בשנת 1925 קבלה אגודת המייסדים הוולונטרית רשות משלטון המנדט להקים חברה "בית עם בע"מ" והותר לה להנפיק מניות בנות לירה אחת כל אחת לשם גיוס כספים להקמת בניין לאוניברסיטה עממית, ספריה ואולם להרצאות ומופעים. כל בעל מניה נחשב לחבר בית העם. בעזרת הכסף שנאסף הוקם ב-1927 צריף עשוי לוחות עץ, שנועד לאפשר באופן ארעי קיום הצגות וקונצרטים גם בחודשי החורף. הרופא הממשלתי המנדטורי דרש להרוס את מבנה העץ עם בוא האביב בטענה שרק מבנה עשוי אבן בטון, או לבנים מתאים מבחינה בטיחותית לשמש כאולם לקונצרטים והרצאות אולם בהשתדלות ראשי העיר דאז – דוד בלוך ומאיר דיזנגוף, נדחתה הריסת הצריף שוב ושוב והארעי הפך לקבוע.
משך השנים עקב מצבה הכספי הרעוע של האגודה שהקימה את בית העם, הוזנח המקום ורבו התלונות על התנאים הסניטריים הירודים ועל חוסר הבטיחות למצטופפים בו, עכברושים שחצו את הבמה בעת ההופעות וקיני נחשים שהתנחלו במקום.
בשנת 1939 הועברו ההרצאות של בית העם לאולם הגדול של בית הספר תל נורדאו הסמוך.
הועלו רעיונות שונים להרוס את המבנה ולהקים במקומו מבנה מודרני ומשוכלל, או למסור לאגודה שטח חלופי לצרכיה.
כשרבו השמועות על הכוונה להרוס את בית העם כתב על כך המשורר נתן אלתרמן:
בשנת 1959 נהרס בית העם ובמקומו נבנה בית אל על על ידי היזם אריה פילץ. תחילה חשבו להקים במרתפיו אולם למופעים, אולם לבסוף הקימו שם חניון.
בית העם נזכר גם בשיר "תנו לנו יד ונלך" שנכתב אודות תל אביב בעשורים הראשונים לקיומה, והושר על ידי עירית דותן בפסטיבל הזמר והפזמון של שנת 1973. בשיר נאמר: , רמז לילדים שנהגו "להתפלח" אל שני המוסדות.
נובוקוזנצק
נוֹבוֹקוזנצק (ברוסית: Новокузнецк) היא העיר הוותיקה והגדולה במחוז קמרובו. העיר, השוכנת על גדות נהר טום, מהווה מרכז של תעשיית הפלדה ומכרות פחם ומתאפיינת בתנאי סביבה מזוהמים. על פי משרד הגנת הסביבה הרוסי, העיר נמצאת במקום הרביעי בין הערים המזוהמות במדינה.
העיר נובוקוזנצק מהווה מרכז של מטרופולין בו מתגוררים מעל למיליון תושבים. בתקופת ברית המועצות הוענקו לעיר עיטור מהפכת אוקטובר (1981) ועיטור הדגל האדום של העמל (1971) על תרומת תושביה לפיתוח תעשיית הפלדה.
היסטוריה.
נוכחות רוסית באזור החלה בתחילת המאה ה-17. בשנת 1617 באזור הוקם אוסטרוג קוזנצקי וזה הייתה תחילת יישוב רוסי קבוע באזור. ב-1682 נערך באזור קרב משמעותי עם השבטים הנודדים שהסתיים בניצחון רוסי. עם הזמן סביב האוסטרוג הוקמו יישובים נוספים. במהלך כל תקופת המאה ה-18 באזור היו קרבות בין הצבא הרוסי שהתבסס באוסטרוג לבין השבטים המקומיים. בשנת 1830 הוקם מבצר חדש שהיה חלק חשוב בקו הגנת הגבול של האימפריה הרוסית. המבצר אף פעם לא עמד במתקפה. לקראת שנות ה-40 של המאה ה-19 חשיבותו ירדה והוא הועבר לניהול השלטון המקומי. תקופה מסוימת במקום היה כלא לפושעים פליליים. המקום מהווה עתה מוזיאון היסטורי.
לקראת 1834 העיירה הגיעה ל-1500 תושבים ואושרה תוכנית כוללת לפיתוחה. בתחילת המאה ה-20 העיירה הייתה רחוק ממרכזי התעשייה והמסחר. הרכבת הטרנס-סיבירית עברה רחוק מהעיר ולא תרמה לפיתוחה. בתחילת המאה ה-20 העיר למעשה הייתה כפר גדול. בכל העיר היו כ-560 בניינים מהם רק 13 בנייני אבן. אוכלוסיית העיר הייתה קצת מעל 4 אלף תושבים. בשנת 1918 בעיר הוקם שלטון סובייטי אך תוך זמן קצר הוא הופל בלחץ הצבא הלבן. בסוף שנת 1919 השלטון הסובייטי בעיר חודש.
