במשך שנים שימשה כמורה ומחנכת בבתי ספר יסודיים בירושלים, בית-שמש וחיפה, והייתה מרצה במכללה האקדמית גורדון. בשנת 1995 התמנתה להיות מנהלת בית הספר הפתוח ע"ש בארי בחיפה, וניהלה אותו במשך עשרים ואחת שנים. בהלול-דימנד הצעידה את בית הספר להישגים רבים. בשנים בהן ניהלה את בית הספר הוא התרחב, ועבר ממקום מושבו בשכונת הדר הכרמל אל שכונת נווה שאנן, נפתחו בו חטיבה צעירה (מערכת גנים בבית הספר) וחטיבת ביניים, ומספר התלמידים בו צמח מ-65, בראשית כהונתה, ל-540 עם סיומה בשנת 2015.
מאז פרישתה מניהול בית-הספר בהלול-דימנד מלווה מנהלים וצוותי מורים בתחומי פדגוגיה שונים, ומתנדבת בקהילה בתחומי חינוך וחברה.
בהלול-דימנד נשואה לעמי דימנד, ואם לרועי והדר.
אסמאעילה סאר
אסמאעילה סאר (בצרפתית: Ismaïla Sarr; נולד ב-25 בפברואר 1998 בסן-לואי שבסנגל) הוא כדורגלן סנגלי המשחק בעמדת קשר הכנף בקבוצת ווטפורד מהפרמייר ליג ובנבחרת סנגל.
קריירת מועדונים.
סאר החל את הקריירה המקצוענית שלו במץ מליגת העל הצרפתית, במדיה ערך 31 הופעות ליגה והבקיע חמישה שערים.
ב-26 ביולי 2017 חתם סאר בסטאד רן, גם היא מליגת העל הצרפתית. הוא שיחק במועדון במשך שתי עונות, בהן ערך 59 הופעות ליגה והבקיע 13 שערים.
ב-8 באוגוסט 2019 חתם סאר על חוזה לחמש עונות בווטפורד מהפרמייר ליג.
קריירה בינלאומית.
ב-3 בספטמבר 2016 ערך סאר את הופעת הבכורה שלו בנבחרת סנגל, בניצחון 2-0 על נבחרת נמיביה במסגרת מוקדמות גביע אפריקה לאומות 2017. ב-8 בינואר 2017 הבקיע את שער הבכורה שלו בנבחרת, בניצחון 2-1 על נבחרת לוב במשחק ידידות.
הד (סרט)
הד הוא סרט דרמה ישראלי שיצא לאור בשנת 2018 ובוים על ידי עמיקם קובנר ואסף שניר.
עלילה.
אבנר הנשוי לאלה והורה לשני ילדים חושד שאשתו אלה בוגדת בו. הוא מצותת לשיחותיה. לאחר מכן אלה נהרגת בתאונת דכים. גם לאחר מותה אבנר מנסה לאתר מיהו המאהב שהוקלט בשיחותיה.
אחמד סוהיל
אחמד סוהיל סאבר אל-חמוונדי (בערבית: أحمد سهيل صابر الحموندي, בתעתיק: אחמד סוהיל צאבר אלחמונדי; נולד ב-8 בפברואר 1999 בעיראק) הוא כדורגלן קטרי יליד עיראק המשחק בעמדת הבלם בקבוצת אל-ערבי מליגת העל הקטרית, בהשאלה מא-סד, ובנבחרת קטר.
חיים אישיים.
סוהיל הוא בנו של כדורגלן נבחרת עיראק לשעבר, סוהיל סאבר. אחיו הוא הכדורגלן ראמי סוהיל.
קריירת מועדונים.
סוהיל החל את הקריירה המקצוענית שלו בא-סד מליגת העל הקטרית. ב-19 בנובמבר 2017 ערך את הופעת הבכורה שלו במועדון, בניצחון 1–4 על אום סלאל במסגרת המחזור השמיני בליגה לעונת .
ב-1 בדצמבר 2018 הושאל סוהיל למשך חצי עונה לאל-אהלי, גם היא מליגת העל הקטרית. הוא ערך שש הופעות ליגה במועדון, בהן הבקיע שער אחד. בעונת הושאל למשך עונה לאל-וכרה מליגת העל הקטרית, במדיה ערך 13 הופעות ליגה.
בעונת שיחק סוהיל בא-סד, וזכה עמה באליפות קטר.
ב-9 בספטמבר 2021 הושאל למשך עונה אחת לאל-ערבי מליגת העל הקטרית.
קריירה בינלאומית.
