לכן לפני שמתחילים לבצע את המחקר יש לגבש אסטרטגיה ולעשות פעולה טרום מחקרית - עלינו לגבש בראש ועם הלקוח מבקש השירות את מילות המפתח הספציפיות ומונחי החיפוש הספציפיים שאותם הוא מחפש.
עלינו לחשוב כיצד נחפש את המידע? באילו מנועי חיפוש נשתמש במהלך עבודת החיפוש המידענית? אנחנו צריכים לשים בראש את צורכי הלקוח ואת המטרה שלשמה הוא צריך את המחקר. סינון מילות מפתח יעיל- יביא תוצאות ממוקדות יותר וטובות יותר ללקוח מבקש השירות. כאשר מחפשים מידע בגוגל לא מסתמכים רק על תוצאות החיפוש הראשונות, עוברים לדפים מתקדמים יותר על מנת לא לפספס מידע רלוונטי
מצ"ב ציטוט רלוונטי מתוך מאמר אינטרנטי:
"מרבית המחפשים במנוע החיפוש גוגל (Google) נוטים ללחוץ על אחת מהתוצאות הראשונות, ורק במקרים נדירים לוחצים על תוצאה שאינה נמנית עם חמש הראשונות. אולם על פי מחקר שערכו המומחה המשפטי טים וו, פרופסור מייקל לוקה מבית הספר למנהל עסקים באוניברסיטת הרווארד ומדעני נתונים מ-Yelp, במקרים רבים מי שמסתפקים בתוצאות החיפוש הראשונות מחמיצים את המידע החשוב והרלוונטי ביותר"
סינון מידע במהלך מחקר מידענות.
לאחר ניסוח מילות מפתח רלוונטיות למחקר המידענות, יתבצע חיפוש מידע רלוונטי באמצעות כלים מידעניים שונים ובאמצעות סוגי מידענות שונים.
עבודת המידען היא לבצע סינון מידע ולהבחין בין עיקר לטפל. פעולת סינון המידע תסייע לחוקר למיין את החומרים השונים על פי מידת רלוונטיות, פעולה זו מאפשרת לחוקר לקבל תמונת מצב יותר ברורה אודות החומרים שבהם הוא ישתמש עבור מחקרו.
הקושי בהבחנה בין עיקר לתפל בארגונים.
בארגונים גדולים לעיתים ישנו קושי להבדיל בין עיקר ובין הטפל, כשמנהל אחד סבור כי נושא מסוים הוא העיקר ומנהל שני סבור כי אותו הנושא הוא הטפל. יש חשיבות ומשמעותית בגיבוש גישה אחידה שמגדירה חשיבות מנת ליצור שיטת עבודה יעילה ככל האפשר, יש להתחיל בקטן, יש צורך להציג נושאים באופן מתומצת עם מסרים קצרים וברורים.
סינון מידע על פי צורכי הלקוח.
כאשר חוקר נותן שירות לצרכנים עליו לשים לב לצורכי הלקוח, עליו לבדוק: מה הלקוח מחפש? האם הוא מחפש מידע נרחב או מועט? האם הוא זקוק למעט חומרים או חומר במידה רחבה? לאיזו מטרה הלקוח צריך את המידע? כל הפרמטרים האלו צריכים לבוא לידי ביטוי בעת תהליך סינון החומר, ישנה חשיבות רחבה לתהליך תיאום הציפיות מול הלקוח, לתהליך בניית מילות המפתח ונושאי המחקר ביחד עם הלקוח, שיתוף פעולה בין נותן השירות למקבל השירות תיצור את התוצר המידעני הטוב ביותר.
"אם באקדמיה רוצים לכתוב מחקר רלוונטי, על החוקרים להבין את צורכי הלקוח... תהליך כתיבת מחקר במרכז המידע והמחקר בכנסת הוא תהליך שיתופי, שיש בו גם שלב של תיאום ציפיות"
העמקת מטרות וצרכים של לקוח.
לאחר תיאום הציפיות מול הלקוח יש צורך בהעמקת המטרות והצרכים של הלקוח, הבנת הצורך באופן מעמיק מסייע למתן שירות איכותי יותר, העמקת מילות המפתח, העמקת הנושאים שעליהם הלקוח רוצה להתמקד בשביל קידום מטרות לימודיות/מחקריות, העמקת מטרות המחקר תסייע בהפקת עבודה מחקרית מקצועית ויעילה, לעיתים יש צורך לתת ללקוח הכוונה וסיוע על מנת להעמיק את המטרות והצרכים למחקר.
