שתי הערים הללו מהוות מרכז הרבעה של סוסי ת'ורוברד במדינה שלהן.
משפט אי-הגדירות של האמת של טרסקי
משפט אי-הגדירות של טרסקי
אין דבר שבערווה פחות משניים
אין דבר שבערווה פחות משניים הוא כלל בהלכה לפיו שינוי מעמד אישי על ידי המעשה המתאים, כמו קידושין או גירושים, אינו חל אם לא נעשה בנוכחות שני עדים כשרים.
דבר שבערווה.
דבר שבערווה משמעותו שינוי המעמד האישי בתחום הקשור לעריות, בעיקר קידושין וגירושין. לכל שינוי כזה יש בהלכה היהודית מעשה מסוים שרק באמצעותו השינוי יכול לחול. לתחילת חיי אישות יש שני שלבים. איש הבא לקדש אשה צריך לעשות מעשה קידושין. "האשה נקנית בכסף בשטר ובביאה" (). קידושין אלו האמורים כאן הם נקראים בתורה אירוסין. חשוב לציין שמה שנקרא בלשון ימינו אירוסין, הוא "שידוכין" בלשון חכמים, וכמעט אין להם תוקף הלכתי ממשי. בשלב השני יש לקדם את האירוסין ל"נישואין". זה נעשה על ידי חופה. יש לציין שבעיקרון שתי פעולות אלו יכולות להיעשות בפרקי זמן שונים. אלא שבימינו מסיבות שונות נהגו להצמיד את החופה והנישואין לקידושין. כדי להתיר קשר של אישות, צריך לעשות מעשה גירושין, והוא נתינת גט ליד האשה.
שלושת המעשים האלו; מעשה קידושין, מעשה נישואין ומעשה גירושין אינם יכולים לחול (לתפוס) אם לא נעשו בנוכחות שני עדים כשרים. הכלל הזה מקורו בתחילת מסכת גיטין והוא נידון בתלמוד בעוד מקומות.
המקור מהתורה לכלל זה הוא מהפסוק; כי מצא בה ערות דבר (), בעזרת גזירה שווה מהפסוק על פי שני עדים או על פי שלשה עדים יקום דבר (), למדו חכמים () שאין קיום לדבר שבערווה בפחות משני עדים.
כמו כן כלל זה נוהג גם לגבי איסור אשה לבעלה על ידי זנות כמבואר במסכת כתובות () ונפסק בפוסקים. לגבי היתר יבמה לשוק נחלקו הפוסקים. בראשונים מבואר שבאופן עקרוני גם שם תקף הכלל הזה, כגון לגבי להעיד על החולץ שהוא גדול וממילא הוא בר חליצה. אבל יש מגדולי הפוסקים שפקפק בזה. לגבי איסורי כהונה, כגון להעיד על אשה שהיא גרושה או חלוצה או שבויה, נחלקו הפוסקים. בראשונים מבואר שזה בבחינת דבר שבערווה. מהרמב"ם נראה שדעתו שאין איסורי כהונה בבחינת דבר שבערווה, אבל אין הדבר מוכרע.
עדי קיום ועדי בירור.
חוץ מאשר ב"דבר שבערווה" תפקיד העדים לברר לפנינו את המציאות. בלשון ההלכה "עדי בירור". אדם קנה חפץ מחברו, ועשה את מעשה הקנין הנדרש, הרי הדבר קנוי לו גם אם לא ראה זאת שום אדם. אלא שאם המוכר יכחיש את מציאות המכירה לא יוכל הקונה לברר זאת ללא עדים. אבל בעצם תפיסת מעשה הקנין (ה"חלות" בלשון ההלכה) אין לעדים כל תפקיד.
לעומת זאת בדבר שבערווה יש לעדים תפקיד יותר מהותי. המעשה אינו חל ללא נוכחות העדים. זו היא המשמעות של עדי קיום, כלומר הם מקיימי הדבר. אם אדם קידש אשה ללא עדים, אין היא אשתו. כלומר לא רק שאין אנו "יודעים" שהיא אשתו, אלא היא באמת איננה אשתו. וכן אם גירש את האשה, כלומר נתן לה גט, ללא נוכחות עדים, האשה נשארה אשתו לכל דבר. הגירושין לא תפסו.
כשרות העדים.
