בעקבות המבצע עלו יחסיה של ישראל עם מספר מדינות על שרטון. ונצואלה, בוליביה, מאוריטניה וקטר ניתקו את הקשרים הדיפלומטיים עם ישראל. טורקיה, שהיחסים בינה לבין ישראל התדרדרו מאז פתיחת המבצע, הודיעה כי היא פותחת בחקירה שמטרתה לבדוק האם ישראל ביצעה רצח עם, אך כשלשה חודשים לאחר מכן, ב-30 באפריל 2009, דחה התובע הכללי של טורקיה את התביעה של ארגון טורקי פרו-איסלאמי להעמיד לדין בכירים ישראליים בשל המבצע. ראש ממשלת טורקיה רג'פ טאיפ ארדואן תקף את ישראל שוב ושוב מעל בימות שונות ואף ביטל איתה תמרונים צבאיים משותפים. עקב האווירה האנטי-ישראלית בטורקיה נופשים ישראלים רבים הדירו את רגליהם מחופשה שם.
ירדן הודיעה כי היא מתכוונת להגיש תביעה נגד בכירי הממשל הישראלי לבית הדין הפלילי הבינלאומי בהאג. בדרום אפריקה סירבו אנשי הנמל לפרוק מטען של אוניית צים, והיא נאלצה לחזור על עקבותיה. ב-23 בפברואר 2009 פרסם ארגון אמנסטי אינטרנשיונל דו"ח שבו קבע כי גם ישראל וגם וחמאס פגעו במכוון באזרחים וקרא למדינות העולם להטיל אמברגו נשק על שני הצדדים. בוועידה שמצרים ארגנה ב-2 במרץ 2009 בשארם א-שייח' התחייבו מדינות העולם לתרום למען הפלסטינים כ-4.4 מיליארד דולר, במהלך השנתיים שלאחר הוועידה.
ב-15 בספטמבר פרסמה ועדת גולדסטון של מועצת האומות המאוחדות לזכויות אדם את מסקנותיה. הדו"ח, שרובו הגדול מתייחס למעשיה של ישראל, מאשים את ישראל, וגם את הפלסטינים, בהפרת החוק הבינלאומי, ואולי אף בפשעים נגד האנושות. הדו"ח ממליץ להעביר את הממצאים לבית הדין הפלילי הבינלאומי בהאג, לדיון במועצת הביטחון, ואף לפתוח בחקירה במדינות החברות במועצת האו"ם לזכויות אדם אם ישיגו ראיות להפרת זכויות אדם. מדינת ישראל שהחרימה מראש את הוועדה, הגיבה בביקורת חריפה על מסקנותיה. משרד החוץ הישראלי הודיע כי "בישראל מזועזעים ומאוכזבים מהדו"ח המשווה בין ישראל לחמאס ונותן פרס לטרור".
ב-1 באפריל 2011 פרסם גולדסטון מאמר בעיתון "וושינגטון פוסט" תחת הכותרת "שקילה מחדש של דו"ח גולדסטון על ישראל ופשעי מלחמה", שבו כתב כי אילו היה שיתוף פעולה מצד ישראל ואילו "ידע אז מה שיודע היום", מסקנות הדו"ח היו שונות, במיוחד ההאשמות על "פשעי מלחמה אפשריים" שהופנו נגד ישראל. הוא כתב עוד שמועצת זכויות האדם של האו"ם מוטה לרעת ישראל, וכי ישראל חקרה את מעשיה והסיקה מסקנות, בעוד החמאס לא עשה כן.
ב-13 בדצמבר 2009 לבקשת פעילים פלסטינים הוצא צו מעצר בבריטניה נגד יו"ר האופוזיציה בישראל, ציפי לבני על מעורבותה במבצע. ראשי ממשל בבריטניה כמו ראש הממשלה גורדון בראון ושרים נוספים הביעו התנגדות לצו. משרד החוץ של בריטניה הודיע שהוא יוביל מהלך שיצריך התערבות של התובע הכללי להוצאת צו מעצר נגד אישים החשודים בביצוע פשעי מלחמה. על פי דוח מיוחד של משרד החוץ הישראלי התברר כי התמיכה הציבורית של אזרחי הולנד כורסמה בעקבות מבצע עופרת יצוקה.
בעקבות הלקחים שנלמדו מן המבצע, נפתח תפקיד חדש בצה"ל תחת יחידת המתפ"ש והוא קצין האוכלוסייה.
מיקי גורביץ'
עופרת יצוקה
מארק טיוקסברי
אנדורו
אנדורו (בלועזית: Enduro) הוא ענף ספורט מוטורי דו גלגלי המתמקד בסיבולת הרוכב והמכונה. המרוצים נערכים על גבי אופנועי שטח בתוואי מעורב (טבעי ומלאכותי).
