ארצ'יבלד, יליד פייסלי, רנפרושיר, סקוטלנד, למד בתיכון "לאפייט" שבוויילדווד ממדינת מיזורי, באותה כיתה עם כוכב ה-MLB לעתיד ראיין הווארד, וסיים בו את לימודיו ב-1998. לאחר מכן למד ארבע שנים (1998–2002) באוניברסיטת אילינוי ושיחק במדי קבוצת הכדורסל שלה, לאחר מכן בשנת 2002 נרשם לדראפט בו נבחר במקום ה-31 על ידי ממפיס גריזליס, לאחר עונה עבר לפיניקס סאנס. עבר באורלנדו מג'יק ובטורונטו ראפטורס, אך סיים את העונה בולנסיה מהליגה הספרדית. ממוצעיו בליגת ה-NBA עומדים על 1.2 נקודות ו-1.6 ריבאונדים למשחק.
בעונת 2004/05 שיחק ארצ'יבלד סקאבוליני פזארו מהליגה האיטלקית. לאחר מכן עבר לחובנטוד בדאלונה, בה שיחק במשך שנתיים ועבר לאזובמאש מאריופול האוקראינית. בעונת 2008/09 חזר לספרד וחתם באוניקאחה מאלגה.
ביולי 2011 חתם בסרגוסה באסקט מליגת העל הספרדית.
ארצ'יבלד שיחק בנבחרת סקוטלנד ובנבחרת הנוער של בריטניה. שיחק בנבחרת בריטניה וייצג אותה באולימפיאדת 2012 בלונדון.
ב-23 בינואר 2020 נמצא מת בביתו שבברינגטון, אילינוי.
שבוע סוף
דפוס סלוויטא
אתר הכינוסים של המפלגה הנאצית
אתר הכינוסים של המפלגה הנאצית (בגרמנית: Reichsparteitagsgelände) היה ממוקם בחלק הדרום מזרחי של העיר נירנברג בגרמניה. באתר זה נערכו כינוסי ומצעדי המפלגה הנאצית בין השנים 1933–1938.
האתר תוכנן כולו על ידי האדריכל אלברט שפר, פרט להיכל הקונגרסים שתוכנן על ידי לודוויג ופרנץ רוף.
בדומה לפרויקטים אחרים המאפיינים את האדריכלות הנאצית, גם כאן מדובר על פרויקט מגלומני המגמד את הפרט ומאדיר את המפלגה והמדינה, באמצעות יצירת מבנים בעלי קנה מידה בלתי אנושי.
תיאור כללי.
המתחם, בעל צורה מלבנית באורך של כ-4 ק"מ וברוחב של כ-2 ק"מ. שטחו הכולל של האתר כולל שטחי השירות שלו כ־16.5 קמ"ר.
אתר הכינוסים תוכנן כשדרה רחבה, בכיוונים דרום מזרח וצפון מערב, כאשר בקצה הדרומי שלה רחבת המסדרים (marzfeld), ובצידה הצפוני רחבת הזיכרון (luitpoldarena).
משני צידי השדרה מוקמו זה מול זה, בימת העצרות (zeppelinfeld), והאצטדיון הגרמני.
השדרה הרחבה חוצה בדרכה אגם קטן שלצידו הוקם היכל הקונגרסים החדש.
עוד תוכננו במתחם בסיס לחיילי אס אס, ותחנות רכבת לצד מרכז הספורט והיכל הקונגרסים הישן.
תחנת כוח סיפקה חשמל באופן בלעדי לאתר.
המצב הנוכחי.
היכל הכבוד - עומד על תילו ומשמש כאנדרטת זיכרון לנפגעים התמימים מאירועי "הפוטש במרתף הבירה".
היכל הקונגרסים – מכיל בחלק מהמבנה מרכז תיעודי של המקום, ובחלק אחר מרכז תרבות.
הדרך הגדולה - שימשה לאחר המלחמה כשדה תעופה זמני לכוחות האמריקנים, וכיום משמשת כמגרש חניה למרכז הירידים הסמוך.
שדה צפלין - מן הטריבונה הענקית והמפוארת נותרה רק הבמה המרכזית הנראית כיציע חשוף.
האצטדיון הגרמני - חפירות הבסיס למתקן התמלאו בחלקן במי תהום ויצרו אגם קטן ובחלקן האחר נטמנו חלק מהריסות העיר מימי המלחמה.
רחבת המצעדים - על מקומו נבנו בתי דירות.
