בפרס הסטרטיפיקציה השתתפו 288 פותרים והוגשו 75 פתרונות סופים מקבוצות מ-15 מדינות שונות. ב-16 בנובמבר 2015 זכו בפרס שלוש קבוצות: קבוצה מאוניברסיטת מישיגן, קבוצה מאוניברסיטת אילינוי, שתיהן בארצות הברית וכן קבוצה מהמכון הלאומי למחקר בטיוואן. האלגוריתמים הזוכים הצליחו לנבא את התקדמות המחלה בדיוק רב בצורה משמעותית יותר ממודלים קיימים (מהפרס הקודם) והם נמצאים כעת בבדיקה וניתוח נוספים, תוך עניין רב מחוקרים וחברות תרופות בתחום ה-ALS.
פרס הטכנולוגיה המסייעת הבינ"ל.
בעוד בשנים האחרונות נראה שיעור חסר תקדים של פיתוח טכנולוגי, פיתוחים של טכנולוגיות מהפכניות מיעטו להגיע ולהשפיע על חייהם של אנשים עם מוגבלות הזקוקים להם ביותר. אחד התחומים בהם קיים צורך משמעותי בלתי מסופק הוא טכנולוגיה מסייעת לתקשורת. עבור אנשים החיים עם ALS שמתמודדים עם קושי ניכר, או אינם מסוגלים כלל לתקשר בכל דרך אחרת, טכנולוגיה יכולה להיות גורם משנה איכות חיים. כדי לתת מענה לצורך זה, The ALS Association האמריקאית ופרס לחיים איחדו כוחות כדי להשיק את פרס הטכנולוגיה המסייעת למען חולי ה-ALS. במסגרת האתגר, הוזמנו חוקרים, מומחי טכנולוגיה ויזמים להגיש רעיונות לפתרונות תקשורת חדשניים לאנשים החיים עם ALS ולהתחרות על פרס בסך 400,000$ שיוענק לפרויקט הטוב ביותר. כאשר בשלב א' של הפרס חולקו פרסים בשווי 200,000$ ל-4 יזמים שהציגו רעיונות מובילים.
מטרת האתגר היא למצוא פתרונות תקשורת שיהיו חדשניים, יעילים מעל ומעבר לפתרונות הזמינים כיום, קלים לשימוש וחסכוניים להתאמה עבור חולים בשלבי מחלה שונים. הפרויקטים המובילים נבחרו על ידי פאנל מומחים מהתעשייה, עסקים, מרפאות ואנשים החיים עם ALS.
המשתתפים התבקשו להכין אב טיפוס של המוצר שלהם. אבות הטיפוס החדשניים לפתרונות תקשורת אלה הוצגו באירוע סיום האתגר אשר התקיים ב -5 בדצמבר 2016 במרכז הכנסים בדבלין. לאירוע הוזמנו כל חברי קהילת ה- ALS, כולל חולים, מטפלים, בני משפחה, חוקרים ואנשי מקצוע קליניים אשר השתתפו בפורום הפתוח של האירוע, התנסו באופן אישי עם מוצרי האב-טיפוס שהוצגו, והעניקו משוב שעזר לבחור את הפרויקט הזוכה ולהשפיע על פני התקשורת המסייעת ל-ALS בשנים הבאות.
קבוצה ישראלית בראשותו של ד"ר דורון פרידמן מהמרכז הבינתחומי הרצליה, זכתה בפרס עידוד בשלב הראשון בתחרות והיא נהנתה ממענק פיתוח על סך 50,000 דולר. סך פרסי השלב הראשון עמד על 200 אלף דולר.
כאמור, במסגרת גמר השלב השני שהתקיים בדבלין, קבוצת Donders ההולנדית וקבוצת PIson Technology האמריקאית, זכו ביחד במענק פיתוח על סך 400 אלף דולר מטעם עמותת פרס לחיים הישראלית ו- The ALS Association האמריקאית, על פיתוחם. פרס לחיים רתמה את חברת טבע למתן חסות חלקית לתחרות. המוצר של קבוצת PIson Technology מתוכנן להיכנס לשימוש במחקרים קליניים ראשוניים בארצות הברית בתחילת קיץ 2017.
פרס הטכנולוגיה המסייעת הישראלי לחולי ALS.
