כיום ירד קרנן של רוב ברכות הראייה, ובתוכן ברכת הנסים, משום החשש של ברכה לבטלה ונשיאת שם ה' לשווא. בגלל הכלל של ספק ברכות להקל, רוב הפוסקים נוטים שעדיף לא לברך בשם ומלכות על ראיית מקומות שנעשו בהם נסים, ומסתפקים באמירת ברכה בלא שם ומלכות, כלומר בנוסח "ברוך שעשה נסים לאבותינו במקום הזה" וכן הלאה.
ברכת הנסים לניצולי שואה.
הרב בצלאל שטרן דן בהרחבה בנושא של ברכת הנסים עבור ניצולי שואה שחוזרים למחנות בפולין, למקומות אותם שרדו במהלך המלחמה. בפניו עמדו מספר בעיות הלכתיות:
ראשית, ההגדרה שההלכה מציבה לנס, כאמור לעיל, היא "שהוא יוצא ממנהג העולם, אבל נס שהוא מנהג העולם ותולדתו, כגון שבאו גנבים בלילה ובא לידי סכנה וניצול, וכיוצא בזה, אינו חייב לברך". לכאורה, במקרה של השואה לא היה נס שיצא מטבעו של עולם, אלא היה מדובר בהישרדות גרידא. אמנם, הרב שטרן מדקדק מהמילה "גנבים" שרק כאשר מראש לא הייתה כוונה לפגוע באדם, אז מדובר בדבר שהוא אינו יוצא מטבע העולם. לעומת זאת, בלסטים שמטרתם להזיק לאדם עצמו, ודאי שהצלה מהם נחשבת לנס. הרב שטרן משייך את הנאצים ועוזריהם לקטגוריה השנייה ולפיכך הוא פוסק שמדובר בנס שעליו ראוי לברך. כמו כן, הרב שטרן טוען שעצם השהות הממושכת במחנות הריכוז וההשמדה מוגדרת כנס שיוצא מגדר העולם.
בעיה נוספת שמעורר הרב שטרן היא שברכת הנסים נסובה סביב ראיית מקום ספציפי, ואילו במקרה של סבל ממושך אי אפשר להצביע על מקום מסוים שבו אירע הנס (מלבד אנשים מסוימים שאירע להם נס במקום מסוים במהלך השהות במחנות, כגון שהוכו וניצלו, או שהיו אמורים להיות מוצאים להורג, וכדומה). לפיכך בראיית המחנה ככלל אי אפשר לברך בשם ומלכות וניתן להסתפק בברכה בלא שם ומלכות. אמנם, ישנו גם נס ההצלה, הוא הרגע שבו המחנה שוחרר בידי בעלות הברית, ובאותו מקום שבו האדם עמד בשעת ההצלה, אפשר לברך בשם ומלכות.
אדם ששהה בשני מחנות למשך זמן ממושך, דינו כאדם שנעשו לו נסים רבים, ולכן אם הוא מברך על מקום אחד, יזכיר בברכה את המקום השני, וכן להפך (אפילו בפער שבתוך שלשים יום).
אולפני סאן
מאק
אלכסנדר עזר
אלכסנדר יבזרוב
סויוז 17
סויוז 17 (ברוסית: Союз-17) היא חללית סויוז שהמריאה ב-10 בינואר 1975 מקוסמודרום בייקונור שבקזחסטן כשעל סיפונה זוג קוסמונאוטים: אלכסיי גוברב, גאורגי גרצ'קו.
זו הייתה המשלחת הראשונה שהגיעה לתחנת החלל סאליוט 4. ב-12 בינואר, לאחר ביצוע תמרון ובאמצעות מערכת ידנית החללית התחברה לתחנת החלל. בהגעה לתחנה, הקוסמונאוטים מצאו שלט שהושאר על ידי בוני התחנה "נא לנקות את הנעלים לפני הכניסה". הם עבדו עד 20 שעות ביום, כולל שעתים וחצי לתרגילי כושר.
המרכיב העיקרי של הפעילות המדעית היה שימוש בטלסקופ לחקר השמש. המכשיר הופעל לראשונה ב-16 בינואר. עד ל-3 בפברואר נערכו תיקונים במראה הראשית שנפגעה. בנוסף בוצעו מחקרים שונים בתחום התקשורת. ב-7 בפברואר החלו הכנות תחנת החלל לעזיבת הצוות וסגירת מערכות.
