גביע הליגה הצרפתית שוחק בעבר בפורמטים מעט שונים. בין השנים 1953-1965 שוחק בצרפת גביע שארל דראגו, שהכיל את הקבוצות שנשרו מהגביע הצרפתי, בשנת 1963 שוחק לראשונה במקביל גביע הליגה, וכעבור שנתיים שני המפעלים נסגרו.
בשנת 1982 שוחק לראשונה הטורניר בשם ליגת הקיץ, כטורניר מקדים לליגה הצרפתית, ונועד בעיקר על מנת לבחון שחקנים. בנובמבר 1994 שינתה הליגה לכדורגל מקצועני המפעל את הפורמט לפי גביע הפוטבול ליג האנגלי, והוא כלל את קבוצות שתי הליגות הראשונות, וכן את קבוצות הליגה השלישית שלהן רישיון של קבוצה מקצוענית, רישיון שנמצא בתוקף שנתיים מאז הירידה לליגה השלישית. הזוכה הראשונה במפעל המחודש הייתה פריז סן-ז'רמן, שניצחה בגמר את בסטיה, והשלימה זכייה כפולה, בגביע הליגה ובגביע הצרפתי, באותה העונה.
ב-2003 הוצג לראשונה הגביע החדש, גביע מוזהב שעיצב האמן פאבלו ריינוסו. הקבוצה הראשונה שזכתה בו הייתה מונקו, שגברה בגמר 4-1 על סושו.
לקראת עונת , הציגה הליגה לכדורגל מקצועני מספר חידושים לפורמט, כשקבעה שתאריכי המפעל ישתנו, וכעת יתקיימו החל מחודשים אוגוסט-ספטמבר ועד לחודשים מרץ-אפריל. כמו כן, הוצגו שינויים בתהליך ההגרלה, בו חולקו הקבוצות לפי ארבע קבוצות דירוג והקלות ניתנו לקבוצות המשחקות במקביל בליגת האלופות. החלטה זו עוררה תרעומת בקרב הקבוצות שנכללו בקבוצות הדירוג הנמוכות יותר.
לאחר עונת , עם סיום זכויות השידור על המפעל, הועמד קיומו בסכנה, עקב ביקוש נמוך לזכויות שידור ותלונות על עומס בקרב קבוצות המשחקות במקביל במסגרת הליגה האירופית. למרות זאת, נמכרו זכויות השידור, אמנם בסכום נמוך יותר, והוצגו הקלות נוספות לכל המועדונים המשתתפים במקביל במסגרות אירופיות.
לאחר עונת הטורניר בוטל.
מיזס
מיזֶס (נכתב גם מיזש, מיזיס, מיזיש, וכן מייזיש, מייזס; בכתב לטיני: Mieses, Mises; בכתיב יידי: מיזעס, מיעזעס) היא משפחה יהודית אוסטרית, פולנית וגרמנית שמקורה בגליציה.
ניניו
ניניו הוא שם משפחה בספרדית שמשמעותו ״ילד״.
הערכת ביצוע
הערכת ביצוע לאור תכנון או הערכת פרויקטים בארגונים מבקשת לבחון את היעילות והאפקטיביות של יחידה ארגונית, או תהליך, לצורך תכנון, מימון וקבלת החלטות. לרוב, תהליך זה מבקש ליצור מדידה מדויקת של התפוקות והתוצאות של הגורם המוערך למול התשומות שהושקעו בו ולאור מטרות המיזם.
החשיבות של הערכת הביצוע.
להערכת הביצוע בארגונים חשיבות בהיבטים רבים, ביניהם ניתן למנות את עידוד האחריותיות (Accountability) באשר לשימוש במשאבים; הפריית העשייה הארגונית מתוך איסוף מידע באופן שמסייע לקבלת החלטות בארגון; והעשרת הידע הרחב בתחום מתוך לימוד שיטתי של דרכי עבודה שהוכיחו את עצמן בהתמודדות עם האתגרים. ניתן לדייק היבטים אלו ביחס למגזרים השונים, תוך התייחסות למטרות העשייה השונות של הארגונים:
אתגרים בתהליך ההערכה.
