נושא מרכזי ברומן הוא הפער שנפתח לקראת סוף האלף בין ספרדים לאשכנזים, ובאופן ממוקד יותר: בין היהודים שמדרום לפירנאים (יהדות ספרד וצפון אפריקה, שחייתה בקרב המוסלמים), לבין היהודים שמצפון לפירנאים (יהדות צרפת ואשכנז, שחייתה בקרב הנוצרים). הרומן נמנע מלהשתמש במושגים מזרח ומערב המקובלים בימינו, ויהושע העיר על כך: "אני חושב שהמושגים הנכונים הם דרום-צפון. אלו גם המושגים בספר, והמושגים הנכונים עד עצם היום הזה."
בתקופה שבה מתרחש הרומן, רוב עם ישראל היה בארצות האסלאם, ומיעוט קטן שלו בקרב הנוצרים באירופה. רק במאות שלאחר מכן עברה הדומיננטיות ליהדות מזרח אירופה. הרומן מדגיש פער זה ורומז לשינוי המגמה, כשהוא מציין, למשל, את "העיר שפייר, שאין בה אף יהודי אחד" כידוע, במאה ה-12 הפכה קהילת יהודי שפייר לקהילה בולטת ביהדות אשכנז, אחת משלוש קהילות שו"ם.
שתי העדות נבדלות זו מזו בנוסח התפילה שלהן, אך עדיין מסוגלות להתפלל ביחד, תוך פשרות משני הצדדים, כפי שמלמדת תפילת יום הכיפורים המשותפת של בן־עטר והרב אלבז מחד ויהודי מץ מאידך. שתי העדות נבדלות גם בלבושן – בני הדרום בלבוש צבעוני וקל לעומת בני הצפון שלבוש שחור וכבד. וכמובן סלע המחלוקת שהוא לב הרומן: אצל בני הדרום, בדומה למוסלמים שבקרבם הם חיים, מקובל ריבוי נשים, ואילו בני הצפון שוללים זאת מכל וכל, לפי חרם דרבנו גרשום שנוצר באותה עת.
ביגמיה.
סוגיית הביגמיה היא הנושא המניע את עלילת הספר: היא הגורמת לרתיעה של אסתר־מינה, היא הדוחפת את בן־עטר למסע הארוך והיא הנמצאת במרכזם של שני המשפטים המתוארים ברומן.
בראיון התייחס יהושע לנושא זה:
להוכחה שאין מקום לביקורת על הביגמיה, בן־עטר לוקח למסע את שתי נשותיו, "שכן סבור היה שדווקא נוכחות שלווה והרמונית של אשה אחת לצד רעותה עשויה להוכיח לאשה החדשה והדעתנית של אבולעפיה, יותר מכל דיבור נמלץ, עד כמה היא רחוקה מלהבין במהות האהבה השופעת על חופו הדרומי של הים התיכון".
הרב אלבז אינו מסתפק בדוגמה שמביא בן־עטר, והוא מוסיף עליה שני נימוקים. הנימוק הראשון הוא הפניה לתורה, שבה "תמצאו את האבות הגדולים, אברהם יצחק ויעקב,כפולי, משולשי ומרובעי נשים", והוא מציין שזכות זו אינה רק לגדולי האומה, שהרי בסוף ספר דברים נאמר "כי תהיינה לאיש שתי נשים" – איש כלשהו. הנימוק השני הוא פסיכולוגי:
הנימוקים בזכות הביגמיה, שהביאו לניצחונו של בן־עטר במשפט הראשון, קורסים כאשר במשפט השני האישה השנייה מציינת שמפריעה לה רק היחידות, ויש לה עניין בבעל שני. הניצחון המשפטי של המונוגמיה על הביגמיה מושלם במותה של האישה השנייה, ההופך את נישואיו של בן־עטר למונוגמיים.
יוסף אורן רואה את המחלוקת על הביגמיה כמרכיב בצופן הריאליסטי של הרומן, וטוען שבצופן האלגורי-סימבולי היא משקפת מאבק בין שתי הקהילות על מעמד הבכורה בעם היהודי, מעמד שבמשך אלף שנות הגלות הראשונות היה בידי יהדות המזרח, ובתחילת האלף השני עבר ליהדות האשכנזית.
המשפטים.