ישנה הקפדה מיוחדת בעדי קידושין וגירושין על בירור כשרותם, היות שכאמור אם הם אינם כשרים להעיד, הקידושין והגירושין לא יחולו. ישנן הלכות רבות לכשרות העדים בהלכה. מהמרכזיים שבהם; רק גברים כשרים לעדות. רק מי שיהדותו אינה מוטלת בספק. קרובי משפחה פסולים להעיד. "גזלן" פסול לעדות, וזה כולל כל אדם שמעכב ברשותו ממון שאינו שלו, כמו הלוואה שאינה נפרעת, שכר שכיר שאינו משולם, נזק שלא פוצה.
ה דורש מעדי הקידושין להרהר בתשובה קודם שניגשים לחופה, ולקבל על עצמם לתקן כל בעיה ממונית שיש להם עם הזולת וכדומה, היות שאם הם פסולים, הרי בכך בעצם באשמתם לא יחולו הנישואין. ישנם חוגים (כגון אצל תלמידי הרב מבריסק) בהם הזמנה להיות עד בחופה נחשבת לכיבוד גדול. זה מראה שסומכים על אותו אדם שאין בו שום חשש פסול.
סאביק
לוטננט סאביק (באנגלית: Saavik) היא דמות בדיונית ביקום הבדיוני של זיכיון "מסע בין כוכבים". היא הופיעה לראשונה בסרט הקולנוע " (1982) בגילומה של קירסטי אלי. רובין קרטיס לקחה על עצמה את התפקיד בסרט ההמשך, " (1984), ובסרט שלאחר מכן, "" (1986).
ביוגרפיה של הדמות.
הרקע של סאביק מעולם לא נחקר על המסך. לעומת זאת, ההיסטוריה שלה כבר קורמת עור ובשר ברומנים וספרי קומיקס, למרות שאף אחד ממקורות אלה אינם נחשבים כחלק מהקאנון של מסע בין כוכבים. על פי הרומנים והקומיקס, סאביק נולדה ב"הלגארד" ("Hellguard"), מושבת רומולאנים נטושה. היא חצי וולקנית וחצי רומולאנית. שורת דיאלוג, שהייתה יכולה לחשוף זאת ב"", נחתכה מהסרט בשלב העריכה ומעולם לא הוחזרה; כתוצאה מכך, הקאנוניזציה של פיסת מידע זו שימשה מקור לוויכוחים במשך למעלה משני עשורים. יחד עם זאת, הדבר מסביר במידת מה את התנהגותה הקצת נרגשת של הדמות בסרט זה, על אף שהיא אימצה לעצמה אורח-חיים וולקני בהופעות מאוחרות יותר. ברומנים של "מסע בין כוכבים" ישנן לעיתים קרובות התייחסויות למוצא המעורב של הוריה של סאביק. עם זאת, אם המוצא המעורב שלה ישולב בקאנון של "מסע בין כוכבים", יהיה בכך הפרה של ההמשכיות, שנוצרה בפרק "Balance of Terror" של " (אשר עלילתו מתרחשת לאחר לידתה של סאביק), בו צי הכוכבים מגלה לראשונה כי קיים דמיון רב בין הרומולאנים לבין הוולקנים, עובדה שנראה כי איננה ידועה גם לוולקנים (או לכל הפחות - איננה ידועה באותה העת לספוק, בעל הידע הנרחב). על פי רומנים שאינם חלק מהקאנון, לעומת זאת, נטען כי לפחות חלק מהוולקנים היו מודעים היטב למורשת הרומולאנית שלהם, אבל בכוונה הסתירו מידע זה מהפדרציה, בהתחשב בכך שזה עניין פנימי מביך שלא צריך להיחשף בפני בעלי בריתם. סדרת הטלוויזיה " ביססה בקאנון כי כמה פלגים של השלטון הוולקני היו מודעים לקשר כבר במאה ה-22. בנוסף, הייתה מחלוקת האם ספוק הציל את סאביק הילדה לפני או אחרי ההתרחשויות שאירעו בפרק ""Balance of Terror". הצלה שהתרחשה לאחר פרק זה - איננה יוצרת סתירה עם הידע של הוולקנים אודות הרומולאנים.