ישנן כמה שיטות לבירור צורכי לקוחות:
סיעור מוחות, צפייה בלקוחות, שאלון, תחקור לקוח, קבוצת מיקוד, בניית תרחישים.
"צורך של כל לקוח מורכב מחמש הרמות הבאות:
קולדה (זמר)
קים הי-סו (בקוריאנית: 김희수; נולד ב-10 במאי 1994), הידוע בשם הבמה קולדה (콜드), הוא זמר-יוצר דרום קוריאני. הוא הופיע לראשונה בשנת 2016 כחבר בצמד האינדי אוף און אוף. כאמן סולו הוציא את המיני-אלבומים "Wave" (2018), "Love Part 1" (2019) ו-"Idealism" (2021).
קולדה השתתף בפסטיבל גרנד מינט 2020 שהתקיים בתאריכים 24–25 באוקטובר 2020 בפארק האולימפי בסיאול, דרום קוריאה.
רובוט מיני
רובוט מיני או סקס-בוט היא סוג של מכונת מין אנתרופומורפית המשמשת לגירוי מיני. הרובוט המיני אמנם נראה כמו בובת מין, אך הוא מצויד בחיישנים ומפותח בטכנולוגיית בינה מלאכותית. נכון לשנת 2020, אף על פי שנבנו מספר רובוטי מין לאורך השנים, עדיין לא פותחו רובוטים מיניים מונפשים לחלוטין.
לרובוטי המין הקיימים בשוק מראה ויזואלי רחב, האנדרואיד מגיע בשלל סגנונות כאשר ניתנת אופציה להתאמה אישית החל מגובה הרובוט, צבע השיער, גודל החזה, מבטא, הצורה וצבע העיניים. במהלך תחילת המאה ה-21 חלה התפתחות משמעותית בשוק רובוטי המין וכעת קיימים מגוון רחב יותר של סקס-בוטס, ניתן לבחור גזע (כגון לבן קווקזי, אסייתי או אפריקאי) ואת מין הרובוט. לחלק מרובוטי המין אשר מפותחים בהווה ישנם כיסויים העשויים מסיליקון, טקסטורות ואלמנטים המדמים תחושת עור אנושי. בהווה הטכנולוגיה מאפשרת שליטה נקודתית בטמפרטורת חלקי הגוף הרובוטי.
קיימת מחלוקת לגבי האם יש צורך ליצור רובוטים מיניים. אלו התומכים ביצירתם טוענים כי רובוטים מיניים יוכלו לספק תמיכה נפשית ומינית לבני אדם. לעומתם, אלו המתנגדים ביצירתם טוענים כי יצירתם תהיה לא מוסרית שעלולה להזיק לחברה האנושית. נוסף על כך, יש הטוענים כי שימוש ממושך בסקס-בוט עלול להפחית אינטראקציה חברתית תוך דה-הומינזציה.
היסטוריה.
לרובוטי המין קדמו בובות המין אשר פותחו לראשונה במהלך המאה ה-16 כאשר מלחים צרפתים וספרדים יצרו בובות אוננות אשר נתפרו באמצעות בדים, עורות, ובגדים ישנים. חוקרים רבים סבורים שהבובות הללו השפיעו בהמשך על הפיתוח של בובות המין המודרניות. במהלך סוף שנות ה-60 של המאה ה-20 החלו המגזינים הפורנוגרפיים לשלב פרסומות לבובות מין מתנפחות אותן היה ניתן לרכוש באמצעות הדואר. עד שנות ה-70 נעשה שימוש רב גם בלטקס וסיליקון בתהליך ייצור בובות המין על מנת שהן יהיו עמידות יותר. בסוף שנות ה-90 של המאה ה-20 החלו יצרני בובות המין לפתח בובות מין בעלות מראה אשר היה ריאליסטי יותר באופן ניכר. בשנת 1997 יצרן בובות המין מאט מקמולן החל ליצור בובות מין ריאליסטיות במיוחד אשר עשויות מסיליקון ואשר נמכרו תחת המותג "RealDolls". בשנת 2009 יצר מקמולן גרסה משופרת של אותן הבובות אשר עשה שימוש בתערובת פלטינה במטרה לשפר עוד יותר את העמידות והריאלסטיות של הבובה. כתוצאה מכך מרבית יצרני בובות המין בחרו עם השנים לאמץ את אותן הפרקטיקות.
