התקן הביא לאחידות ולקיצור הליכי הכרעה בהשגות בסכסוכים שומתיים הקשורים לשטח דירה (כגון היטל השבחה, דמי היתר וכיוצא בזה) והביא לצמצום בכמות ההשגות.
בשנת 2008 אושר ביוזמת משרד הבינוי והשיכון תיקון לחוק המכר התיקון אימץ את הגדרת שטח הדירה שבתקן 9.0 וחייב יזמים לציין במפרט (שהוא אחד הנספחים לחוזה המכר) את שטח הדירה. עד לתיקון זה לחוק המכר נמנעו יזמים מלציין בחוזה את שטח הדירה הנמכרת.
שטח דירה חד מפלסית בתקן ובחוק המכר הוגדר כשטח פנים הדירה בתוספת שטח היטל קירות החוץ ומחצית שטח היטל הקירות המשותפים. במניין השטחים יכללו מרפסות מקורות, ממ"ד, מחסנים ושטחי שרות מקורים ובלבד שהם צמודים פיזית לדירה, קיימת אליהם כניסה ישירה מהדירה ואין אליהם כניסה מדירות אחרות. לא ייכללו בשטח הדירה משטחים בלתי מקורים כגון מרפסות שמש, גג צמוד, חצר וכיוצא באלה). בדירות רב מפלסיות ייכלל בשטח הדירה בנוסף שטח היטל גרמי המדרגות. שטח המדרגות יתווסף לשטח המפלס שממנו הן עולות. לפיכך, שטח המדרגות שיתווסף לשטח הדירה יהיה שטח ההיטל של הגרם מוכפל במספר הקומות שבתוך הדירה פחות אחד (לדוגמה בדירה בת שלוש קומות, יחושב היטל המדרגות פעמיים). שטח מרתף שהוא חלק מדירה יכלל בשטח הדירה אך יוצג בנפרד ויחושב גם הוא ככולל קיר חיצוני בעל עובי תאורטי של 20 סנטימטר, שטחים מקורים בתקרה משופעת (כגון עליית גג מתחת לרעפים) ימדדו עד לגובה התקני (שטחים שמתחת לגובה התקני לא ייספרו כלל).
לאחר אישור התקן ותיקון חוק המכר, מונו צוותי בדיקה לקראת החלת הגדרת שטח דירה הנבחרת גם בטאבו וברשויות המקומיות השונות לעניין חיוב בארנונה (ערב תיקון חוק המכר נהגו על פי שיטות רבות ושונות לעניין חיובי ארנונה). בתחילת שנת 2017 המליצה ועדה "להפחתת הנטל הרגולטורי" שמונה בהחלטת ממשלה לאמץ את תקן 9.0 גם במרשם המקרקעין. נכון ל-2017, בשל קשיים משפטיים, קשיים טכניים, סוגיות תקציב ושאלת הצורך בתיקון מאגרי מידע גדולים, טרם הוחלה ההגדרה המוסכמת ברשויות המקומיות. לכן שטח דירה שנרשם בחוזה הרכישה בהתאם להוראות משרד הבינוי והשיכון ומשרד המשפטים יהיה גדול מהשטח שנרשם בטאבו שבמשרד המשפטים עד להטמעת החלטת הוועדה להפחתת הנטל הרגולטורי ושונה מהשטח שלפיו תיגבה הארנונה.
פרוט ההגדרות העיקריות לשטח דירה.
להלן טבלה פשטנית לחלקים שנכללים בשטח דירה על פי ההגדרות הרשמיות העיקריות:
הערות ובאורים לטבלה:
משמעויות כלכליות.
בשונה ממדינות המערב, בישראל נקבעו הגדרות רבות לשטח דירה על ידי הרשויות. חלק מההגדרות אינן חד משמעיות ונתונות לפרשנות. החל משנת 2006 מאמצות הרשויות בהדרגה הגדרה אחת ברורה וחד ערכית, אולם קיימות רשויות שנוהגות על פי הגדרות ישנות מסיבות משפטיות וטכניות. אי האחידות ואי הבהירות גורמות לנזק כלכלי בענף הדיור:
הערות שוליים.
[[קטגוריה:מגורים]]
[[קטגוריה:בית מגורים]]
[[קטגוריה:ישראל: מקרקעין]]
[[קטגוריה:מקרקעין]]
קוה
קווה
ניקולאי גוצה
אמיליה קלארק
אמיליה איזבל יוּפִימְיָה רוז קלארק (באנגלית: Emilia Isabelle Euphemia Rose Clarke; נולדה ב-23 באוקטובר 1986) היא שחקנית אנגלייה. התפרסמה בעיקר בזכות תפקידה כדאינריז טארגאריין בסדרה "משחקי הכס" מבית HBO, תפקיד אשר הקנה לה ארבע מועמדויות לפרס אמי.