בשנת 1926 התקבלה החלטה לפתח באזור מכרות פחם ולפעול להקמת מפעלי פלדה. בשנת 1931 על בסיס מפעל פלדה הולך ומוקם הוחלט לפעול להקמת עיר חדשה. ב-2 במרץ 1932 הוחלט לאחד את כל יישובי האזור לעיר חדשה ושמה "נובוקוזנצק" (קוזנצק החדשה).
מפעל פלדה שהיה בין פרויקטי בנייה הגדולים של החומש הראשון נתן תאוצה לפיתוח העיר. בתקופת 1926–1939 אוכלוסיית העיר גדלה מארבע אלף תושבים ל-166 אלף ולקראת שנת 1956 ל-346 אלף תושבים. גידול העיר התלווה בפיתוח שכונות מגורים, תשתיות תחבורתיות ומוסדות תרבות.
במאי 1932 שמה שונה ל"סטלינסק" וזה היה שם של העיר עד לשנת 1961.
במהלך מלחמת העולם השנייה פונו לעיר מפעלי תעשייה כבדה והיא הייתה בין מרכזי ייצור פלדה החשובים של ברית המועצות. בשנת 1961 הסתיימה הקמת מפעל לייצור פלדה נוסף בעיר .
בשנת 1989 העיר הייתה בין מרכזי השביתות של פועלי המכרות. בתחילת שנות ה-90 אוכלוסיית העיר הגיעה לכ-600 אלף תושבים. במהלך שנות ה-90 בעקבות מיתון תעשייתי ברוסיה מפעלי הפלדה הקטינו מאוד את היקף הייצור ותושבים רבים עזבו את העיר. גם כיום העיר לא חזרה לגודל אוכלוסייה שהייתה בה לפני כ-20 שנים.
בתחילת המאה ה-21 החל שיקום של התעשייה הכבדה בעיר.
העיר מהווה מרכז תחבורתי אזורי ובקרבת העיר פועל נמל תעופה ממנו יוצאות טיסות סדירות פנים ארציות.
בהיותה מרכז תעשיית פלדה ופחם כבר בשנת 1930 הוקמה בעיר אוניברסיטה טכנית להכנת כוח אדם הנדסי למפעלים באזור. בהמשך הוקמו בעיר מוסדות השכלה גבוהה נוספים.
רוב אוכלוסיית העיר נוצרית, אך לצדם מאמיני דתות אחרות. במקום גם קיימת קהילה יהודית המונה כמה אלפי משפחות ומאז סוף שנות ה-90 של המאה ה-20, תנועת חב"ד מסייעת לקהילה בארגון החגים.
ספורט.
מועדוני הספורט הגדולים בעיר הם מועדון ההוקי קרח מטאלורג נובוקוזנצק ומועדון הכדורגל נובוקוזנצק.
אקלים.
במשך כ-160 ימים בשנה הקרקע מכוסה בשלג.
משנה סדורה (הוצאת ספרים)
משנה סדורה היא הוצאת ספרים שייחודה בהוצאת מהדורה של המשנה שמפוסקת ומחולקת לשורות באופן שנועד להקל על ההבנה והשינון.
החידוש בהוצאה.
הרעיון שעמד מאחורי ההוצאה, היה להעניק ללומד את האפשרות לראות את כל המשנה כיחידה אחת וכך להבינה מתוך ההקשר, כמעט ללא פירושים. המשניות מחולקות לשורות קצרות, לפי ההקשר, וכך יכולות להקרא כשירה. נוסף גם רווח בין קטעים שונים. בתחתית הדף צורף ביאורו של הרב אלישע בן אברהם מהורדנה - "קב ונקי" - שנדפס לראשונה בשנת ה'תנ"ז (1797). פירוש זה נבחר עקב היותו קצר ותמציתי, שעיקרו הסבר מילים לא מוכרות.
בחלק מהמהדורות, מופיע תקציר של המשניות במסכת בסוף כל כרך. צורת הסיכום הושפעה מעבודה שכתב הרב דן בארי "כותרות התנ"ך", ובעידודו. זאת במטרה לאפשר ללומד או למורה לגשת לטקסט תוך מבט כוללני, מלמעלה למטה. בדומה לדרכו של פירוש המשנה לרמב"ם שמקדים הקדמות למשנה, וסדרים (קדשים וטהרות), ואף בביאור המשנה מקדים לבאר רקע כללי, לפני פירוש הסברות וביאורי המילים.
