מהלל העדני ביקר בארץ ישראל בשנים 1895 ו-1903. עוד בשבתו בעדן הוא שלח את ילדיו לארץ ישראל להתחנך בגימנסיה העברית. בשנת 1930 עלה לארץ ישראל ביחד עם משפחתו והתיישב בתל אביב בבית בקרבת כיכר דיזנגוף. בארץ ישראל קיבל את כינויו "מהלל העדני". הוא היה מהראשונים לייסד תעשייה זעירה בתל אביב ולאחר עלייתו ייסד את מפעל "עונג" למשקאות קלים בעיר ולאחר מכן את מפעל הסריגה "שריון" ברמת גן. היה פעיל גם ברכישת קרקעות להתיישבות יהודית. בשנת 1937 יזם את הקמת בית מהלא על קרקע שרכש בכיכר דיזנגוף בתל אביב.
מהלל העדני נפטר בתל אביב בשנת 1950. רחוב בעיר נקרא על שמו.
העדני היה נשוי לבתו של יהודה משה, אחי נשיא קהילת עדן בנין משה, ואב לשבעה ילדים. את ילדיו גידל ברוח עברית-לאומית. בנו הבכור, , סיים בהצטיינות את גימנסיה הרצליה, למד רוקחות בשווייץ, התנדב לצבא הבריטי במהלך מלחמת העולם השנייה, ונפטר ממחלה מעט לאחר שחרורו בשנת 1942.
כתביו.
מגיל צעיר מהלל העדני קרא בשקיקה ספרות ורכש באופן אוטודידקטי השכלה יהודית וכללית רחבה. במהלך חייו הוא חיבר עשרות חיבורים, בהם ספרי פרשנות למרבית ספרי התנ"ך, נובלה פילוסופית בשם "רעיון רוח", ספר פרשנות ל"אורות הקודש" של הרב קוק ועוד.
במהלך חייו הספיק להוציא לאור את ספרו "אור החוזר" (1940), ספר פרשנות למגילת קהלת, ואת הכרך הראשון (מתוך שלושה) של ספרו "בין עדן לתימן" (1947), המתאר בצורה ציורית ומעמיקה את עדן, הווי החיים בה, קהילתה היהודית ותרבותה.
החל משנת 1988 הוצאו לאור חיבוריו האחרים של מהלל המעדני בעריכתו של פרופ' יוסף טובי. עד כה הוצאו לאור שני הכרכים הנוספים של הספר "בין עדן לתימן" (1989-1990), וכן חיבורי הפרשנות של העדני לספר איוב (1993), לשיר השירים, משלי וקהלת (1996) ולתהילים, פרקי אבות, מגילת רות, איכה ומגילת אסתר (1998). כמו כן הוצאו לאור חיבוריו "הנפש החיה" ו"חכמת הקודש" (2001) על הנפש ביהדות, ו"פרקי מקרא" (2003), קובץ דרשות על התנ"ך.
יהודה בן עטר (קצין משטרה)
יהודה בן עטר (נולד ב-1964) הוא קצין משטרה בדרגת ניצב, המכהן כראש אגף התנועה במשטרת ישראל.
קורות חיים.
בן עטר גדל בשכונת רמת אליהו בראשון לציון. התגייס למשמר הגבול, עבר קורס קצינים ושירת במגוון תפקידי פיקוד. ב-1999 עבר למשטרה הכחולה, שימש מפקד זרוע מבצעית במנהלת תיאום פעולות אכיפה. ב-2008 מונה למפקד יחידת אתג"ר, לאחר מכן שירת כסגן מפקד מרחב השפלה ובאוגוסט 2013 מונה למפקד המרחב. ב-2016 מונה לראש מנהלת הרכבת הקלה. שימש סגן ראש אגף התנועה. במאי 2022 הועלה לדרגת ניצב ומונה לראש אגף התנועה.
בעל תואר ראשון במזרחנות ותואר שני במנהל עסקים. נשוי ואב לשלושה. מתגורר ברחובות.
פפאף (PFAFF)
אורנגאוטן סומטרי
אורנגאוטן סומטרי (שם מדעי: "Pongo abelii") הוא אחד משלושה מיני האורנגאוטן החיים כיום. הוא חי רק בסומטרה שבאינדונזיה, ונדיר יותר מהזן השני של אורנג אוטנג, האורנגאוטן הבורנאי.
מאפיינים פיזיולוגיים.