סגנון המרוצים המקובל ביותר בתחום, שעל פיו אף נערכים מרוצי אליפות העולם באנדורו (WEC) שמארגנת הפדרציה הבינלאומית לאופנועים (FIM), הוא מדידת זמנים בקטעים מיוחדים המכונים ספיישל טסט ("Special test"). בין קטעי המדידה ישנם קטעי רכיבה המקשרים בין קטעי המדידה השונים. אורך קטעי הקישור יכול לנוע בין מס' קילומטרים בודדים לעד 100 קילומטרים בהתאם למרוץ ולקושי בתוואי הרכיבה. מטרת קטעי הקישור היא להתיש את הרוכבים על מנת להקשות עליהם בהשגת זמני הקפה מהירים בתוך קטעי הספיישל טסט. בקטעי הקישור נדרש המתחרה לרכב ללא איחורים או הקדמות לקטע המבחן הבא ולהתייצב בדיוק בטווח הזמן שנקבע לו מראש.
המתחרים מנהלים את לוח הזמנים בתוך המרוץ באמצעות "כרטיס זמנים" שבו מוגדרים הזמנים שבהם נדרש המתחרה להתייצב לקטעים המיוחדים. לדוגמה: רוכב שהקדים והגיע לפני זמן הכניסה שלו לספיישל טסט הבא, יכול לנצל את שניות או הדקות הבודדות לתיקונים מהירים באופנוע, תדלוק וכו'.
המנצח במרוצים שכאלו הוא הרוכב שהצליח לסיים את קטעי המדידה המיוחדים בזמן המצטבר המהיר ביותר מבלי לחרוג מזמן הגג בסיום המרוץ כולו.
מלבד סגנון ה"ספיישל טסט" שנפוץ בשימוש בתחרויות בינלאומיות, קיים סגנון פופולרי נוסף בשם הייר סקרמבל ("Hare-scramble"). במרוצים בסגנון זה נדרשים הרוכבים לבצע הקפה אחת או יותר במסגרת זמן נתונה על תוואי שטח נרחב, ללא הפסקות. המנצח הוא הראשון שהגיע לקו הסיום בתום השלמת מספר ההקפות הנדרש. בדרך כלל, מרוצים אלו יהיו קצרים יותר ממרוצי ספיישל טסט: הן מבחינת זמן המרוץ והן מבחינת אורך המסלול.
בעבור 2 סגנונות המרוצים העיקריים הללו, משך המרוץ אינו קבוע, ויכול לנוע ממספר בודד של שעות ועד למרוץ בן 8-9 שעות שנמשך על פני כמה ימים כדוגמת מרוץ מדידת הזמנים בשם - "אנדורו ששת הימים הבינלאומי" או מרוץ ההייר סקרמבל החד יומי "האחרון ששורד".
אופנועי אנדורו.
אופנוע אנדורו הוא אופנוע שנבנה ותוכנן מראש לטבעו של הספורט. מהלך המתלים מגיע מאופנועי המוטוקרוס המיועדים לנחיתה מגובה רב, אך כיולם הוא רך יותר כדי להתמודד עם מגוון רחב של מכשולים בגבהים ומסוגים שונים. המנועים הם בדרך כלל בעלי צילינדר יחיד כשאלו בעלי תצורת השתי פעימות הם בנפחים הנעים בין 125 ל-300 סמ"ק. מנועי הארבע פעימות הם בנפחים הנעים בין 250 ועד 650 סמ"ק.
תיבת ההילוכים באופנועי אנדורו תהיה בעלת 5 או 6 הילוכים ובדרך כלל יהיו אופנועי אלו מצוידים בגלגל קדמי בקוטר 21 אינץ' וגלגל אחורי בקוטר 18 אינץ'.
האופנועים מצוידים באמצעי תקינה לדרך הציבורית (בדרך כלל מסתפקים בפנס קדמי ובכנף אחורית הנושאת לוחית רישוי קטנה) וזאת בעבור קטעי הקישור החוצים לעיתים דרכים ציבוריות.
באליפות העולם באנדורו המאורגנת על ידי ה-FIM אך גם באליפויות בינלאומיות אחרות, נחלקים אופנועי האנדורו ל-3 קטגוריות עיקריות. רוכבי כל קטגוריה מתחרים כנגד רוכבים בעלי אופנועים בעלי הספקים דומים לשלהם, אך כל הקטגוריות מתחרות על גבי אותו המסלול.
הקטגוריות:
Enduro 1 (או E1): אופנועי שתי פעימות בנפחים שבין 100 ל-125 סמ"ק ואופנועי ארבע פעימות בנפחים בין 175 ל-250 סמ"ק.