האתגר המרכזי בתהליך ההערכה הוא המיקוד בנושא המצוי בליבת ההערכה, מתוך ההבחנה הנפוצה בין תשומות, פעילויות, תפוקות או תוצאות. הדעה הרווחת היא שתהליך הערכה מוצלח אמור להיות ממוקד בבחינת התפוקות והתוצאות, הבוחנות את השאלה האם המיזם השיג את מטרותיו - קרי - האם המיזם נוהל באופן אפקטיבי. עם זאת, הערכת היבטים אלו היא קשה ולעיתים בלתי אפשרית. כך, למשל, לא מעט מיזמים חברתיים נרחבים מבקשים לחולל שינוי חברתי או תרבותי שניתן לבחון רק במבט של טווחי זמן ארוכים, וקשה עד בלתי אפשרי למדוד את הצלחתו. זאת, הן בשל חוסר יכולת להפריד בין השפעת הגורמים השונים על המציאות הנבחנת והן בשל היעדר מדדים ברורים ונרחבים בעזרתם ניתן לדגום ואת השינוי. במצבים אלו, ההערכה תתמקד, לפחות בשלבים הראשונים, בבחינת הפעילויות והתפוקות הישירות מפעילויות אלו, ומטרת ההערכה תהיה מידת היעילות בתהליך הביצוע. במקרה אחר, למשל - מיזם חברתי ממוקד (לדוגמה - חלוקת מצרכים), ניתן לבחון במדויק את היחס שבין ההשקעה לבין הביצוע.
על גבי שאלות יסוד אלו, מתווספים אתגרים מצביים נוספים דוגמת לחצי זמן לא–מציאותיים מצד גורמי מימון ציבוריים ופרטיים להיצירת הערכה מבוססת נתונים, היעדר מיקוד בתהליך איסוף המידע המייצר הצפה של נתונים, ונטייה ליצירת הערכה טקסית שלא ברור כיצד תסייע להמשך ניהול המיזם.
עליית מרכזיות ההערכה במגזר השלישי.
בעשורים האחרונים ניכרת עלייה רבתי בחשיבות ההערכה במערכת היחסים שבין המגזר השלישי והפילנתרופיה בישראל, בראש ובראשונה בשל שינויים שהתרחשו בזירת הפילנתרופיה היהודית-אמריקנית, תחת הכותרת של פילנתרופיה מבוססת תפוקות. על רקע זה, ניתן לראות את צמיחתם של עמותות וחברות המסייעות לנהל תהליכים אלו, ואת הדרישה הגוברת מצד עמותות להציג נתונים אודות היעילות והאפקטיביות שלהם בתהליכי העבודה כתנאי להמשך תמיכה כלכלית בעתיד.
מודלים להערכה בארגונים.
המודל הלוגי להערכת ביצועים בארגונים.
מודל לתכנון ולהערכת ביצוע לאור התכנון בארגונים, בין היתר במגזר הציבורי בתחום השירותים החברתיים ובמגזר השלישי, הוא המודל הלוגי (מאנגלית ). המודל הלוגי הוא כלי עבודה בצורת תבנית ויזואלית שמסייע לנסח, לחשוף ולהציג את תאוריית השינוי () של התוכנית. הוא מציג את רכיבי תוכנית ההתערבות ואת הקשרים ביניהם, ולאורו ניתן למדוד את מידת ההצלחה של מיזמים. המודל הלוגי יכול לשמש לייצוג תוכנית התערבות החל מרמת הלקוח הבודד, דרך היחידה הארגונית ועד לאוכלוסיית הלקוחות.
זהו כלי דינמי הנתון לשינויים ולעדכונים בעקבות מידע חדש, תובנות חדשות, התפתחויות בתאוריית השינוי, שינויים חברתיים, התפתחות במגמות מקצועיות ועוד. חשוב לחזור למודל הלוגי מדי פעם בפעם, גם לאחר שהושלמה הכנתו הראשונית, ולבחון האם נדרשים שינויים ועדכונים. יש מגוון רחב של גרסאות למודל הלוגי. ראה שתיים מהן בתרשימים.
מטרת שרטוט המודל הלוגי היא לייצר קשר ניהולי ברור בין ההשקעה במיזם, הפעולות שננקטות במיזם, והתוצאות שפעולות אלו אמורות להשיג. על ידי הערכה לאור המודל הלוגי ניתן לקבוע האם ההשקעה נושאת את הפירות המבוקשים ולאור זאת לתכנן את המשך הפעולות. המודל הלוגי הבנוי על פי שיטת החשיבה התוצאתית מאפשר לבצע מדידת תוצאות שיטתית אשר יכולה לעונות על השאלות: האם, באיזו מידה ועבור מי הושגו השינויים שבמוקד תהליך ההתערבות.