האורנג אוטנג הסומטרי מגיע לגובה של 1.4 מטר ומשקל של 90 קילוגרם. הנקבות קטנות יותר, ומגיעות לגובה של 90 סנטימטר ומשקל של 45 קילוגרם בלבד. לאורנגאוטן הסומטרי פנים ארוכות וצרות יותר מלאורנג אוטנג הבורנאי, ופרוותם בגוון בהיר יותר של אדום. האורנגאוטנים הם טפסנים מעולים ומבנה גופם מותאם לבילוי זמן רב על עצים. ידיהם הארוכות, שמגבילות את תנועתם על הקרקע, מאפשרות להם לעבור בקלות מענף לענף. האורנגאוטנים אינם נמרצים כמו השימפנזים, והם איטיים יותר. לאורנגאוטנים זכרים יש כיסי שומן בלחיים, והם חזקים יותר מן הנקבות.
אורח חיים והתנהגות.
שימוש בכלים.
כמו קופי אדם אחרים, גם האורנגאוטנים מסוגלים להשתמש בכלים. דוגמה אחת לכלי נפוץ בו האורנגאוטנים מדגימים שימוש הוא מקל ממנו הם מורידים את הענפים הקטנים והעלים, ומשתמשים בו כדי לחפור בורות באדמה בחיפוש אחר מזון, הפלת כוורות דבורים, חפירה בגזעי עצים, ועוד. אורנג אוטנג שגדל במקלט אורנגאוטנים הצליח לדוג דגים בעזרת מקל, לאחר שראה דייגים מקומיים משתמשים במקלות דיג לשיפוד דגים. אורנגאוטנים משתמשים במקלות גם כדי לסלק קוצים ושערות דוקרניות מפירות וצמחים אחרים לפני שהם אוכלים אותם, ומסוגלים להשתמש במקלת קצרים וחדים כמו מזלג פרימיטיבי לאכילת פירות. האורנגאוטן הבורנאי, בניגוד לסומטרי, כמעט ולא מדגים שימוש במקל, למרות הימצאות תנאים דומים בבורנאו. אורנגאוטנים משתמשים גם בעלים רחבים כדי להכין מיטות מאולתרות לשינה, וכדי להכין סככות להגנה מפני הגשם.
חברתיות ואורח חיים.
בניגוד לאורנג אוטנג הבורנאי, האורנגאוטן הסומטרי מבלה את רוב זמנו על עצים (כנראה מאחר שבסומטרה יש טורפים גדולים כגון טיגריס סומטרה), והם הרבה יותר חברתיים מקרוביהם בבורנאו. בעוד האורנגאוטן הבורנאי נוטה להתבודד רוב הזמן, אורנגאוטנים סומטריים נוטים להתקבץ לקבוצות קטנות כדי לאכול. למרות זאת, זכרים מבוגרים מעדיפים להימנע ממפגשים אחד עם השני. זכרים צעירים ינסו להזדווג עם כל נקבה שהם יראו, אך לרוב הם לא יצליחו מאחר שנקבות מבוגרות מעדיפות להזדווג עם זכרים בוגרים ומגרשות את הזכרים הצעירים. לעיתים קרובות לזכרים יש עיכוב בהתפתחות המאפיינים המיניים, כגון כיסי לחיים ושרירים מפותחים.
אורנגאוטנית ממוצעת תלד בדרך כלל פעם ב-9.3 שנים, פרק זמן ארוך יותר מכל קופי האדם האחרים. תינוקות אורנגאוטן נצמדים לאימם במשך 3-5 שנים, וגם לאחר שהם נפרדים מאמם הם ממשיכים להיפגש איתה לעיתים. אורנגאוטנים מסוגלים לחיות בין 50 ל 60 שנה. הם מגיעים לבגרות מינית בערך בגיל 15, ולכל נקבה יש בדרך כלל שלושה צאצאים במהלך חייה.
תזונה.
תזונתו של האורנגאוטן הסומטרי מבוססת על פירות וחרקים, בניגוד לקרובו הבורנאי שתזונתו מאופיינת בעיקר בעלים וקליפות עצים. הם לעיתים אוכלים גם ביצי ציפורים וחסרי חוליות קטנים, והם כמעט לא ניזונים מקליפות עצים בניגוד לקרובם הבורנאי.
שימור.