במסגרת יום המודעות העולמי למחלת ה-ALS, ב-21.6.16 התקיים גמר תחרות טכנולוגיה מסייעת לחולים בכלל ולחולי ה-ALS בפרט.  זו הייתה תחרות ראשונה מסוגה בה סטודנטים שונים, מרחבי הארץ, מפתחים פיתוחים חדשניים מבוססי טכנולוגיה כדי לסייע לאותם החולים להתמודד עם מחלתם. התחרות התקיימה בהובלת עמותת פרס לחיים ובשיתוף בית הספר לתקשורת במרכז הבינתחומי הרצליה.
הצוותים התחרו זה מול זה והציגו את פיתוחיהם אשר נפרסו על ספקטרום רחב: תחום האפליקציות, תחום ההנגשה, תחום ניטור והתראה, תחום הפנאי ועוד. בתחרות הציגו את פיתוחם 9 צוותים אשר הגיעו לגמר מתוך 20. מול חבר שופטים מבכירי האקדמיה היישומית בישראל, מתחום הרפואה והטכנולוגיה.
הקבוצה הזוכה היא PALS המשלבת ארבעה סטודנטים הלומדים במרכז הבינתחומי הרצליה אך מתחומים שונים: אביגיל צרניק ויונתן לימון מבי"ס לתקשורת, אסף נאורי מבי"ס לפסיכולוגיה ולירון שלו ויפים ודקוב מבי"ס למחשבים. השילוב הרב תחומי הזה הביא לפיתוח אמצעי עזר עבור חולי ALS אשר יאפשר להם להשיג תחושה גבוהה יותא של עצמאות בחדר השינה.
כאמור, חולי ALS נתמכים באמצעי תקשורת חדשניים ויעילים שכן, הם מאבדים בהדרגה את היכולת להפעיל את שרירי הגוף והפנים ועל כן גם את יכולתם לדבר ולתקשר עם סביבתם. העזר הטכנולוגי PALS מאפשר לחולים, בזמן שהם מנותקים ממערכות התקשורת שלהם לבצע משימות שונות עם פקיחת עינוי, לאחר השינה, לרבות: קריאה למטפל או שליטה על מערכת השמע בבית. המערכת מתרגמת הלכה למעשה את מצמוצי עיניי החולה, לפי אורך המצמוצים- בדומה לקוד מורס, לפעולות מוגדרות מראש. המערכת מעוצבת כמנורת לילה ומקושטת במורס כדי לשמור על האינטימיות של חדר השינה ובכך מבטיחה הפרעה מינימלית למשתמש ולסביבתו.
הזוכה במקום הראשון קיבל מענק על סך 10,000 ₪ מעמותת פרס לחיים.
פרס ניבוי התקדמות מחלת ה-ALS.
ב-2012 עמותת פרס לחיים השיקה פרס לניבוי ה-ALS על שם פיל בואן. על מנת לזכות, המשתתפים נדרשו לייצר אלגוריתם שינבא את התקדמות המחלה בתוך שנה טוב יותר ממה שאלגוריתם סטנדרטי יכול היה לנבא. הניבוי הטוב ביותר זכה בפרס של 50 אלף דולר.
בפרס הניבוי השתתפו למעלה מאלף פותרים מ-64 מדינות בעולם. ב-15 באוקטובר 2012 זכו בפרס שתי קבוצות: קבוצת סטנפורד שכללה זוג חוקרים צעירים מאוניברסיטת סטנפורד בארצות הברית וקבוצת סנטרנה שכללה שני סטטיסטיקאים העובדים בחברה למחקר שיווקי סנטרנה בעיר וושינגטון בארצות הברית.
שני האלגוריתמים הזוכים הצליחו לנבא את התקדמות המחלה בדיוק רב בצורה משמעותית יותר ממודלים קיימים ומיכולת הניבוי של רופא מומחה בתחום. האלגוריתמים יכולים להפחית ב-23% את המשאבים הנדרשים לבדיקת תרופות חדשות ל-ALS.
מאגר נתונים של חולי ALS ומאגר נתונים גנטי.
על מנת לעודד פריצת דרך בהבנת התקדמות המחקר הקליני ב-ALS, עמותת פרס לחיים הקימה מסד נתונים המאחד נתונים של חולי ALS ממחקרים קליניים שהסתיימו. המאגר מכיל למעלה מ-8,500 חולים מ-18 מחקרים קליניים, מה שהופך אותו למאגר הגדול ביותר של חולים ממחקרים קליניים בתחום ה-ALS. המאגר הושק ב-3 בדצמבר 2012 והוא נגיש בחינם לחוקרים בכל העולם.
