ברגעי תקיפה הטיגריס יביס את האדם בקלות ויהרוג אותו בנשיכה בעורף או בעמוד השדרה. רק לעיתים נדירות אנשים הצליחו לשרוד תקיפה, לעיתים כשנעזרו בכלבים או בשומרים סמוכים ועדיין נפצעו קשה.
כדי להתגונן מתקיפות לרוב שולחים ציידים לעומק היערות כדי להרוג טיגריסים אוכלי אדם כדי למנוע תקיפות נוספות. הגנות נוספות כוללות שימוש במסכות על העורף הצילה חקלאים שקטפו פירות והתכופפו ואולם תקיפות אחרות התרחשו כשהסירו את המסיכות או כשהטיגריסים התרגלו למסיכות והבינו את התרמית. לעיתים ההגנה כללה זריקת טרף כמו חזיר ליערות כדי להרחיק טיגריסים מיישובים ואף זריקת בובות חשמליות כדי להניע מתקפות, אך לרוב ההגנות נכשלו. לאחרונה ממשלת הודו החלה לפנות מיוזמתם חקלאים החיים בכפרים סמוך ליערות כדי למנוע הן תקיפות והן פגיעה בטיגריסים.
טיגריסי הסונדרבאנס.
הטיגריסים השוכנים בביצות הסונדרבאנס שבצפון הודו ובבנגלדש ידועים בתדירות התקיפות הגבוהה שלהם, כששכיחות הטיגריסים שם גבוהה מאוד (מעל 100 פרטים בוגרים). שכיחות התקיפות לשנה בביצות אלה הגיע ל-50 עד 60 הרוגים לשנה אך בעת האחרונה התקיפות החלו לרדת עקב שיטות ניהול מוצלחות וכיום רק 3 הרוגים מתרחשים בשנה. עם זאת ירידה בכמות המזון בצד הבנגלדשי עקב הרס היערות מפגיעות ציקלון מובילה לעלייה בתקיפות.
החוקרים לא סבורים מדוע התקיפות בסונדרבאנס גבוהות כל כך אך נראה שהטיגריסים לא מתבססים על טרף של אדם הנחשב לטרף משני לאחר פרסתנים מקומיים כמו אייל נקוד, אייל סמבר וכן קופים. חלק מהסברות מעלות קשר לאגרסיביות יתר עקב מליחות המים, טריטוריאליות גבוהה, אכילת גופות מהרוגי סופות מקומיות וקושי בציד בביצות. סיבה נוספת היא שטיגריסים אלה חיים באזור מבודד ואינם פיתחו רתיעה מספקת מהאדם כמו טיגריסים אחרים שחיו לצד האדם.
שועל ראקון מצוי
שועל ראקון יפני
מייק טיוניסן
רכס ולקה
רכס ולקה או מצוק ולקה (באנגלית: Veleka Ridge; בבולגרית: рид Велека) הוא רכס שברובו אינו מכוסה קרח בקצה הדרום-מערבי של רכס פריזלנד, בהרי טנגרה שבאי ליווינגסטון באיי שטלנד הדרומיים, שבאנטארקטיקה.
אורכו של הרכס 3 קילומטרים, והוא משתרע בין קרחון צ'ריטי שמצפון לו, לבין נקודת בוטב שמדרום לו.
רוחבו של הרכס 1.3 קילומטרים.
שטחו של הרכס, יחד עם חוף ארקוטינו הסמוך, 4,680 דונמים.
רכס ולקה מתנשא מעל הדום הקרח טרנובו שממזרח לרכס, מעל קרחון צ'ריטי שמצפון לרכס, ומעל חוף ארקוטינו שממערב לרכס.
שיא גובהו של הרכס היא פסגת ולקה, שבצפון הרכס. גובהה של פסגת ולקה 538 מטרים מעל פני הים.
פסגת ולקה ממוקמת 2.13 קילומטרים דרומית לפסגת קנטי; 4.36 קילומטרים דרומית-מערבית לפסגת סנט מתודיוס; 3.74 קילומטרים מערבית לפסגת ימבול; ו-2.4 קילומטרים צפונית לנקודת בוטב.
היסטוריה.
מיפוי הרכס.
הרכס מופה לראשונה על ידי סוקרים בריטיים בשנת 1968, ושוב על ידי סוקרים בולגריים בשנת 2005 ובשנת 2009.
מקור השם.