ב-4 ביולי 2021 ערך סוהיל את הופעת הבכורה שלו בנבחרת קטר, בניצחון 0–1 על נבחרת אל סלוודור במשחק ידידות.
הוא היה חלק מסגל הנבחרת לטורניר גביע הזהב 2021, אך לא זכה לשחק בטורניר.
פליקס אודווקאי
פליקס אוהיס אודווקאי (בגרמנית: Felix Ohis Uduokhai; נולד ב-9 בספטמבר 1997 באנברג-בוכהולץ שבגרמניה) הוא כדורגלן גרמני המשחק בעמדת הבלם בקבוצת אאוגסבורג מהבונדסליגה.
קריירת מועדונים.
אודווקאי גדל במחלקת הנוער של מינכן 1860, ובעונת שיחק עם הקבוצה הבוגרת של המועדון במסגרת הבונדסליגה השנייה.
בחודש יוני 2017 חתם אודווקאי על חוזה לחמש עונות בוולפסבורג מהבונדסליגה.
ב-28 באוגוסט 2019 הושאל אודווקאי למשך עונה אחת לאאוגסבורג מהבונדסליגה.
ב-4 ביוני 2020 חתם אודווקאי באאוגסבורג באופן קבוע.
קריירה בינלאומית.
אודווקאי שיחק בנבחרות הצעירות של גרמניה. אודווקאי רשאי לייצג את נבחרת גרמניה או את נבחרת ניגריה. ב-6 בנובמבר 2020 זומן לראשונה לסגל נבחרת גרמניה הבוגרת.
אודווקאי היה חלק מסגל נבחרת גרמניה לטורניר הכדורגל באולימפיאדת טוקיו בשנת 2020, וערך שלוש הופעות בטורניר, בהן הבקיע שער אחד.
מרטין קופייק
מרטין קופייק (נולד ב-4 בדצמבר 1956) הוא גנטיקאי וחוקר סרטן ישראלי, פרופסור מן המניין בבית הספר שמוניס למחקר ביו-רפואי וחקר הסרטן באוניברסיטת תל אביב. לשעבר נשיא האגודה הישראלית לגנטיקה, וחתן פרס לנדאו למדעים לשנת 2017.
ביוגרפיה.
קופייק נולד בארגנטינה ועלה לישראל בשנת 1977.
הוא השלים תואר ראשון בביולוגיה באוניברסיטה העברית בשנת 1979 והמשיך ללימודי תואר שלישי בגנטיקה (במסלול ישיר) בהנחייתו של פרופ' גיורא שמחן, גם כן באוניברסיטה העברית. נושא התזה שלו, שהוגשה בשנת 1985, היה "תפקידם של גנים מתקני-דנ"א במיוזה של השמר "Saccharomyces cerevisiae"""."
בשנים 1985–1988 שהה קופייק כעמית בתר-דוקטורי במחלקה לגנטיקה מולקולרית וביולוגיה של התא באוניברסיטת שיקגו, בהנחייתו של תומאס פיטס (Thomas Petes). עם סיום תקופה זו שב לישראל והשתלב כמרצה במחלקה למיקרוביולוגיה מולקולרית וביוטכנולוגיה באוניברסיטת תל אביב, אז גם זכה במלגת אלון לחוקרים צעירים מצטיינים.
ב-1992 קודם לדרגת מרצה בכיר, ב-1998 לפרופסור חבר וב-2003 לפרופסור מן המניין. ברבות השנים ביקר כחוקר אורח במספר מוסדות, ובהם אוניברסיטת וושינגטון, מכון וייטהד במכון הטכנולוגי של מסצ'וסטס, ואוניברסיטת קליפורניה בברקלי.
קופייק מכהן כיושב ראש הקתדרה על שם פאשה גול למיקרוביולוגיה שימושית וניהל את מכון קונסטנטינר לגנטיקה מולקולרית עד לשנת 2020. בשנת 2013 נבחר לנשיא החברה לגנטיקה בישראל, המקדמת נושאי מחקר וחינוך הקשורים להתפתחויות האחרונות בתחום הגנטיקה, ושימש בתפקיד זה עד 2020.
עם תלמידיו של קופייק לאורך השנים נמנים: הפרופסורים תמיר טולר ועדי ברזל (מאוניברסיטת תל אביב), שי בן ארויה (מאוניברסיטת בר-אילן), סיגל בן יהודה (מהאוניברסיטה העברית), אמנון קורן (מאוניברסיטת קורנל), יובל מזור (מאוניברסיטת המדינה של אריזונה), שרית סמוליקוב (מאוניברסיטת איווה) והדוקטורים אורן פרנס (מהאוניברסיטה העברית) ועופר רוג (מאוניברסיטת יוטה).
