החלק הדרומי של האזור נקרא Jæren. זהו אחד האזורים החקלאיים הגדולים בנורווגיה. שטח החקלאות במערב נורווגיה הוא 2 650 קמ"ר, המהווים 5.3% מכלל השטח באזור.
מערב נורווגיה הררית ביותר; בפחות מ-10 ק"מ מסוניפיורד, יש פסגות שגובהן מעל 2000 מטר.
ישנם פיורדים רבים במערב נורווגיה, הארדנגר פיורדן, בוקנפיורדן וסוניפיורדן הוא הארוך ביותר.
החי והצומח.
במערב נורווגיה יש צמחייה ובעלי חיים דומים לשאר נורווגיה, אך ישנם כמה הבדלים גדולים. בעוד שכמעט כל הצבאים האדומים בנורווגיה נמצאים כאן, ישנם מעט איילים. איילים הם מחזה נפוץ בהרדנגרווידה ובאזורי הרים גדולים אחרים. הרדנגרווידה כולה נמצאת מעל קו העץ. משמעות האקלים האלפיני שלה היא כי מינים רבים של בעלי חיים וצמחים ארקטיים נמצאים כאן, דרומה יותר מכל מקום אחר באירופה. עדרי האיילים הפראיים שלהם הם מהגדולים בעולם, עם כ־15,000 בעלי חיים שתועדו בשנת 1996 וכ-8,000 בשנת 2008. הם נודדים במהלך השנה, ועוברים מאדמות מרעה בחורף בצד המזרחי של הרדנגרווידה, שם הם עברו לרעות על חזזית, אל שטחי הרבייה שלהם במערב שיותר פורה.
לפני 30,000 שנה קרחונים כיסו שטחים נרחבים בחצי הכדור הצפוני. מכיוון שכל כך הרבה מים נכלאו ביבשה, בצורת קרח קרחוני, הים שכב 120 מטר מתחת למפלס הנוכחי. פירוש הדבר היה שהים הצפוני היה יבשה, עם נהרות ארוכים מפותלים, רצועות אינסופיות של אדמה מעורפלת ואדמים חוליים רחבים. רק עד דרום הים התיכון והים השחור היו יערות.
כאשר האקלים השתפר אט אט וחצי האי הסקנדינבי עלה מאחיזת הקרח, צמחים ובעלי חיים החלו לפלוש לשטח החדש. ברגע שהיה יבשה הצמחים הראשונים השתרשו ואיתם הגיעו בעלי חיים, ציפורים וחרקים. הראשונים שבהם היו בעלי החיים הארקטיים כמו איילים פראיים, שועל הארקטי והוולברין (גרגרן), שעקבו אחר קצה הקרחון עד ההרים. העצים הגיעו מאוחר יותר, מלווים בצמחייה ובעלי חיים עשירים הכוללים דובים, איילים, שועלים, ארנבים, בונים אירופיים ולוטרות.
אקלים.
מערב נורווגיה היא אחד האזורים הרטובים ביותר באירופה, עם משקעים בהרים הסמוכים לחוף של כ -3,500 מ"מ בשנה בממוצע, ועולים על 5,000 מ"מ בשנות השיא. בעיר ברגן המשקעים הממוצעים הם 2,250 מ"מ בשנה. האקלים הרטוב נובע בחלקו מזרם המפרץ, שמעניק לאזור זה חורף מתון יותר מאזורים אחרים בנורווגיה, כאשר הגשם נפוץ יותר משלג בחורף.
במערב נורווגיה הקיץ בשיאו בין סוף יוני לתחילת אוגוסט, אלה הימים בהם מזג האוויר הוא הכי יציב וחם ביותר עם ימים שטופי שמש, ארוכים ובהירים. זה לא יוצא דופן כשהטמפרטורות שגיעות ל-25 מעלות צלזיוס ומעלה.
כלכלה.
מערב נורווגיה היא אזור עשיר מאוד. האזור מייצר כ -70% מסך התוצר הלאומי הגולמי של נורווגיה. כיום סטאוונגר היא בירת הנפט בנורווגיה. לפני נפט, דיג וחקלאות היו הפעילות הכלכלית החשובה ביותר במערב נורווגיה. האזור היה אחראי על 51% מהתוצרת החקלאית הימית והדיג בנורווגיה.
דמוגרפיה.