הרכס נקרא על שם הנהר ולקה שבדרום מזרח בולגריה.
השם אומץ רשמית ב-15 במרץ 2002.
כוורת (רשת חנויות נוחות)
כוורת (לשעבר שק"ל) היא רשת חנויות נוחות אשר פועלת בתוך בסיסי צה"ל. החברה מעניקה שירותים בתשלום עבור חיילים במתחמים צבאיים, בשונה משירותי ההסעדה שבאחריות הצבא, המורכבים מחדרי האוכל הצבאיים ופתיות, שמתופעלים על ידי חיל הלוגיסטיקה, ומוענקים לחיילים ללא תשלום. הרשת מפעילה גם קנטינה ניידת, משאית הכוללת את כל מוצרי הקנטינה, המגיעה לבסיסים ומוצבים מרוחקים שאין בהם מבנה קבוע לקנטינה. בחלק מהבסיסים הכוורת מתופעלת על ידי חיילי סדיר, המכונים בעגה הצבאית "שקמיסט".
מאז קום המדינה פעלו בבסיסי צה"ל חנויות השקם, אשר הופעלו על ידי הצבא עצמו, ואחר כך על ידי משרד הביטחון. בשנת 2002, מספר שנים לאחר הפרטת השקם, החליטה חברת "אלקו החזקות", שהחזיקה ברשת, להפסיק את פעילותה בבסיסי צה"ל. כתוצאה מכך הועברה פעילות השקם בבסיסי צה"ל לאגודה למען החייל.
מאחר שמותג השקם נשאר בבעלות אלקו החזקות, היה צורך לבחור שם אחר לרשת החדשה. לצורך כך הוקמה ועדה, והשם הנבחר היה שק"ל, כראשי תיבות ל"שירות קנטינות לחיילים".
האגודה למען החייל הקימה את חברת-הבת "ש.י.ר.ן" (שירות רווחה לכוחות הביטחון) על מנת להפעיל את הרשת.
הרשת כוללת כיום 300 נקודות מכירה, 9 'חנויות על גלגלים' אשר מגיעות לבסיסים נידחים בהן אין חנות נייחת, וסניף סופר אחד הכולל קופות בשירות עצמי.
הרשת מגלגלת כ-500 מיליון ש"ח בשנה, ומחירי המוצרים בה נקבעים על פי סקר של משרד הביטחון שנערך פעמיים בשנה, שמטרתו להשוות את מחירי הרשת למחירי הרשתות הגדולות בישראל.
לאורך השנים, נמתחה ביקורת על מחירי הרשת ועל פעילותה של החברה המתפעלת אותה, חברת ש.י.ר.ן, וארגון האם, האגודה למען החייל, על כך שהרשת לא מביאה לחיילי צה"ל את המוצרים הנמכרים בה במחירים הטובים והנמוכים ביותר, כי מועסקים עובדים רבים מדי והגוף מסואב ולא-יעיל; וכן כי ש.י.ר.ן והאגודה למען החייל משתמשות בכוחן המונופוליסטי לחסום תחרות פוטנציאלית לרשת החנויות שלהן. נמתחה גם ביקורת על העובדה כי לא מפורסם מכרז ציבורי בו ניתן להתחרות באגודה למען החייל, וכי בעצם ש.י.ר.ן מקבלת פטור מתחרות.
ב-2014, הוחלט למתג מחדש את הרשת, לאחר ניסיונות כושלים לקבל חזרה בעלות על המותג "שקם". את השם החדש ואת מראה הלוגו בחרו חיילי צה"ל, באמצעות סקר בו השתתפו כ-1,200 חיילים וחיילות מיחידות ואזורים שונים בארץ, ונבחר השם "כוורת". שמו החדש של המותג הוסבר "במשמעות הרחבה של המילה 'כוורת', מדובר במקום הומה ושוקק פעילות - רמז לאופן בו אנו רואים את הרשת עבור החיילים כנקודת מפגש ובילוי. כוורת היא אוסף תאי אחסון רבים, רמז להיצע העשיר והמגוון שבחנויות".
עם מיתוג הרשת מחדש, הוחלט גם להוריד את מחיריהם של מוצרים רבים ברשת, כתגובה לביקורת הרבה.
ב-2017 השיקה הרשת אתר קניות מקוון, בעזרתו כל חייל יכול לרכוש חבילה עם מוצרים מהכוורת אשר יגיעו לבסיס בו הוא משרת בתוך 4 ימי עסקים.