דיראק
יהושע כלב
שרפות היער של השבת השחורה
שרפות היער של השבת השחורה (באנגלית: Black Saturday Bushfires) היו סדרה של כ-400 שרפות יער אשר התחוללו במדינת ויקטוריה שבדרום מזרח אוסטרליה בשבת, 7 בפברואר 2009 וגרמו לאובדן הגבוה ביותר בחיי אדם בהיסטוריה של שרפות היער באוסטרליה, מדינה בה שכיחות שרפות היער היא גבוהה: 231 הרוגים ו-414 פצועים. שטח השרפה הכולל היה כ-4,500 קמ"ר. ההערכות הן כי קרוב למיליון בעלי חיים נשרפו למוות.
השרפות הרסו כליל 2,030 בתים וכ-3,500 מבנים אחרים. לפי ההערכות, עשרות אלפי מבנים נוספים ניזוקו אך לא נהרסו. היישובים קינגלייק, מאריסוויל, נרבט'ונג, סטרט'אוון ופלאוורדייל נהרסו, לצד 73 יישובים נוספים שנפגעו. כ-7,562 תושבים נאלצו לעזוב את בתיהם לצמיתות. הנזק הכלכלי הוערך ב-4.4 מיליארד דולר אוסטרלי.
השרפות התרחשו בתנאי מזג אוויר קשים (חום כבד של 46 מעלות צלזיוס ורוח במהירות של כ-100 קמ"ש) לאחר חודשיים יבשים במיוחד, בצורת שנמשכה בעשור שקדם לשרפות, ועליה בטמפרטורה הממוצעת ב-50 השנה האחרונות באותו אזור.
הסיבות למרבית השרפות היו חוטי חשמל שנקרעו וקרסו כתוצאה מהרוחות העזות שנשבו. חקירות כתוצאה מהאירוע החלו מיד לאחריו, לרבות זיהוי הקורבנות, מציאת הסיבות לאירוע ובדיקת אחריות הרשויות. רשויות האכיפה אף פתחו בהליכים כנגד מציתים וכנגד מי שהיו מעורבים בביזה לאחר האירוע. כמו כן, הוקמה ועדה מלכותית שתפקידה היה לסכם את האירוע.
פרמטר סריג
פרמטר הסריג מתייחס למרחק הקבוע בין יחידות תא אשר מרכיבות את הסריג. יחידת תא בסריג מוגדרת על ידי 6 פרמטרים של אורך וזווית.
פרמטרים של אורך.
לסריגים ב-3 ממדים יש בדרך כלל 3 פרמטרים המייצגים אורך - a,b,c.
במקרה המיוחד של מבני סריג קובי כל הפרמטרים הם זהים שכן כל הצלעות שוות (a=b=c)ואנו מתייחסים רק ל- a.
באופן דומה במבנים של גביש הקסגונלי, הפרמטרים a ו –b הם זהים ומייחסים רק לפרמטרים a ו-c.
על מנת לבטא את אורך פרמטר הסריג משתמשים ביחידות SI- מטר כאשר בדרך כלל מדובר בסדר גודל של אנגסטרמים (עשירית הננומטר).
פרמטרים של זווית.
בנוסף לפרמטרים המציינים אורך, לכל סריג יש גם פרמטרים המציינים זוויות המגדירים אף הם את הסריג.
מסמנים את הזוויות באותיות α,β,γ. במקרה של סריג קובי כל הזוויות שוות ל-90 מעלות.
סוגי סריגים.
ישנם בסך הכול 14 סוגי סריגים תלת ממדיים הנקראים סריגי בראבה והם מסוכמים בטבלה שלהלן:
דוגמאות.
פרמטר הסריג של פחמן בצורתו האלוטרופית כיהלום הוא a = 3.57 Å ב-300K. המבנה הוא שווה-צלעות (משוכלל) למרות שהצורה בפועל לא יכולה להיקבע רק מקבועי הסריג. יותר מכך, ביישומים בפועל ניתן ערך ממוצע של פרמטר סריג.
דוגמאות נוספות בטבלה שלהלן:
הערה: בטבלה מופיעים שלושת מבני הסריג הנפוצים ביותר: קובייתי ממורכז גוף (BCC), קובייתי ממורכז פאה (FCC) והקסגונלי ארוז בצפיפות (HCP).
שיטות למציאת פרמטר הסריג.
1. קריסטלוגרפיה בקרני רנטגן או עקיפה של קרני רנטגן: קרני X הם פוטונים בעלי אורך גל של: 0.5-2.5 אנגסטרם. אורכי גל אלו מתאימים לגודל של המרחק בין שכבות האטומים בגביש.