האורנגאוטן הסומטרי אנדמי לצפון האי סומטרה. בעבר אוכלוסייתם הייתה נפוצה יותר וניתן היה למצוא אותם גם בדרום האי. האורנגאוטנים חיים ביערות גשם, ומעדיפים לחיות בקרבת מקורות מים. כיום יש בטבע בסביבות 10,000 אורנגאוטנים, והמספר ממשיך לעלות כתוצאה מתוכניות מוצלחות של השבה לטבע. האיום העיקרי על האורנגאוטנים הוא חברות מטעים שהורסות את יערות הגשם בהם האורנגאוטנים חיים. בנוסף לכך, באזורים בהם האורנגאוטנים לא מוגנים (ולעיתים גם באזורים בהם הם מוגנים) תינוקות האורנגאוטן נחטפים מאימהותיהם (שלעיתים קרובות נרצחות על ידי הציידים) כדי לשמש כחיות מחמד בלתי חוקיות בכל מיני מקומות בעולם, בייחוד דרום מזרח אסיה ואזורי פשע בדרום אמריקה ומקסיקו.
ישנה תוכנית עולמית להצלת האורנגאוטן הסומטרי בה מעורבים מספר ארגונים בינלאומיים, גני חיות רבים, ומקלטים לאורנגאוטנים בסומטרה עצמה. התוכנית כוללת חינוך מחדש, גיוס תרומות, הצלת אורנגאוטנים שנלקח כחיות מחמד, רביית אורנגאוטנים בגני חיות ושחרור לטבע של פרטים מגני חיות כדי לשקם את האוכלוסייה.
בישראל ישנם אורנגאוטנים סומטריים בספארי ברמת גן ואורנגאוטנים בורנאיים בחי פארק בקריית מוצקין.
תאוריית הגלים
תיאוריית הגלים
סימו אבקריין
סימו אבקריאן
ציידים
יהודה קטורזה
יהודה קטורזה (נולד ב-1 במאי 1966) הוא קצין צה"ל במילואים בדרגת תת-אלוף, כיהן כמפקד גדוד הנדסה 601, מפקד בית הספר להנדסה צבאית, ראש מטה פיקוד העורף וראש חטיבה באגף התכנון.
קטורזה התגייס לצה"ל ב-1984 ושירת בחיל ההנדסה הקרבית. שימש מפקד מחלקת הנדסה, מפקד בסיס הטירונים החיילי, מפקד גדוד 601 וסגן מפקד עוצבת חירם. בשנת 2000 מונה למפקד בית הספר להנדסה צבאית, ב-2002 מונה לקצין הנדסה של פיקוד המרכז ובשנים 2004 עד 2006 עמד בראש מחלקת תכנון וארגון בזרוע היבשה. באוגוסט 2007 מונה לראש מטה פיקוד העורף בדרגת תת-אלוף. ב-2010 מונה לראש החטיבה באגף התכנון האחראית על תוכנית ההתייעלות של צה"ל.
לאחר שחרורו ב-2012 מונה לסמנכ"ל התפעול של חברת שופרסל. באוקטובר 2014 התפטר מתפקידו והקים חברת ייעוץ להתייעצות פיננסית. בספטמבר 2017 מונה לסמנכ"ל לוגיסטיקה ב. במהלך כהונתו עמד בראש פרויקט הסבת חניון היולדות למחלקת טיפול נמרץ לחולי קורונה במהלך התפרצות המגפה בישראל.
בעל תואר ראשון במדע המדינה מאוניברסיטת חיפה, בוגר המכללה לביטחון לאומי ובעל תואר שני ביחסים בינלאומיים מאוניברסיטת חיפה. נשוי ואב לארבעה.
צבי טסלר
צבי (צביקי) טסלר (נולד ב-24 במרץ 1964) הוא קצין בדימוס במשטרת ישראל בדרגת ניצב שכיהן כראש אגף תכנון וארגון. שירת בצה"ל כקצין בדרגת תת-אלוף, היה טייס מסוקים וראש מטה פיקוד העורף.
כחלק ממסקנות הביניים של הועדה לחקר האסון במירון מונה טסלר כממונה האחראי על הילולת ל"ג בעומר במירון בשנת 2022 (תשפ"ב).
ביוגרפיה.
צבי טסלר נולד וגדל בקבוצת יבנה, בנם של יוסף ושרה טסלר, ניצולי השואה, ואח לארבעה. הוא התגייס לצה"ל ב-1982 ושירת בחיל האוויר הישראלי כטייס מסוקי אנפה, יסעור ועטלף. ב-1996 מונה למפקד טייסת 193, לאחר שמפקדה הקודם נהרג בתאונה יחד עם שני קצינים נוספים. הוא פיקד על הטייסת עד 1998. פיקד על טייסת 118. ב-2004 מונה לראש מחלקת הגנה במטה חיל האוויר. ב-2006 מונה למפקד מחוז דן בפיקוד העורף ושימש במקביל מפקד קורס מפקדי גדודים. ב-2009 מונה לראש מטה פיקוד העורף ושירת בתפקיד עד 2013.