ב"מסע אל תום האלף" מנסה בן־עטר להשתמש בהליך משפטי לשם החזרת השותפות עם אחיינו אבולעפיה, שותפות שנותקה מחמת רתיעתה של אשתו החדשה של אבולעפיה מהביגמיה של בן־עטר. בהגיעו לפריז הוא מצהיר על כוונתו זו בפני מארחיו, אבולעפיה, אשתו אסתר־מינה ואחיה מר לווינאס: "באנו לתבוע דין־שמיים נגדכם ונגד הרתיעה שלכם מאיתנו." שולמית אלמוג מציינת כי "למרות התקוות הגדולות שתולים הכול במשפט, ולמרות האמצעים הרבים והמאמצים העצומים המושקעים בו, כושל המשפט ומכזיב את הצדדים המעורבים ואחרים שתלו בו יהבם. בסופו של המסע, לאחר שהמשפט עשה את שלו, הגיבורים רחוקים משהיו אי־פעם מפתרון מלא ומספק לקונפליקט שבגינו יצאו למסע."
היא מפרטת:
כישלון זה מוביל את אלמוג למסקנה: "לקראת סיומו של המסע אשר הניף את נס המשפט על דגלו, מתחוור לנו שוב כי לא כל פעולה נתפסת בעולם המשפט, כי מלוא כל הארץ אינו משפט, כי המשפט איננו חזות הכול, וכי אין המציאות המשפטית עשויה להכיל בתוכה את מלוא ההוויה האנושית."
קישורים חיצוניים.
על האופרה "מסע אל תום האלף":
הטבלה בקנזס
הטבלה בקנזס (באנגלית: Baptism in Kansas) הוא ציור משנת 1928 מאת הצייר האמריקאי ג'ון סטיוארט קארי.
הציור מציג טקס הטבלה לנצרות, שמתקיים בתוך שוקת בקר. השמים מכילים עורב ויונה, שמתייחסים לעורב והיונה ששחרר נוח מהתיבה. הוא מבוסס על טקס הטבלה שבו נכח קארי ב־1915. בשנה זו, בעקבות התייבשות אפיקי הנחלים, לא נותר אתר מתאים אחר לקיום הטקס, פרט לאותה שוקת בקר. עובדת קיומו של הטקס מתועדת בתצלומים היסטוריים. את הציור עצמו קארי יצר באוגוסט 1928, כעבור 13 שנים, וזאת מהזיכרון ובלי שניהל במהלכן רישומים או הערות.
הציור הוצג לראשונה בתערוכת בינאל (Biennal) ה-11 שהציגה ציורים בסוגת אומנות השמן האמריקאית העכשווית בגלריית קורקורן לאמנות בוושינגטון די. סי.. היא נרכשה על ידי גרטרוד ונדרבילט ויטני ב-1930, ומוצגת במוזיאון ויטני לאמנות אמריקאית מאז 1931. הציור העניק לקארי תהילה בין־לאומית והוא נחשב לאחד מבין היצירות האייקוניות של תנועת האזוריות האמריקאית.
המבקר תומאס קרייבן כתב על הציור: "לא הייתה בורלסקה בתמונה, לא סאטירה, לא הטעיה מתוחכמת. הוא נוצר מתוך יראת כבוד והבנה רוחנית, ובוצע מתוך כנות של כוונה שהיא נדירה מדי בכל אמנות."
בגראטן
בגראטן (שם מדעי: Bagaraatan; פירוש השם: "baɣa" - קטן, "araatan" - חיית טרף במונגולית) הוא סוג של דינוזאור תרופוד טורף מקבוצת הטירנוזאורים שהתקיים במשך הקרטיקון עליון שלפני 70 מיליון שנה מזמננו במונגוליה.
המאובנים של הדינוזאור התגלו במדבר גובי בתצורות נגמט ואלה תוארו בשנת 1996 בידי החוקרת הפולנית הלצ'קה אוסמולסקה . בסוג זה הוגדר מין אחד, "Bagaraatan ostromi", לכבוד החוקר האמריקאי ג'ון אוסטרום.
טורף זה הגיע לאורך 3 עד 4 מטרים והיה בהתאם למבנה פיסת הרגל ומבנה השלד קרוב של הטירנוזאורים המוקדמים כמו הפרוצרטוזאוריים. עם זאת מבנה הגולגולת היה מאסיבי מעט אך דק ודומה מעט לזה של עוף, כך שאולי היה קשור לתרופודים מקבוצת המנירפטורים. אורך הלסתות הגיע ל-23 עד 24 ס"מ ואלה היו בעלי שורות שיניים מחודדות ולסת עמוקה. מבנה חוליות הזנב מרמז על מבנה קל יחסית שהתאים לריצה מהירה.