ביוגרפיה.
קלארק נולדה בלונדון, שבממלכה המאוחדת. היא גדלה בברקשייר. אביה היה מהנדס קול בתיאטרון ואמה היא אשת עסקים. בילדותה נהגה לצפות בהפקות תיאטרון של אביה, וכך החלה התעניינותה בתחום המשחק. היא למדה בבית הספר סנט אדוארד אוקספורד בשנים 2000–2005, שם היא הופיעה בשתי הצגות בית הספר. בהמשך למדה משחק בדרמה סנטר בלונדון, שם סיימה את לימודיה ב-2009.
קריירה.
ב-2010 קיבלה תפקיד בסרט הטלוויזיה "Triassic Attack" של ערוץ הטלוויזיה Syfy.
תפקיד הפריצה שלה הגיע בשנת 2011, כאשר כיכבה בתפקיד דאינריז טארגאריין (חאליסי) בסדרת הטלוויזיה "משחקי הכס" מבית רשת HBO. באותה שנה זכתה על הופעתה בפרס EWwy של המגזין "אנטרטיינמנט ויקלי", בקטגוריית שחקנית המשנה הטובה ביותר בדרמה. בשנת 2013 הייתה מועמדת לפרס אמי בקטגוריית שחקנית המשנה הטובה ביותר בסדרת דרמה על תפקידה בסדרה.
קלארק לוהקה לתפקיד הראשי, בתור שרה קונור, בסרט האמריקאי "" שעלה לאקרנים בקיץ 2015. ב-2016 הופיעה בתפקיד הראשי בסרט האמריקאי-בריטי "ללכת בדרכך" בתור לואיזה (לו) קלארק לצד השחקן סם קלאפלין. בסוף שנת 2016 קלארק לוהקה לסרט האמריקאי-איטלקי "Voice From The Stone" שיצא בשנת 2017, באותה שנה לוהקה בתפקיד נשי מרכזי בסרט האמריקאי "" שיצא בשנת 2018.
בשנת 2019 כיכבה לצד הנרי גולדינג בסרט "חיים שלי".
קלארק כיכבה בתור נינה בהפקת ווסט אנד של המחזה "השחף" מאת אנטון צ'כוב, בבימויו של ג'יימי לויד, שהחלו בתצוגה מקדימה ב-11 במרץ 2020. ההפקה הושעתה ב-16 במרץ עקב מגפת COVID-19. המחזה הוא ההפקה הראשונה של קלארק בווסט אנד.
בשנת 2021, קלארק פרסמה את חוברת הקומיקס שכתבה בשם "M.O.M.: Mother of Madness" שכתבה יחד עם מרגריט בנט. הגיליון הראשון יצא ב-21 ביולי 2021.
בשנת 2022 תככב קלארק במיני-סדרה "פלישה סודית" מבית דיסני+, ומבוססת על אירוע הקרוס-אובר "פלישה סודית" שפורסם בחוברות מאת מארוול קומיקס, ומופקת על ידי אולפני מארוול.
חיים אישיים.
קלארק מתגוררת באיזלינגטון, לונדון. ב-2016, היא רכשה בית בשכונת ונציה ביץ', קליפורניה, אך בסופו של דבר מכרה אותו בדצמבר 2020.
בשנת 2011 לקתה במפרצת שגרמה לדימום מוחי, ונאלצה לעבור בשל כך מספר ניתוחים, כשבחלק מהזמן מצבה היה קרוב למוות ובשלב מסוים לא זכרה איך קוראים לה.
ביולי 2016 אביה מת מסרטן. קלארק הצטלמה לסרט בקנטקי, ולא יכלה להגיע הביתה כדי להיות לצד אביה בימיו האחרונים. היא הפסיקה את צילומי הסרט מוקדם והגיעה לשדה התעופה בלונדון, שם הבינה כי אביה נפטר.
שכונת קרמידאר
שכונת קרמידאר בבוקרשט (ברומנית Mahalaua Cărămidarilor), הידועה גם בשם Cărămidarii de Jos (קרמידאר תחתית) הייתה שכונה היסטורית עממית ("מאחאלה") בדרום-מזרחה של העיר בוקרשט, בירת רומניה. קיומה כיישוב תועד לראשונה בשנת 1668. היא שכנה באדמות ביצתיות על הגדה הימנית של הנהר דמבוביצה, לא רחוק מהגבעות פיסקולוי, מרצישורולוי ווקרשט.