כמו כן, מצורפות טבלאות לסימון חזרות על הלימוד.
הספרים מודפסים בכמה גדלים, ממהדורות כיס ועד למהדורות בגודל A4.
היסטוריה.
בשנת תשנ"ב (1992) הוציא הרב אליהו דורדק את המהדורה הראשונה של "משנה סדורה".
בשנת תשע"ג (2013) יצאה מהדורה עם פירוש רבי עובדיה מברטנורא בעיצוב חדש ומתוקן. פירוש רע"ב החליף במהדורה זו את ביאור "קב ונקי".
בשנת תשע"ד (2013) עלו לחנות האפליקציות של אפל שני יישומים של "משנה סדורה" לאייפד. אפליקציה אחת כוללת את כל הגרסה של "משנה סדורה" עם פירוש קב ונקי. השנייה כוללת את כל הגרסה של "משנה סדורה" עם פירוש רבי עובדיה מברטנורא. בנוסף מכילה האפליקציה כלים העשויים לעזור ללימוד בעל פה, בשיטה מדורגת.
בשנת תשע"ז (2017) עלה לחנות האפליקציות של גוגל עדכון לאפליקציה "קהתי" מעשי ידיו של המתכנת אריאל וייצברג, המשלבת את העימוד של "משנה סדורה" על המשנה או על הפרק. מאוחר יותר באותה השנה, הוסיף וייצברג שילוב הקראה מקצועית של הטקסט של "משנה סדורה" על ידי צבי פלורנטל, וכן הקראה של פירוש "קהתי". כל אלו הוקלטו באולפני הספרייה המרכזית לעיוורים ולבעלי לקויות קריאה.
בשנת תשע"ט (2019) עלה לחנות האפליקציות אפליקציה "שנן-לי" עוזר אישי לקריאה, אוריינות וזיכרון. גרסת בטא כוללת כל מסכת אבות בפורמט "משנה סדורה", הקראת המשנה שורה שורה, וכן יכולת בחינת המשתמש על ידי האפליקציה. המשתמש מקבל משוב עשיר בצבע ובקול על ההצלחות והכישלונות בשינון המשנה. פרטי כל מבחן נשמרים בפרופיל המשתמש וניתנים לשיתוף.
תפוצה.
משניות "משנה סדורה" זכו לפופולריות רבה - נמכרו עשרות אלפי עותקים. מלבד השימוש הפרטי, המשניות הן הספר העיקרי הנלמד במוסדות מסוימים. ובמגזר החרדי - בעיקר בתלמודי תורה בשיטת זילברמן ו"שיטת זכרו". במסגרות חינוכיות אלו, ספרי "משנה סדורה" הם הטקסט המרכזי שבו עוסקים התלמידים במהלך לימוד חטיבת המשנה, תקופה האורכת בין שלוש עד חמש שנים.
עיקר ההצלחה נובע מהעיצוב הנקי המקל על הזיכרון, ומכך שיש מקום לכתוב הערות בצד הטקסט ובכך לעזור ללימוד ולזיכרון.
ספרים נוספים שהושפעו ממהדורת המשנה.
בדומה ל"משנה סדורה" בתחום המשנה, יצאו לאור גמרות עם סממנים ויזואליים דומים, של חלוקת פסקאות ושבירת שורות על מנת לסייע לתלמיד לקרוא ולהבין.
בשנת תשנ"א ייסד הרב דניאל ברק ווינט, מורה ומחנך בוגר ישיבת מרכז הרב, את מפעל גמרא סדורה על התלמוד הבבלי. המסכת הראשונה - ברכות, יצאה לאור בשנת תש"ע. כיום יש גמרא סדורה על כל הש"ס
בשנת תשע"ב החלה לצאת לאור סדרת גמרא סדורה המאיר בהוצאת הרב ישראל יצחק בן שלמה, בהשראת "משנה סדורה".
בית העם
סלטזאורוס
סלטזאורוס (שם מדעי: "Saltasaurus"; מילולית: "הלטאה של סלטה") הוא סוג של דינוזאור זאורופוד מאמריקה הדרומית שחי בקרטיקון עליון. המאפיין החשוב ביותר של הסלטזאורוס הוא היותו מכוסה בשריון של קשקשים גרמיים עגולים וגדולים (הנקראים "Osteoderms") על גופו. הסלטזאורוס היה הזאורופוד בעל השריון הראשון שנתגלה, ומאז נתגלו עוד זאורופודים עם שריון על גופם.