עם זאת, קיימת ביקורת על המודל המציג את הניהול כתהליך ליניארי ולוגי, בזמן שהשגת תוצאות משמעתיות, בייחוד במגזר החברתי, מתרחשת באופנים מורכבים המצריכים שילוב כוחות של גורמים שונים, והנעה מתמדת של התהליכים (לעומת הגאנט הסדור שהמודל מבקש ליצור).
שצ'גובו
שצ'גובו (בפולנית: Strzegowo; ביידיש: סטשעגאווע) הוא כפר חקלאי בפרובינציית מזוביה שבפולין.
היסטוריה.
היישוב שצ'גובו מוזכר לראשונה במסמך משנת 1349, מסמך המתייחס אליו כחלק מרכושו של הנסיך בולסלאב השלישי, עקום הפה, בן המאה ה-12. הוא מוזכר במסמכים מהמאות הבאות כחלק מרכושם של בני אצולה ובעלי תפקידי ממשל ושיפוט.
אתרים.
בכפר כנסיית עץ על שם אנה הקדושה, שנבנתה בשנת 1756. המזבח הראשי הוא מהמאה ה-18, בסגנון הרוקוקו, ועבר שיפוץ בשנת 1959. ליד הכנסייה נמצא מגדל פעמון מהמאה ה-19. בכיכר סמוכה נמצאים שני אלונים עתיקים שלפי האגדה ניטעו בידי המלך קזימיר הגדול.
לכפר צביון תיירותי ובו בית מלון ומספר עסקים, אצטדיון, תיאטרון ותזמורת נוער מקומית. בבית הקברות של הכפר טמונים מספר לוחמים פולנים שלחמו במלחמה הפולנית-סובייטית בשנים 1919-1921 וכן במערכה בפולין בספטמבר 1939.
יהודי שצ'גובו.
בין שתי מלחמות העולם חיו בשצ'גובו כ-600 יהודים מתוך כ-1,800 תושבי הכפר. הכפר נכבש על ידי גרמניה הנאצית בתחילת ספטמבר 1939, בעת המערכה בפולין. פולקסדויטשה השתלטו על הכפר והחלו לפגוע ביהודים. בקיץ 1940 הוקם במקום יודנרט, ובסוף 1941 הוקם במקום גטו. בינואר 1942 הובאו אל הגטו כ-1,000 פליטים מיישובי הסביבה, בהם שרפץ, וכן יהודים נוספים, שנמלטו מאקציות באזור. בנובמבר 1942 גורשו יהודי הכפר לטרבלינקה עם חלק מתושבי גטו מלאווה וכן לאושוויץ. מעטים מהצעירים בכפר הצליחו להימלט בעת חיסול הגטו, והצטרפו לפרטיזנים פולנים.
גאיוס אופיוס
גאיוס אופיוס (בלטינית: Gaius Oppius), בן המאה ה-1 לפנה"ס, היה מידידיו הקרובים של יוליוס קיסר. הוא ניהל את ענייניו הפרטיים של קיסר בתקופות בהן נעדר מרומא, ויחד עם לוקיוס קורנליוס בלבוס קנה לו השפעה רבה על העיר. מסופר כי אופיוס סעד עם קיסר, סלוסטיוס, הירטיוס, בלבוס וסולפיקיוס רופוס לילה לפני שחצה קיסר את הרוביקון אל איטליה, ב-10 בינואר 49 לפנה"ס.
סווטוניוס מספר, כי יש החושבים שאופיוס הוא שכתב את תולדות המלחמות בהיספניה, אפריקה ואלכסנדריה, ספרים המיוחסים ליוליוס קיסר עצמו. כיום מקובלת הדעה, כי אפשר שאופיוס כתב את "מלחמת אלכסנדריה" (אם כי הטיעונים לטובת הירטיוס משכנעים יותר), אבל לבטח לא את "מלחמת היספניה" ו"מלחמת אפריקה". ההיסטוריון הגרמני ניבור (Niebuhr), מכל מקום, מייחס בוודאות את הספר "מלחמת אפריקה" לאופיוס. המחבר של הספרים המאוחרים יותר לקח חלק פעיל במלחמות אותן הוא מתאר, בעוד אופיוס היה באותו זמן ברומא.
אופיוס כתב גם ביוגרפיה של קיסר ושל סקיפיו אפריקנוס.
יש הסבורים כי אחרי מות קיסר כתב אופיוס פמפלט בו הוא מנסה להוכיח כי קיסריון, בנה של קלאופטרה, לא היה מזרעו של קיסר כפי שטענה היא עצמה.
כראמי
כראמי הוא שם משפחתם של פוליטיקאים לבנונים שונים.
Cell Broadcast
בליזריוס
אנלמה