במערב נורווגיה יש שיעור גידול האוכלוסייה הגבוה ביותר בנורווגיה לשנת 2009, 1.44%, בעוד שהמדינה כולה היא 1.20%. האוכלוסייה 1. בינואר 2010 הם 1,263,464. 37.7% מהאוכלוסייה התגוררו בהורדלנד, 33.8% ברוגאלנד, 19.8% במורא אוד רומסל, ו- 8.4% בסוגן ופיורדאן. 60% מהאוכלוסייה הם מתחת לגיל 40, ו -30% מתחת לגיל 20. רבים מהמהגרים ההיסטוריים במערב נורווגיה הגיעו ממדינות כמו סקוטלנד, אנגליה, הולנד, גרמניה, דנמרק ושוודיה, ומערב נורווגיה היא עדיין החלק של נורווגיה שיש לה ההגירה הגדולה ביותר מהעולם המערבי.
הנצרות היא הדת הגדולה ביותר. 1,050,559 אנשים חברים בכנסיית נורווגיה. ישנם גם 55,621 חברים בכנסיות נוצריות אחרות. יש 11,655 מוסלמים במערב נורווגיה, 2452 בודהיסטים ו-1557 הם מדתות אחרות (בעיקר האמונה הבהאית ויהדות).
חינוך.
בברגן יש אוניברסיטה אחת, אוניברסיטת ברגן, ומכללה אוניברסיטאית אחת, מכללת אוניברסיטת ברגן, עם סך של 22,000 סטודנטים ו -3,600 עובדים. אוניברסיטת ברגן (נורווגית: Universitetet i Bergen) היא האוניברסיטה השלישית בגודלה בנורווגיה, אחרי אוניברסיטת אוסלו והאוניברסיטה הנורווגית למדע וטכנולוגיה.
אקדמיה לשוויון
אקדמיה לשוויון היא ארגון אקדמי החותר לקידום צדק ושוויון בחברה כולה. הארגון מונה מעל ל-600 חברים ישראלים המשויכים לאוניברסיטאות ומכללות בישראל ובעולם, בהם סטודנטים, תלמידי מחקר, עובדי סגל מנהלי, מרצים וחוקרים עצמאיים. חברי הארגון "נאבקים במעורבות של האקדמיה הישראלית בדיכוי בשטחים הכבושים ונלחמים בניצול יחסי מרות, בהטרדה מינית ובהשתקה של קולות ביקורתיים בארץ ובעולם". מבין החברים הבולטים בארגון נמנים אבישי ארליך, אורלי בנימין, תמר ברגר, ניב גורדון, אורי דייוויס, אלון הראל, אורן יפתחאל, רלה מזלי, ענת מטר, גלעד מלצר, וורד סלונים-נבו.
הקמה ומטרות.
אקדמיה לשוויון היא ארגון חברים שנוסד בשנת 2015 ומאגד למעלה משש מאות חברים ממגוון מוסדות להשכלה גבוהה. האקדמיה לשוויון מהווה ארגון על-מוסדי שמהווה בית לאקדמאים בכל הדרגים, אשר מעוניינים לקדם שינויי עומק מבניים להשגת אקדמיה וחברה נטולות אפליה ואלימות. הארגון פועל באופן דמוקרטי ומקיים דיונים בפורומים נרחבים בסוגיות שונות, על פי עקרונות השקיפות וההסכמה הרחבה. ועד הארגון נבחר באספה שנתית בה רשאים להשתתף כלל חברי הארגון. מתוך מחויבות לרעיון של תנועה שורשית (grassroots movement), הארגון מאפשר לכל אחד מחבריו להעלות יוזמות ולהוביל פעולות בשם הארגון, כאשר הוועד הנבחר משמש כגוף הבוחן כל יוזמה בהתאם למטרותיו המוצהרות של הארגון, ומספק את התמיכה הנדרשת.
צוותי פעילות.
באקדמיה לשוויון פועלים מספר צוותים המקדמים באופן שוטף את מטרות היסוד של הארגון.
דור ראשון להשכלה גבוהה.
הצוות מקדם מודעות מוסדית למושג "דור ראשון" המציע התבוננות חוצת זהויות ונסיבות על האתגרים בקידום שוויון באקדמיה, באמצעות השתתפות בכנסים, מחקרים, ופרסומים במסגרות שונות. הצוות מקיים סדנאות במוסדות אקדמיים בישראל המשלבות מפגש קבוצתי "בטוח", דיון ביקורתי בחוויות אקדמיות, קריאת טקסטים ביקורתיים, פיתוח מיומנויות אקדמיות ותוכניות חונכות. הסדנאות מתקיימות בעברית ובערבית והועברו בין השאר באוניברסיטת תל אביב, אוניברסיטת בן-גוריון בנגב והאוניברסיטה העברית בירושלים.