מחקר.
קופייק משתמש בשמרים כמערכת מודל על מנת לבחון תהליכים יסודיים ואוניברסליים שקשה לבחון אותם באורגניזמים אחרים. זאת מאחר ששמרים הם אורגניזם איקריוטי שנלמד בצורה הטובה והמעמיקה ביותר מבחינת תפקודיו הגנטיים. שני השמרים המשמשים כמודלים במחקרו של קופייק הם שמרי אפייה ("Saccharomyces cerevisiae") ושמרי ביקוע ("Schizosaccharomyces pombe").
עם הסוגיות איתן מנסה קופייק להתמודד, נמנות: תיקון דנ"א לנוכח קיומם של נזקי קרינה, כימיקלים ותהליכים תאיים מטבוליים; יציבות הגנום האיקריוטי, העומדת בפני טלטלות כתוצאה מפעילות התא (הכפלת דנ"א, שעתוק) ושיכולה להביא להתפתחות סרטן; התהליכים שקובעים את אורך הטלומרים (הקצוות של הכרומוזומים, להם תפקיד מרכזי בתהליכי הזדקנות וסרטן); תהליכי ויסות וגדילה הנשלטים על ידי קינאזות.
הגנטי והמולקולרי שנבנה עבור שמרים הביא ללידתו של תחום הביולוגיה של מערכות (Systems biology). קופייק עושה שימוש בכלים אלה על מנת לענות על שאלות יסודיות הקשורות לסידור גנים וליחסי הגומלין ביניהם, כמו גם ליחסי הגומלין בין חלבונים לבין עצמם. בפיתוח הכלים הללו שיתף קופייק פעולה עם מדעני מחשב באוניברסיטת תל אביב.
קופייק שימש כעורך וכחבר מערכת במספר כתבי עת מובילים בגנטיקה ובחקר הסרטן.
שרשרת האספקה
בית הכנסת הסניור (טבריה)
בית הכנסת "הסניור" הוא בית כנסת שנבנה בחצר היהודים בטבריה ב-1839 על ידי הרב חיים שמואל הכהן קונורטי. בית הכנסת התפרסם באוסף ייחודי ונדיר של ספרים שהחל קונורטי לאסוף והמשיכו בכך יורשיו. בית הכנסת הוא חלק ממתחם הנקרא "חצר ניניו" בו חיו בני המשפחה ברציפות עד 1981. המקום מוגדר כאתר מורשת על ידי המועצה לשימור אתרי מורשת בישראל.
ההיסטוריה של בית הכנסת.
ב-1837 פקדה את טבריה רעידת אדמה שגרמה לנזק כבד למבנים בעיר העתיקה ובין השאר לבתי הכנסת בעיר. לאחר אירוע זה הגיע לעיר הרב חיים שמואל הכהן קונורטי, שעלה ארצה מאיטליה ב-1827 וגר בירושלים, ולאור מעמדו כונה "הסניור". כחלק ממאמצי שיקום טבריה והרובע היהודי שלה הקים קונורטי ב-1839 את ביתו ברובע היהודי כשחלק ממנו יועד להקמת בית כנסת ספרדי. בית כנסת זה נקרא על שמו של קונורטי, "הסניור", וכן "מדרש חשמ"ך" (ראשי תיבות שמו של קונורטי).
קונורטי, שהיה שד"ר, עסק בגיוס תרומות של יהודים בחו"ל ולאחר הקמת בית הכנסת הופנו חלק מהתרומות לתמיכה במבנה זה. ב-1844, לאחר מסע גיוס תרומות ביוון ובאיטליה הקים במקום את ישיבת "מדרש שמואל".
בית הכנסת היה, כאמור, חלק מהמתחם אותו רכש קונורטי. במבנה זה גר קונואטי וכן בני משפחת ניניו וזאת לאחר שאבי המשפחה, הרב יעקב שאלתיאל ניניו, נישא לשרה קונורטי (בתו הבכורה של קונורטי). המבנה, ובו 2 קומות מעל הקרקע ובהם מספר חדרים, אכלס את בני המשפחה ועם התרחבותה של המשפחה נבנו בתוך הבניין קירות כדי לאפשר אכלוס משפחות נוספות. הבניין הקיף חצר פנימית שהייתה מרכז הפעילות של המשפחה ובה נפגשו, שיחקו ובישלו. במרתף הבניין נבנה מקווה ששימש את בני המשפחה.