פתרון קלעי סמורודינסקי
בתורת המשחקים, פתרון קלעי-סמורודינסקי (formula_1) הוא פתרון למשחקי מיקוח, השונה מפתרון נאש. פתרון זה נקרא גם נקודת ההסכמה של קלעי וסמורודינסקי.
פתרון זה נוצר כתוצאה מביקורת על העקרונות עליהם התבסס נאש ובראשם עיקרון האי-תלות באפשרויות לא רלוונטיות. המשפט המוכיח קיום ויחידות פתרון זה התפרסם על ידי אהוד קלעי ומאיר סמורודינסקי ב-1975.
משפחת המשחקים הרלונטיים לפתרון.
נגדיר משפחה formula_2 של משחקי מיקוח formula_3 המקיימים את התכונות הבאות:
שתי התכונות הראשונות זהות לדרוש על ידי פתרון נאש.
עקרונות הפתרון.
פתרון קלעי סמורודינסקי חולק עם פתרון נאש את שלושת העקרונות הראשונים:
עקרון הסימטריה.
משחק מיקוח formula_3 הוא סימטרי אם הוא מקיים את התנאים הבאים:
פתרון formula_18 מקיים את עקרון הסימטריה אם לכל משחק מיקוח סימטרי formula_19 הפתרון אף הוא סימטרי:
formula_20.
עקרון היעילות.
נקודה formula_9 היא יעילה ב formula_22 אם לא קיימת נקודה אחרת formula_23 עבורה formula_24.
כלומר, עבור משחק מיקוח (S,d), נאמר כי נקודה היא יעילה ב formula_22 אם לא קיימת נקודה אחרת ב-formula_22 שעבורה ניתן להגדיל את התועלת של לפחות אחד השחקנים מבלי לפגוע בתועלת של השחקן השני.
פתרון formula_18 מקיים את עקרון היעילות אם לכל משחק מיקוח formula_3 הנקודה formula_29 היא יעילה.
עקרון הקווריאנטיות תחת טרנספורמציות אפיניות חיוביות.
פתרון formula_18 מקיים את עקרון הקווריאנטיות תחת טרנספורמציות אפיניות חיוביות אם לכל משחק מיקוח formula_3 ולכל שני ווקטורים
formula_32 כך ש־formula_33 מתקיים: formula_34
עקרון המונוטוניות החלשה.
עיקרון רביעי, שיחד עם שלושת העקרונות הקודמים מאפיין את פתרון נאש, הוא עיקרון האי-תלות באפשרויות לא רלוונטיות. כדי לאפיין את פתרון קלעי סמורודינסקי משתמשים בעיקרון המונוטוניות החלשה הבא:
נקודת אוטופיה.
נגדיר נקודת אוטופיה formula_35 במשחק formula_19:
כלומר, זוהי הנקודה בעלת ערכי הקואורינטות הגדולים ביותר המתקבלים על ידי נקודות ב־formula_4.
פתרון formula_18 מקיים את עיקרון המונוטוניות החלשה אם לכל שני משחקי מיקוח formula_41 המקיימים:
מתקיים
formula_44.
כלומר, אם משחק אחד מכיל את השני, הפתרון יהיה טוב לשחקנים לפחות כמו הפתרון הקודם. זהו שינוי לעומת פתרון נאש שאינו מבטיח מונוטוניות זאת.
אפיון הפתרון.
קיים פתרון יחיד formula_1 עבור משפחת המשחקים formula_2 המקיים את עקרונות הסימטריה, היעילות, אי תלות בטרנספורמציות אפיניות והמונוטוניות החלשה. פתרון זה מתקבל במשחק formula_3 בנקודת החיתוך בין השפה של formula_22 ובין הקטע המחבר את formula_11 ואת נקודת האוטופיה formula_50.
בגרסאות אחרות של הפתרון נקבעת נקודת אי ההסכמה כ־formula_51, ואז מחלישים את הדרישה לאי תלות בטרנספורמציות אפיניות ומשתמשים בעיקרון אי תלות ביחידות מדידה. עקרון זה דומה לאי תלות; הוא מאפשר לכפול ב־formula_52, אך לא מאפשר להוסיף formula_53.