Enduro 2 (או E2): אופנועי שתי פעימות בנפחים שבין 175 ל-250 סמ"ק ואופנועי ארבע פעימות בנפחים בין 290 ל-450 סמ"ק.
Enduro 3 (או E3): אופנועי שתי פעימות בנפחים שבין 290 ל-500 סמ"ק ואופנועי ארבע פעימות בנפחים בין 475 ל-650 סמ"ק.
אליפות העולם באנדורו.
אליפות ה-WEC (ר"ת World Enduro Championship), החלה דרכה בשנת 1990, כשהיא מחליפה את אליפות אירופה באנדורו שהתקיימה ברציפות משנת 1968. אליפות העולם נערכת בניהולה של ה-FIM ובדרך כלל כוללת בין 8 ל-9 סבבים הנערכים במדינות שונות ברחבי העולם. כל סבב מתקרא Grand Prix, בדומה למרוצים אחרים ברמה בינלאומית שמארגנת ה-FIM במגוון התחומים. סבבים אלו מחולקים ל-2 ימי מרוצים (ול-2 מרוצים נפרדים) שבהם מחולקים למסיימים נקודות אליפות בהתאם למיקומם. אלוף העונה הוא הרוכב שצבר את מרב הנקודות בקטגוריה שלו במהלך כל הסבבים יחדיו.
בתום עונת 2008 הוכתר מיקה אהולה, רוכב הונדה כאלוף קטגורית ה-E1, רוכב ימאהה ג'וני אוברט הוכתר כאלוף קטגורית ה-E2 ורוכב KTM סאמולי ארו זכה בפעם החמישית עבורו, באליפות קטגורית ה-E3.
בישראל.
למרות שמרוצי ספורט מוטורי לא היו חוקיים בישראל עד לשנת 2012, הרי שמרוצי אנדורו נערכו בארץ ללא תדירות קבועה עוד מסוף שנות ה-80 של המאה ה-20. עמותת האנדורו הישראלית (שהחליפה את שמה מ"עמותת השטח הישראלית" במהלך שנת 2006), מקיימת את ליגת האנדורו הישראלית משנת 1999 לערך, ללא הפסקה. עקביות זו בולטת במיוחד לעומת מצבם העגום של שאר התחומים הדו גלגליים בארץ שלא זכו לפעול יותר משנתיים-שלוש ברציפות.
בכל עונה נערכים ברחבי הארץ כ-8 סבבים שונים. בעונות 2007 ו-2008 נערכו מחצית מהסבבים בסגנון ספיישל טסט ומחציתם בסגנון הייר סקרמבל. בעונת 2009 השתנה היחס לטובת ריבוי מרוצי ספיישל טסט, והחל מעונת 2012 בוצע מעבר לעונה בעלת 8 סבבי ספיישל טסט בלבד.
המרוצים זוכים להענות ולחשיפה רבה יחסית כשבעונות 2007-2010 התחרו מדי מרוץ בממוצע, כ-100 מתחרים. המרוצים זוכים לסיקור וחשיפה באמצעי התקשורת של נישה זו והיבואנים המקומיים פורסים את חסותם על האירועים בהשקעה כספית רבה.
בשנת 2016 התקיימה לראשונה, מאז חקיקת חוק הספורט המוטורי, אליפות ישראל בתמיכה וסיוע של משרד התרבות והספורט.באפריל 2022 נערך בארץ מרוץ נוסף בהשתתפות 174 מתחרים.
סיכומי אליפויות ישראל.
בתום עונת 2006/7 הוכתר אוריה כרמלי, רוכב ימאהה כאלוף קטגוריית ה-E1, רוכב סוזוקי יוני לוי זכה באליפות קטגוריית ה-E2 ורוכב KTM עומרי ארבל הוכתר כאלוף קטגוריית ה-E3.
בתום עונת 2007/8 הוכתר עופרי שטראוס, רוכב KTM כאלוף קטגוריית ה-E1, רוכב סוזוקי יוני לוי זכה באליפות קטגוריית ה-E2 ורוכב ימאהה שחר סולימני הוכתר כאלוף קטגוריית ה-E3.
בתום עונת 2008/9 הוכתר תומר שמש, רוכב הוסקוורנה כאלוף קטגוריית ה-E1, רוכב סוזוקי נמרוד חמו זכה באליפות קטגוריית ה-E2 ורוכב KTM נדב לוגסי הוכתר כאלוף קטגוריית ה-E3.
בתום עונת 2009/10 הוכתר הדר עציוני, רוכב KTM כאלוף קטגוריית ה-E1, רוכב אפריליה יוני לוי זכה באליפות קטגוריית ה-E2 ורוכב הוסקוורנה תומר שמש הוכתר כאלוף קטגוריית ה-E3.