השכונה השתרעה מ"הגשר הישן" (פודול וק Podul vechi), כיום הגשר "טימפור נוי" (Timpuri Noi - "זמנים חדשים") ועד ליציאת הדמבוביצה מן העיר. במאה ה-18 המקום הפך לחלק מן העיר בוקרשט.
שמה - קרמידאר - ציין את מקצוע יוצרי הלבנים, ברומנית "קרמידה" (מילש שהושאלה מיוונית "קרמידי"). כאן יוצרו לבנים ששימשו לבניית בתים וארמונות רבים בבוקרשט למשך כמה מאות שנים.
בשלהי המאה ה-19 התקיים בשכונה מפעל המים שסיפק מים לעיר. במאה ה-19 תושבי השכונה התחילו לעסוק בגידול ירקות ופרחים, סנדלרות ומלאכות אחרות.
במחצית הראשונה של המאה ה-19 הייתה השכונה אחת מ"עשר היציאות" או ה"מחסומים" (המצוינים בתקנון האורגני של בוקרשט).
בשכונה זאת בילה חלק רב מילדותו הצייר ניקולאיה גריגורסקו. הוא עבר לגור בה עם אמו ואחיו בשנת 1843.
בשכונה זו נולדה בשנת 1913 הזמרת הלאומית של רומניה במאה ה-20, מריה טנאסה.
כיום, במקום שבו נמצאה בעבר שכונת קרמידאר, עומד רובע טינרטולוי (רובע "הנוער"). ציון היסטורי לשכונה שאיננה עוד נשארה כנסייה לכבוד גאורגה הקדוש (ספנטול גאורגה) הנקראת "קרמידאר דה ז'וס" (קרמידאר תחתית).
בימי מלחמת העולם השנייה, בהפצצה האווירית האמריקאית הגדולה הראשונה על בוקרשט ב-4 באפריל 1944, נהרגו בשכונה כ-140–150 אזרחים, מתוכם 75 נקברו בבית הקברות המקומי.
אתר השכונה לשעבר משתלב כעת בנוף המודרני של בוקרשט, שבו התפתחו קמפוס האוניברסיטה הפוליטכנית, הגן הבוטני, בניינים צבוריים ושיכוני מגורים.
בבוקרשט של פעם הייתה קיימת גם שכונה בשם "קרמידאר דה סוס" (קרמידאר עילית) גם על אדמות ביצתיות בקצה הצפון-מערבי של העיר, במקום שבו נכנסה הדמבוביצה אל הכפר גרוזבשט.
רבי יהודה הלוי מרגוזה
קלאובולוס איש לינדוס
קלאובולוס איש לינדוס (ביוונית: Κλεόβουλος) היה אחד משבעת חכמי יוון שחי במהלך המאה ה-6 לפנה"ס.
קלאובולוס היה בנו של אבגוראס, ואזרח לינדוס שברודוס, יוון. קלמנס מאלכסנדריה אמר עליו שהיה מלך הלינדיאנים, ופלוטרכוס תיאר אותו כטיראני.
במכתב שצוטט על ידי דיוגנס לארטיוס נאמר כי קלאובולוס הזמין את סולון ללינדוס כמקום דמוקרטי, על מנת לברוח מפייסיסטראטוס הרודן באתונה, דבר שכנראה לא היה הגיוני.
קלאובולוס טען כי למד פילוסופיה במצרים, מעבר לחכמה שרכש ביוון. לקלאובולוס איש לינדוס הייתה בת בשם קלאובולינה אשר הייתה נוהגת לכתוב חידות "הקסמטר" (חידות ארוכות), שעליהן נאמר כי היו משמעותיות לא פחות משלו.
נאמר עליו כי חי עד גיל שבעים והיה מכובד ובעל מראה טוב, וכיום יש קבר על שמו בלינדוס.
מזראטי GT3200
איגרת שנה טובה
איגרת שנה טובה (גם: "שנה טובה" או "שנות טובות") היא כרטיס ברכה שנהוג לשלוח ערב ראש השנה. במקרים רבים מופיע על גביו הכיתוב: "לשנה טובה תִּכָּתֵבוּ וְתֵחָתֵמו" (ויש המוסיפים "לאלתר לחיים טובים"). מאות בשנים שאגרות "שנה טובה" בעלות נוסח זה או דומה לזה, נשלחו על ידי היהודים בקהילות היהודיות בכל רחבי תבל בסמוך למועד ראש השנה. המנהג היהודי היה במשך שנים חלק ממנגנון שימור הזיקה לאורחות השנה היהודית, למסורות השונות ולקשר עם ארץ ישראל.