התנזלות קרקע
התנזלות קרקע היא תופעה גאולוגית בה קרקע לא מלוכדת הרוויה במים מתנהגת כנוזל צמיג בשל עומס יתר או תנודות עזות, והיא הסיבה העיקרית לנזקים כבדים הנגרמים למבנים בעת רעידת אדמה. התהליך מתרחש כאשר לתוך החלל שבין הגרגרים מחלחלים מים, המפרידים בין הגרגרים וגורמים להחלשת אחיזתם זה בזה, מה שגורם לקרקע להתנהג כנוזל. תופעה זו החלה להיחקר בשנת 1964 לאחר רעידות אדמה עזות במחוז ניאיגטה ביפן ורעידת האדמה של יום שישי הטוב באלסקה, בהן נצפו נזקי התנזלות כנטיית בניינים ושקיעתם, וכן ציפה של צנרת ביוב ומתקנים תת-קרקעיים. עם זאת, אירועים דומים תוארו עוד קודם לכן.
במהלך ההתנזלות מתרחשות בקרקע תופעות, שחלקן נראות על-פני השטח. אחת התופעות המסוכנות ביותר היא גלישה של שכבת קרקע עליונה מעל שכבה שהתנזלה, העשויה להתרחש גם במדרונות מתונים ביותר. גלישה כזו עשויה להתרחש אף במישור שאינו משופע, ואז תתרחש במרחקים קצרים ובתנודות דו-כיווניות ומחזוריות, כאשר משך התנודות משפיע על יכולתם של הקרקע והמבנים שעליה לשוב ולהתייצב. תנודות מסוג זה סודקות את הקרקע ויוצרות בה שברים. התנזלות של שכבת קרקע גורמת לדחיסת הגרגרים, לשקיעתה של השכבה ולפליטה של חול ומים מתוכה, ואף ליצירת "מזרקות" בוץ לאורך סדקים הבונות מבנים חוליים חרוטיים המכונים "הרי געש של חול".
הגורמים להתנזלות.
נתוני הקרקע.
הגרגרים המרכיבים את הקרקע הם שברי סלעים שנוצרו כתוצאה מבליה, ומרקמם מאפשר אחיזה זה בזה. סוג הגרגרים וגודלם משפיע על רמת האחיזה: קרקע חולית מכילה חלקיקים גסים – מ-50 מיקרומטר עד 2 מילימטר, קרקע טין מכילה חלקיקים בינוניים – 2-50 מיקרומטר, וקרקע חרסיתית מכילה חלקיקים קטנים – פחות מ-2 מיקרומטר. התמיינות הגרגרים משפיעה על הרווח הבין-גרגרי: התמיינות טובה בה גודל הגרגרים אחיד או קרוב תיצור רווח בין-גרגרי גדול יותר מאשר קרקע שאינה ממויינת, בה גרגרים קטנים ממלאים את החלל ומקטינים אותו. הצפיפות בין גרגרי הקרקע משפיעה גם היא: ככל שהגרגרים צפופים יותר, כך יקטן הסיכוי להתנזלות. הבדל נוסף נעוץ בסוג הגרגרים: קרקע חולית וקרקע טין מורכבות מגרגרי קוורץ. המים יחלחלו אל החלל הבין-גרגרי, ידחקו את האוויר הכלוא בו וימלאו אותו. לעומת זאת, קרקע חרסיתית סופחת חלק מן המים, מלכדת את הגרגרים ונאטמת, ומהווה מחסום לחלחול מים נוספים. אולם, אם קיימת שכבה חרסיתית אטומה למים מעל שכבת החול, יש בכך תרומה לתהליך ההתנזלות מאחר שהשכבה האטומה מונעת בריחה של המים מתוך החלל הבין-גרגרי ומגבירה את ההתנזלות. גם גיל הקרקע משפיע על יכולת ההתנזלות: ככל שהקרקע ותיקה יותר היא דחוסה יותר, אחיזת הגרגרים בה טובה יותר והחלל הבין-גרגרי קטן יותר.
נתוני שטח.
מקור המים החודרים לחלל הבין-גרגרי הוא מי תהום. קרבת מפלס מי התהום אל פני השטח מגדילה את הסיכון לרוויה של שכבת הקרקע העליונה. עומקה של השכבה הרוויה מהווה גורם חשוב בסיכון למבנים הקיימים על-פני השטח: ככל שהשכבה עמוקה יותר, כן נדרשת עוצמת רעידה גבוהה יותר על-מנת להעלות את לחץ המים בחלל הבין-גרגרי ולגרום להתנזלות בשכבה העליונה. לחץ זה מתרחש בשל דחיסה גבוהה יותר של הגרגרים וצמצום נפח הקרקע, הדוחקים את המים לשכבות גבוהות יותר, שם הם חודרים שוב בין גרגרים ומחלישים את אחיזתם.
נתונים סייסמיים.