מאבק בהטרדות מיניות.
צוות המאבק בהטרדות מיניות באקדמיה מקדם חשיבה מערכתית ושיח פוליטי ביחס להטרדות ופגיעות מיניות בקרב הקהילה האקדמית בישראל. הצוות מוביל פעילות ציבורית, ריכוז, מיפוי והנגשת מידע הכולל מאגר עדויות של הטרדות ופגיעות מיניות באקדמיה, תיאום בין מוסדות ההשכלה הגבוהה ומדיניות טיפול הולמת בפניות ותלונות. במסגרת פעילותו, הצוות גם מלווה נפגעות פגיעה מינית ולומד יחד איתן כיצד ניתן לשפר את מערכת התמיכה בנפגעות ותקנון הטיפול בפוגעים.
מאבקי עובדים באקדמיה.
צוות מאבקי עובדים באקדמיה פועל ליצירת רשת תמיכה הדדית ולשמירה על הזכויות והמעמד של העובדים בכל הדרגים במוסדות האקדמיה. הצוות מפתח דיון ביקורתי בהשלכות הניאוליברליזציה של האקדמיה על מעמד העובדים ומקדם שיתופי פעולה בין מאבקים ובין ארגוני העובדים. הצוות נאבק בתרבות ההעסקה הפוגענית במוסדות אקדמיים באמצעות תמיכה במאבקי העובדים, בהם מאבקי הסגלים האקדמיים הזוטרים באוניברסיטאות ובמכללות ומאבק עובדי הניקיון.
אקדמיה ניאוליברלית.
הצוות פועל למאבק בנאוליברליזציה של האקדמיה, ופועל לקידום דמוקרטיזציה של מאגרי מידע, דה-קולוניזציה של האקדמיה ופוליטיזציה ביקורתית של האקדמיה. הצוות מקדם מאבק בתרבות אקדמית ניאוליברלית, כתפקיד מדדי הפרסומים והאינדקסים הגלובלית בהחלטות לגבי מינויים וקידום. הצוות פועל להנגשת ידע ביקורתי על האקדמיה וארגן אירועים, הרצאות וכנסים בשיתוף פעולה עם מוסדות אקדמיים בארץ, בהם מכון ון ליר בירושלים, מכון שחרות ומכללת תל חי.
סולידריות עם האקדמיה הפלסטינית ומאבק בכיבוש.
הצוות פועל בשני ערוצים: האחד נוגע לפגיעה המתמשכת במוסדות האקדמיים הפלסטיניים תחת הכיבוש והשני לשיתוף הפעולה של האקדמיה הישראלית עם המיליטריזציה של החברה הישראלית בכלל ועם הכיבוש בפרט. בין הפעולות אותן הוביל הצוות ניתן למנות את הקמפיין המשותף עם אוניברסיטת כדורי בטול כרם לסילוק רשויות הצבא מתחומי הקמפוס, מעקב אחר מעצרי אנשי סגל וסטודנטים מהאוניברסיטאות בגדה ותמיכה במהלכים לשחרורם, שיתוף פעולה עם הארגון הבינלאומי "מדענים למען פלסטין" ועם אקדמאים פלסטינים במאבק נגד הפרות החופש האקדמי על ידי ישראל, הקמת מאגר המידע "אקדמיה מגויסת" המרכז את כל המידע הציבורי בנושא מעורבות האקדמיה הישראלית בכיבוש, ומאבק בשיתוף הפעולה של האוניברסיטה העברית בירושלים עם צה"ל באמצעות תוכנית חבצלות ופעילות צבאית נוספת בקמפוס הר הצופים המכוונת נגד שכונת עיסאוויה הסמוכה. פעילות זו זכתה לתמיכה מצד האגודה האירופית לאנתרופולוגיה חברתית ומצד ועדת זכויות האדם של ארגון לימודי המזרח התיכון. כמוכן פעל הארגון לביטול הסכם שיתוף הפעולה בין הפקולטות לרפואה באוניברסיטת תל אביב ובאוניברסיטת אריאל בשומרון, אותה מגדיר הארגון כ״מוסד אפרטהייד״.
סולידריות בישראל ובעולם.