2. מיקרוסקופ אלקטרונים:מסוגל להגדיל עצמים קטנים במיוחד בכושר הפרדה גבוה על ידי שימוש באלקטרונים, כתחליף למקור אור במיקרוסקופים רגילים. מיקרוסקופ אלקטרונים מסוגל להגדיל את העצם הנבחן עד לפי 1,000,000 מגודלו המקורי
3. מיקרוסקופ מִנהור סורק (Scanning Tunneling Microscope (STM: הרזולוציה של ממ"ס יכולה להגיע ל-0.1 ננומטר במישור האופקי ול-0.01 ננומטר בציר האנכי.
4. מיקרוסקופ כוח אטומי Atomic Force Microscope: מיקרוסקופ בעל רזולוציה גבוהה במיוחד היכולה להגיע עד לאנגסטרם בודד. עוצמתו גבוהה פי אלף ממיקרוסקופ אופטי רגיל. משמש ככלי יסודי בחקר החומר בסקאלות הננומטריות, למטרות דימות ומדידה. מיקרוסקופ זה יעיל במיוחד לחקירת פני שטח של חומרים.
דניאל ברונר
דניאל (דולפי) בּרוּנֶר (29 בדצמבר 1914 – 30 במאי 2009) היה רופא פנימאי ישראלי, ממובילי תחום הרפואה בישראל בימי ראשית המדינה, מאבות מקצוע הקרדיולוגיה בישראל וממקימי בית החולים דונולו והמכון למחקר קרדיווסקולרי בבית החולים וולפסון.
ביוגרפיה.
אדולף (דוֹלפי) ברונר (Brunner) נולד בדצמבר 1914 ברובע ה-3 של העיר וינה בירת אוסטריה, למשפחה זעיר-בורגנית יהודית מתבוללת, בנם של סופי וברנהארד ברונר ואח צעיר להאנס. בצעירותו הצטרף לתנועת הנוער היהודית "צעירנו", ובשנת 1930 החליט על צירוף התנועה לתנועת "מכבי הצעיר" היהודית-ציונית, לאחר שהושפע עמוקות מספרו של יוזף קסטיין "תולדות העם היהודי". בהמשך התמנה לתפקיד יושב ראש הוועד המנהל של מכבי הצעיר בווינה ולאחד ממנהלי תנועת "החלוץ", ארגון הגג של תנועות הנוער הציוניות. במסגרת תפקידיו סייע להעלות יהודים רבים מאוסטריה לארץ ישראל. עד לשנת 1934 ארגן שלוש קבוצות של עליית הנוער שהגיעו לקריית ענבים, ועם החמרת הבריטים עם המעפילים עסק בהעלאה בלתי לגאלית של נוער יהודי. לאחר סיפוח אוסטריה לגרמניה הנאצית הצליח עוד להבריח יהודים רבים מווינה, עד שנאלץ לברוח בעצמו והגיע לארץ ישראל ב-1940. הוריו עלו לארץ אף הם.
ברונר למד רפואה באוניברסיטת וינה בשנים 1933–1938, וקיבל את התואר שבועות ספורים לפני שהסטודנטים יהודים במדינה נאלצו להפסיק את לימודיהם. את דרכו בתחום הרפואה בארץ ישראל החל כעוזר סגן מנהל של מרפאת זמנהוף. כעבור שנים אחדות, בשנת 1943, התמנה לרופא בית בבית החולים בילינסון במחלקתו של פרופ' הרי הלר. בשנת 1947 היה ממקימי בית החולים הצבאי הראשון בכפר גלעדי, ובתום הקרבות של מלחמת העצמאות היה ממקימי המחלקה הפנימית בבית החולים תל השומר. בשנת 1949 היה ממקימי בית החולים דונולו ביפו והתמנה למנהל אגף א' של בית החולים. ברונר הקים את מחלקה פנימית א' וניהל אותה עד 1981. ולצידה מכון מחקר ראשון מסוגו בישראל אשר עסק בקשר שבין השומנים בדם למחלות לב. ברונר היה הראשון בישראל והשני בעולם כולו שהגדיר את שני מרכיבי הכולסטרול בדם ה-HDL וה-LDL ותפקידם. ברונר היה ממקימי ומראשי תורת הקרדיולוגיה בישראל, עמד בראש ועדות מקצועיות רבות ושימש כיו"ר האגודה לרפואה פנימית בהסתדרות הרפואית. עיקר תרומתו בתחום הקרדיולוגיה הייתה בשיקום חולי לב, בפיתוח הרפואה הספורטיבית ובהנחלת הכללים הבסיסיים לתזונה נכונה ופעילות גופנית כערובה למניעת מחלות לב.