על פי מספר מקורות, שאינם קאנוניים, סיפור הרקע של סאביק הוא כדקלמן: היא ניצלה מהמושבה, יחד עם ילדים אחרים, על ידי ספוק, והיא אומצה על ידי הוריו - השגריר סארק ואשתו אמנדה גרייסון. בהולכה בעקבותיו של אחיה-המאמץ והמודל שלה לחיקוי - היא נרשמת ללימודים באקדמיה של צי הכוכבים. בספר שאינו קאנוני משנת 1990 בשם "Pandora Principle"" מאת קרולין קלאוז, נקבע כי ארבע ספינות מחקר וולקניות נתפסו על ידי הרומולאנים. אנשי הצוות הוולקנים נחטפו על ידי מדענים רומולאנים ובאמצעות מניפולציות שונות נוצרו ילדים - חצי רומולאנים וחצי וולקנים - כמו סאביק, לצורך שימוש בניסויי שליטה מוחית. מדענים וולקנים גילו אודות הניסויים הסודיים, ויצאו להצלת סאביק ויתר הילדים הניצולים מהלגארד. ספוק איים כי אם לניצולים לא תינתן אזרחות וולקנית - הוא יחשוף את הסיפור לרשויות הפדרציה, ביחד עם הסוד אודות מחזור הזדווגות הוולקני (הפון-פאר). חברים אחרים במפלגה רצו לחנך אותם במקום אחר ולשלוח את הילדים לחיים בעולמות אחרים מוולקן. קלאוז כותבת ששמה של סאביק הוא ממוצא רומולאני, ופירושו: "חתול קטן". ב-""Pandora Principle"", סאביק, בניגוד לשאר הילדים הניצולים, חצי רומולאנים וחצי וולקנים, מסרבת לעבור בדיקת DNA על מנת לזהות את קרובי משפחתה הוולקנים. במקום זאת, ספוק, אשר איתו היא ביססה קשר, לוקח חופשה אישית למשך שנה, על מנת "לתרבת" ולחנך את סאביק, בת ה-9–10. סאביק גדלה מחוץ לוולקן, בבתי משפחות אומנות או פנימיות שנבחרו על ידי ספוק, עד אשר היא מתקבלת לאקדמיה של צי הכוכבים כשהיא בגיל העשרה. הדבר מתיישב עם אירועי ", בהם סאביק אומרת כי מעולם לא הייתה בוולקן לפני כן. לאחר סיום לימודיה, כחלק מלימודי השדה של הכשרתה, לוטננט סאביק הצעירה הצטרפה אל צוות ספינת החלל אנטרפרייז תחת פיקודו של אדמירל קירק, כאשר זו מותקפת על ידי אויבו הוותיק חאן נוניאן סינג, אשר מבקש נקמה על כישלונה של המושבה סטי אלפא 5 ומותה של אשתו מרלה מק'גיברס.
ספוק מת תוך הצלת ספינת החלל אנטרפרייז במהלך האירועים של הסרט ", אך לפני מותו הועברה ה"קטרה" ("Katra" - מהות החיים שלו) שלו אל ד"ר לאונרד מקוי. ארון הקבורה שלו שוגר מהאנטרפרייז אל כוכב הלכת "ג'נסיס", תוך אמונה כי הושמד עם כניסתו אל האטמוספירה. ביטוי נדיר של רגש על ידי וולקן מוצג כאשר סאביק נראה מזילה דמעה במהלך ההספד שמעניק אדמירל קירק לחברו ספוק. סאביק, יחד עם דייוויד מרקוס (בנו של קירק), נשלחים מטעם ספינת המחקר גריסום ("Grissom") לחקור את כוכב הלכת החדש שנוצר. במהלך משימה זו, סאביק מגלה כי ספוק איכשהו שב לחיים, אך הוא מזדקן במהירות. כשספוק החדש מגיע אל שנות העשרה שלו, הוא מתחיל לסבול מיצר ההזדווגות הוולקני המכונה "פון פאר" ("pon farr"), וסאביק עוזרת לספוק במהלך תקופה קשה זו. למחרת, כאשר המפקד הקלינגוני קרוג, יחד עם אנשיו, לוכדים את חוליית הנחיתה של הפדרציה (הכוללת את סאביק, מרקוס וספוק), מרקוס מקריב את חייו על מנת להציל את סאביק מהוצאה להורג. סאביק עוזרת לאדמירל קירק להחזיר את ספוק אל וולקן, שם נשמתו (הקטרה) וגופו מתאחדים. לאחר מכן, סאביק נשארה על וולקן עם משפחתו של ספוק מסיבות שלא הוסברו מעולם על המסך; הכותבים של הסרט התכוונו שזה היה בגלל שהיא הייתה בהריון עם הילד של ספוק, כתוצאה מהפון פאר, אבל שום אזכור להריונה לא הגיע אל סרט המוגמר ולא הייתה לכך אף התייחסות נוספת בסרטים ובסדרות שלאחר מכן, ובכך, פעם נוספת, התפתחות זו נותרת בתחום האפור, במונחים של קאנון.
הופעת אורח שלא מומשה.