומר שהודלף עורר עניין רב בקרב הציבור, ובתקשורת העולמית. מנהיגים פוליטיים שונים ברחבי העולם ציינו כי הם רואים באסאנג' פושע, ובו-בזמן מאשימים את משרד ההגנה האמריקאי בכשלים ביטחוניים.
לאחר דליפת המסמכים הדיפלומטיים ב-28 בנובמבר 2010 ויקיליקס הייתה נתונה להתקפות שיטתיות. תחת לחץ מצד מחוקקים בארצות הברית, Amazon Web Services הפסיקה בסופו של דבר לארח בשרתיה את ויקיליקס. בעקבות כך הופסקה הגישה לאתר למשך מספר שעות במהלך 1 בדצמבר 2011 עד שהשרת חזר לאוויר בשרתי חברת האירוח השוודית באהנהוף. בתגובה, ציינו נציגי ארגון ויקיליקס בחשבון הטוויטר של הארגון: "אם אמזון מרגישים כל כך לא בנוח עם התיקון הראשון, אולי הם לא צריכים למכור ספרים".
ב-30 בנובמבר 2010 הוציא האינטרפול צו מעצר בינלאומי נגד ג'וליאן אסאנג' אשר נשלח לכל 188 המדינות החברות בארגון אשר התבקשו לאתרו ולסייע בהסגרתו. על פי הצו הבינלאומי, אסאנג' מבוקש בגין חשד שאנס והטריד מינית שתי נשים במהלך ביקורו בשוודיה.
פונקציית קורי
פונקציית Curry היא פונקציה המקבלת פונקציה דו-מקומית formula_1 ומחזירה פונקציה שמחזירה פונקציה formula_2. באופן פורמלי, קל להגדיר את פונקציית קורי באמצעות תחשיב למדא. באופן אינטואיטיבי, פונקציית קורי היא פונקציה שבמקום להכניס מספר קלטים ב"בת-אחת" בפונקציה המקורית, יוצרת ממנה פונקציה שבה מכניסים את הקלטים אחד אחרי השני, כך שבשלבי הביניים לפני הכנסת הקלט האחרון, יש לנו פונקציה עם פחות משתנים (ראו דוגמאות).
פונקציית קורי התגלתה לראשונה על ידי המתמטיקאי הרוסי-גרמני מוזס שנפינקל, אך התגלתה בשנית על ידי המתמטיקאי והלוגיקן האמריקאי הסקל קורי, שעל שמו היא נקראת.
הגדרה.
נגדיר את formula_3 בעזרת כתיב למדא:
formula_4
formula_5
תהי formula_1 פונקציה, בכתיב למדא היא "תירשם" כך:
אזי פונקציית קורי מתאימה ל-f את הפונקציה הבאה
שזו פונקציה המקבלת איבר ב-A ומחזירה פונקציה מ-B ל-C, כלומר: לכל formula_9 מוחזרת הפונקציה
קיים גם התהליך ההפוך, שנקרא formula_11 או formula_12, שלוקח פונקציה formula_13 והופך אותה לפונקציה formula_14.
דוגמאות.
דוגמה 1.
תהי formula_23, למשל: formula_24. בסימון למדא נכתוב אותה כך:
אזי פונקציית קורי שלה היא
לדוגמה:
בעוד ש-
וזו פונקציה במשתנה y שבו אפשר להציב ערכים, למשל:
דוגמה 2.
תהי D הפונקציה הבאה: היא מקבלת פונקציה ממשית formula_30 ומספר ממשי formula_31 ומחזירה את ערך הנגזרת של f בנקודה x, כלומר את formula_32. לכן אפשר לרשום: formula_33 כאשר formula_34.