הדינוזאור התקיים לצד מגוון גדול של דינוזאורים ממדבר גובי הכוללים תרופודים כמו אובירפטורוזאוריה, דרומזאוריים, תריזינוזאוריים, כמה הדרוזאוריים, צרטופסים וזאורופודים גדולים. ככל הנראה היה זה צייד זריז של דינוזאורים בגודל קטן עד בינוני.
ג'ו סקאלי
ג'וזף מייקל סקאלי (באנגלית: Joseph Michael Scally; נולד ב-31 בדצמבר 2002 בלייק גרוב שבניו יורק, ארצות הברית) הוא כדורגלן אמריקאי המשחק בעמדת המגן הימני בקבוצת בורוסיה מנשנגלדבך מהבונדסליגה ובנבחרת ארצות הברית.
קריירת מועדונים.
סקאלי גדל במחלקת הנוער של ניו יורק סיטי. ב-21 במרץ 2018, בגיל 15, חתם על חוזה מקצועני ראשון במועדון. ב-6 ביוני ערך את הופעת הבכורה שלו במועדון, בהפסד 4-0 לניו יורק רד בולס במסגרת הסיבוב הרביעי של גביע ארצות הברית הפתוח. ב-2 בספטמבר 2020 ערך את הופעת הבכורה שלו ב-MLS, בניצחון 2-0 על ניו אינגלנד רבולושן. בסך הכל ערך חמש הופעות ליגה במדי המועדון.
ב-13 בנובמבר 2019 פורסם כי סקאלי יצטרף לבורוסיה מנשנגלדבך מהבונדסליגה לאחר תום עונת ב-MLS. בחצי השני של עונת הוא שיחק בקבוצת המילואים של המועדון.
ב-9 באוגוסט 2021 ערך סקאלי את הופעת הבכורה שלו בקבוצה הראשונה של בורוסיה מנשנגלדבך, בניצחון 1-0 על קייזרסלאוטרן במסגרת הסיבוב הראשון של הגביע הגרמני לעונת . ב-13 באוגוסט ערך את הופעת הבכורה שלו בבונדסליגה, בתיקו 1-1 נגד באיירן מינכן במסגרת המחזור הראשון לעונת 2021/2022. ב-2 באוקטובר הבקיע את שער הבכורה שלו במועדון, בניצחון 3-1 על וולפסבורג במסגרת המחזור השביעי בליגה. בסך הכל ערך 30 הופעות ליגה והבקיע שער אחד בעונתו הראשונה בקבוצה הראשונה של המועדון.
קריירה בינלאומית.
ב-1 ביוני 2022 ערך סקאלי את הופעת הבכורה שלו בנבחרת ארצות הברית, בניצחון 3-0 על נבחרת מרוקו במשחק ידידות.
ולדורפטור
ולדורפטור (שם מדעי: Valdoraptor; מילולית: "השודד של וולדן") הוא סוג של דינוזאור תרופוד שחי בקרטיקון התחתון שלפני 136 מיליון שנה מזמננו. הוא התגלה לחופי אנגליה בצורת מאובנים מתצורות טורברידג' וול סאנד שבסאסקס, דרום אנגליה. מבנה העצמות שלו דמה לאלה של דמויי-אורניתומימי קדום והוא היה הקדום ביותר מבני קבוצתו.
הממצאים הראשונים של הסוג שכללו רק שלושה שרידי עצמות מסרק באורך 215 עד 240 מ"מ, התגלו בידי החוקר ריצ'רד אוון שאסף אותם למוזיאון להיסטוריה של הטבע בלונדון, כשהוא נחשב בידיו למין של הילאוזאורוס ובהמשך הועבר לסוג מגלוזאורוס ואלטיספינקס, אך אלה התבררו כשגויים וחלקם אף הכלילו שרידי עצם רביעית שהתבררה כמוטעית והסוג נחשב לטקסון מוטל בספק. בהמשך התברר שהסוג נחשב לקרוב לראשוני האורניתומימיים, אף שכמה חוקרים רואים בו בן לקבוצת הקרנוזאוריה הקרוב לנאוונאטור.
הסוג תואר בשמו הנוכחי בידי גאורג' אולשבסקי (George Olshevsky) כשהשם ניתן לכבוד "חברת וולדן" (Wealden Group) עם הסיומת: "raptor" שפירושה: "שודד" או "גנב".
רומבודוס
רומבודוס (שם מדעי: Rhombodus) הוא סוג של דג סחוס נכחד מקבוצת התריסנאים שהתקיים במשך הקרטיקון של המאסטריכט עד הפלאוקן שלפני 70.6 עד 55.8 מיליון שנה מזמננו, כך שהוא הצליח לשרוד את הכחדת הקרטיקון.