פרס הניבוי השתמש בקבוצה חלקית של נתונים מתוך מסד נתונים זה. מלבד זאת, למעלה ממאה וחמישים חוקרים עובדים באמצעות נתונים אלה.
על מנת לשפר את איכות המחקר הגנטי על מחלת ה ALS ולאחד בין מחקרים גנטיים במעבדות שונות בכל העולם, עמותת פרס לחיים, בשיתוף עם מכון המחקר לגנטיקה מולקולרית ע"ש מקס פלנק בברלין, הקימה מסד נתונים של גנטיקה של ALS. מסד הנתונים מאפשר גישה לסקירה מלאה של מידע על גנים של ALS וכמו כן גם מטא-אנליזה של המידע מאפשר מסקנות כלליות ממחקרים שונים שנעשו על ALS.
פורום ALS.
על מנת להביא חוקרים חדשים לתחום ה-ALS ולעודד שיתופי פעולה בין חוקרים, עמותת פרס לחיים, בשיתוף עם Alzheimer’s Research Forum הקימו פורום לחקר ה-ALS. הפורום מאפשר גישה לחדשות מחקר ותעשייה בתחום ה-ALS, סקירה של חברות המבצעות מחקר בתחום ה-ALS ומידע על שלבי התפתחות תרופות.
מאהדי
אלמועוד
אי יציבות הידרודינמית
קוריזיים
הקּוֹרִיזִיִּים (שם מדעי: Rhopalidae) היא משפחה קטנה של חרקים יבשתיים בתת-סדרת הפשפשים המונה כ-200 מינים שונים ב-18 סוגים, בישראל ידועים 18 מינים. בעבר היו שייכים למשפחת הגלדניים אך בשונה מהם אין להם בלוטות ריח. רבים מהמינים בעלי כנף עם corium שקוף המקל על זיהוי המשפחה מבין משפחות פשפשים אחרות. מינים אחדים בעלי corium אטום ודומים לפנדוריים, כגון קוריז השיכרון, אך בניגוד לפנדורים הקוריזיים בעלי מספר רב של ורידים בממברנת הכנף. כל המינים צמחוניים בעיקר פונדקאים על עשבים אך חלקם כגון המין הנפוץ בארץ קוריז שקוף ניזונים ממגוון צמחי רחב.
המאובן הקדום ביותר של קוריז נמצא מתקופת הדוגר במונגוליה הפנימית.
לארה גוט
לארה גוט-בהראמי (באיטלקית: Lara Gut-Behrami; נולדה ב-27 באפריל 1991) היא גולשת סקי אלפיני שווייצרית, אלופה אולימפית מאולימפיאדת בייג'ינג (2022) ובעלת שתי מדליות ארד נוספות באולימפיאדת החורף, אחת באולימפיאדת סוצ'י (2014). ואחת באולימפיאדת בייג'ינג (2022) זוכת שתי מדליות זהב, שלוש מדליות כסף ושלוש מדליות ארד באליפויות העולם בסקי אלפיני
גוט, זכתה ב-34 ניצחונות במסגרת גביע העולם, בגביע העולמי הכללי בשנת 2016 ו-3 פעמים בגביע העולמי בסופר G (2014, 2016 ו-2021).
ביוגרפיה.
גוט נולדה בסורנגו, השוכנת בקנטון טיצ'ינו שבדרום שווייץ, על גבול איטליה. היא החלה להתחרות בסקי אלפיני עוד בילדותה, תחת הדרכתו של אביה, גולש סקי אלפיני תחרותי בעצמו. בדצמבר 2007 השתתפה לראשונה בתחרות גביע העולם של הפדרציה הבינלאומית לסקי במקצה הסלאלום הענק. ב-2008 זכתה 7 פעמים בתחרויות גביע אירופה, בדצמבר אותה שנה הייתה לזוכה הצעירה ביותר בתולדות תחרות סופר G בגביע העולם. מאז זכתה עוד 23 פעמים בתחרויות גביע העולם בסלאלום ענק, גלישה במורד ובסופר g. באליפויות העולם בסקי אלפיני זכתה בשלוש מדליות כסף ובשתי מדליות ארד.
באליפות העולם בסקי אלפיני ב-2009 זכתה במדליית כסף בתחרות הגלישה במורד לאחר לינדזי וון, ובמדליית כסף בתחרות הסופר משולב לאחר קתרין זטל האוסטרית. בתחרות הסופר-G סיימה במקום השביעי ונפסלה בתחרות הסלאלום הענק.