במהלך המאה ה-21 יצרנים רבים של בובות מין, כולל מאט מקמולן, האמינו שיש לחתור לשלב בינה מלאכותית בבובות המין. בעקבות כך, החל משנת 2018, נמכרים מודלים חדשים של בובות מין אשר מסוגלות לנהל שיחות עם הרוכשים של בובות המין, לזכור עובדות חשובות, ואף להביע רגשות שונים.
אזכורים בתרבות.
יחסים אינטימים עם רובוטים, בינה מלאכותית, ופריטים אחרים שנבנו על ידי בני אדם שזור בסרטים עלילתיים רבים וכמו גם ספרים רבים.
המרכז הרפואי ת&quot;א ע&quot;ש סוראסקי
איוב לוקמאן נהוראי
ד"ר איוב לוקמאן נהוראי (בפרסית: میرزا لقمان نهورایی; 1886, כאשאן – 1950), היה פוליטיקאי ונציג יהודי בפרלמנט האיראני בתקופת שלטונו של רזא ח'אן, בין השנים 1909–1925 ו-1927–1943. דבר שלוש שפות: פרסית, עברית וצרפתית.
ביוגרפיה.
נהוראי נולד בשנת 1886 בכאשאן שבאיראן. הוא למד רפואה אצל אביו.
לאחר שסיים את בית הספר לרפואה של דאר אל-פונון הוא החל לעבוד בטהראן. זמן קצר לאחר מכן, הוא הפך לסגן נשיא הוועד היהודי של טהראן ובהמשך הפך לנשיא של הוועד.
נהוראי נלחם להשגת זכויות משפטיות בסיסיות ליהודים בזמן כהונתו במג'לס. הוא השיג חופשות בחגים היהודיים לקציני צבא יהודים; שינה את חוקי הירושה שהפכו את ה"ג'דיד אל-אסלאם" (מתאסלם חדש) ליורש הבלעדי של משפחתו הלא-מוסלמית; ושיתף פעולה עם נציגים זורואסטרים וארמנים במאבק לבטל את החוק שדרש רישום נישואין וגירושין במשרד ממשלתי, מה שאפשר למיעוטים הדתיים לנהוג לפי מנהגיהם הקהילתיים.
ססיליה סלפק
ססיליה סלפק (באנגלית: Cecilia Slepak ובגרמנית: Cecylia Słapakowa; 1900 - 1942 או 1943), הייתה עיתונאית ומתרגמת. תרגמה מיידיש לפולנית את 12 הכרכים של סדרת הספרים "דברי ימי עם עולם" העוסקת בהיסטוריה של עם ישראל, שכתב שמעון דובנוב. הסדרה פורסמה בשנת 1948, לאחר מותו. בנוסף, כעיתונאית כתבה עבור העיתון היומי היהודי-פולני "Nasz Przegląd" ("המגזין שלנו").
סלפק הייתה אחת מחברי ארכיון המחתרת "עונג שבת" בגטו ורשה, חלק מהצוות שאסף מידע על יהודי הגטו בעזרת מכתבים, יומנים וכתבים אחרים. כחלק מחברותה בצוות, הייתה אחראית על מחקר שיזם עמנואל רינגלבלום שעסק בנשים בגטו. במסגרת מחקר זה ראיינה 16 נשים משכבות וקבוצות גיל שונות.
פעילותה.
ססיליה סלפק הייתה בת למשפחה של יהודים משכילים, דוברי רוסית שגרו באזור העיר וילנה. אולם רוב חייה עברו עליה בעיר ורשה. היא גרה עם בעלה, שהיה מהנדס, ובתה בדירה בקומת קרקע ברחוב אֶלֶקטוֹרַאלנה מס' 1. היא הייתה מעורה בחוגי המשכילים היהודים דוברי הפולנית בוורשה, אך גם מעורבת ומשולבת היטב בחוגי חברת העילית האינטלקטואלית מווילנה ומריגה. נהגה להתכתב עם מארק ובלה שגאל והיו לה קשרים טובים גם עם סגל הפרופסורים של המכון ליודאיקה. לדבריה של רחל אוירבך, שהייתה עיתונאית וסופרת צעירה בוורשה בסוף שנות השלושים, בעלה של ססיליה נשאר לאחר המלחמה בחיים.