עם מיתוגה מחדש כ"כוורת", הרחיבה הרשת את היצע המוצרים מעבר לרק מכירת מזון והושק גם מותג פרטי, הכולל פריטים כמו מוצרי טואלטיקה, אביזרי ביגוד, אלקטרוניקה ומכשירי חשמל.
תקרית הירי בהלמנד
Apollonia
Apollonia הוא אלבום האולפן הראשון של הרכב האינדי פופ והמוזיקה האלקטרונית Garden City Movement. האלבום יצא ב-16 במרץ 2018 על ידי חברת התקליטים הבריטית Night Time Stories.
הפקה.
העבודה על האלבום החלה שנה וחצי לפני כן, כאשר חברי ההרכב החליטו לשכור חדר בקיבוץ עין השופט ולהפוך אותו לסטודיו על מנת להתחיל לעבוד על אלבום באורך מלא לאחר שלושה מיני-אלבומים שזכו להצלחה ולהכרה בינלאומית. לאחר שנתקלו בקשיים, החליטו השלושה לחזור לתל אביב ולהתחיל לעבוד מחדש על האלבום. לטענת חברי ההרכב, האלבום מהווה שינוי, או בלשונם "רענון שפה" בהתייחס לדרך בה הם יוצרים את המוזיקה שלהם. בעוד שעד כה חברי ההרכב יצרו בעצמם את האפקטים הקוליים, במהלך העבודה על האלבום החליטו דווקא להסתמך יותר על דגימות קול, אותם דגמו מאלבומי מוזיקה שהיו ברשותם, מז'אנרים מוזיקליים שונים דוגמת מוזיקה צרפתית, רוק, וג'אז. לטענת שרוני, האלבום "מהווה המשך התפתחותי של היצירה שלנו - הפקתית וטקסטואלית".
האלבום קרוי על שם חוף הים שבגן הלאומי אפולוניה הממוקם בשרון הדרומי.
מופע ההשקה של האלבום בישראל אירע ב-28 באפריל 2018 במועדון הבארבי שבתל אביב.
מק פורק
EMOS-1
Eastern Mediterranean Optical System 1) EMOS-1) היה כבל התקשורת התת-ימי הראשון שחיבר את ישראל לשדרת האינטרנט.
לכבל נקודות חיבור ב:
הכבל הונח בנובמבר 1990 והופעל על ידי חברות תקשורת זרות וישראליות. עלותו של הכבל הייתה 100 מיליון דולר וישראל החזיקה ב-22% מהפרויקט מחצית באמצעות חברת בזק, והחצי השני באמצעות המדינה. כיום קיבולת הכבל נחשבת לנמוכה במיוחד לעומת הכבלים שהונחו אחריו ובשנת 2008 הגישה בזק בקשה להפסיק לעשות שימוש בכבל.
מינוקסידיל
מינקוסידיל (בלטינית: Minoxidil או 2,4-diamino-6-piperidinopyrimidine 3-oxide) היא תרופה הנמכרת בישראל תחת השמות המסחריים מינוקסי ונוקסידיל ומשמשת לטיפול ביתר לחץ דם ובנשירת שיער. התרופה פועלת במנגנון של הרחבת כלי דם וזמין כתרופה גנרית במרשם בטבליות דרך הפה וללא מרשם כנוזל מקומי או קצף.
מינוקסידיל נמצאת בעיקר בשימוש נרחב לטיפול עורי מקומי בנשירת שיער ויעילה בסיוע לצמיחת שיער אצל אנשים עם התקרחות אנדרוגנית ללא קשר למין. בשימוש זה של התרופה יש להשתמש ללא הגבלת זמן לתמיכה מתמשכת בזקיקי השיער הקיימים ולתחזוקה של הצמיחה המחודשת של השיער. השפעתה של התרופה על אנשים עם אלופציה אראטה אינה ברורה. השימוש במינוקסידיל ללחץ דם הוא לרוב בחולי יתר לחץ דם חמור שאינם מגיבים ללפחות שתי תרופות אחרות ללחץ דם ולמשתן. התרופה ניתנת בדרך כלל עם משתן לולאה כדי למנוע צבירה של נתרן ואשלגן ולעיתים יחד עם חוסם בטא על מנת למנוע טכיקרדיה רפלקסית.