בלייזר דומה למעיל ספורט ועשוי מבד בצבע אחיד, שני צבעים בעלי ניגודיות גבוהה או דפוס שמרני (כמו פסים). לבלייזרים יש גם בדרך כלל כפתורי מתכת בגלל מקורם בצי הבריטי, ובספורט השייט. לבלייזרים יש הרבה פעמים כיסים הנתפרים מחוץ לגוף החליפה.
מעילי ספורט מיוצרים ממגוון של בדים כמו:צמר, טוויד, פשתן, קטיפת תלמים וכותנה. הסוג הקלאסי מיוצר מצמר, לרוב מאריג טוויד. באירלנד הסוג "טוויד דונגל" פופולרי למדי.
עמותת עדי
מחוז גרנדה
מחוז גרנדה, הוא מחוז (פרובינציה) במזרח אנדלוסיה שבדרום ספרד, ובעבר מדינה ריבונית (טַייפֶֿה) בספרד המוסלמית, שבירתה התחלפה בין גרנדה לקורדובה הנמצאים ברמת גרנדה - מישור פורה בין שלש נהרות, למרגלות הרי סיירה נוואדה (בספרדית: הר מושלג), בצפון מזרחה של אנדלוסיה.
כיום מחוז גרנדה הוא אחד מ-8 המחוזות (הפרוביציות או פרובינקיות) המרכיבים את הקהילה העצמאית אנדלוסיה, בדרום ספרד, שבעברה הייתה אל-אנדלוס, היא ספרד המוסלמית.
בירת המחוז כיום היא העיר גרנדה, ועל שמה המחוז. משמעות השם: רימון.
הרי סיירה נוודה נספחים למחוז גם הם, והמחוז מכיל את ההר הגבוה ביותר בחצי האי האיברי, הר מולחצן Mulhacén המתנשא לגובה 3,479 מטרים. (לשם השוואה, מצפה שלגים, הוא החרמון הישראל הוא רק 2,236 מטרים, ושיא החרמון בסוריה הוא 2,814. הר מולחצן גבוה מהחרמון הישראלי ביותר מחצי גובה החרמון).
במחוז גרנדה אתרי תיירות רבים, עם שאריות יהודיות ואחרות מתקופת השלטון המוּרי המוסלמי, בערים קורדובה וגרנדה.
ארמון אלהמברה (שיבוש מערבית: אלחמרה - האדום) נמצא באזור ההררי, כמו גם מתחמי נופש וגלישת סקי. קוסטה טרופיקנה - לחוף הים התיכון, היא אחד החופים המבוקשים בתיירות פנים ספרדית, וגם מכל רחבי אירופה.
בתקופת תור הזהב של יהודי ספרד, מראשוני המשוררים הספרדים (כלומר מראשוני המשוררים היהודים מספרד) רבי שמואל הנגיד שחי בקורדובה (כיתוב רבני: קורטובה), כיהן כיועץ וסופר של מלך ממלכת גרנדה, ואף יצא איתו ועם הפיקוד הבכיר לקרבות נגד טייפות (מדינות עיר-ממלכה מוסלמיות) שכנות.
משרד ההגנה הלאומית (ליטא)
משרד ההגנה הלאומית (בליטאית: Respublikos krašto apsaugos ministerija) הוא משרד בממשלה הליטאית, האחראי על יישום מדיניות הביטחון של ליטא. בראשו עומד השר, חבר הממשלה. השר העומד בראש המשרד אחראי על ניהולם השוטף של הכוחות המזוינים של ליטא, כמו גם על גיוסם בשעת הצורך. הוא מדווח ישירות לנשיא אשר משמש כמפקד העליון של הכוחות המזוינים. ראש ההגנה מדווח ישירות לשר.
ארבידס אנושאוסקס ממפלגת איחוד המולדת מכהן כשר ההגנה הלאומית מאז 11 בדצמבר 2020.
זולטן וראסטו
יהב שמיר
יהב שמיר (נולד ב-6 באפריל 1999) הוא שחקן כדוריד ישראלי, המשחק בקבוצת מינדן מהליגה הגרמנית בכדוריד ובנבחרת ישראל בתפקיד שוער.
הקריירה בישראל.
שמיר נולד וגדל בתל אביב ולמד בתיכון הגימנסיה העברית "הרצליה". התחיל את דרכו בקבוצת מכבי תל אביב תחת הדרכתו של המאמן ניקולא מקסימוביץ'. בגיל 19 הושאל לקבוצת הבוגרים של הפועל רמת-גן גבעתיים ושנה לאחר-מכן הושאל לא.ס. רמת השרון, במשך שנתיים אלו שיחק במסגרת הכרטיס הכפול גם במכבי תל אביב.
הקריירה באירופה.
בשנת 2020 עבר שמיר לשחק בשווייץ בסגנית האלופה השווייצרית פאדי וינטרטור ובמהלך העונה הצעיד אותם לאליפות לאחר 17 שנים, ובכך הפך לשחקן הכדוריד הישראלי הראשון שזוכה בתואר אליפות בקבוצה מחוץ לישראל.
בשנת 2022 עבר שמיר לשחק בהליגה הגרמנית בכדוריד בקבוצת מינדן מהליגה הגרמנית בכדוריד, ובכך הפך לשוער הישראלי הראשון בליגה הגרמנית.
נבחרת ישראל.
שמיר נמנה עם סגל נבחרת ישראל בכל הגילים, והחל משנת 2018 מהווה שחקן פעיל בנבחרת הבוגרת של ישראל.
חוק השכרת ומכירת נכסי דלא ניידי לזרים
חוק השכרת ומכירת נכסי דלא ניידי לזרים, מס' 40 לשנת 1953 (ידוע גם כחוק מספר 40) הוא חוק ירדני האוסר מכירה והשכרה של מקרקעין למי שאינו ירדני, פלסטיני או ממוצא ערבי אחר. החוק חל גם ביהודה ושומרון, ולא בוטל גם לאחר מלחמת ששת הימים. בשנת 1971 נעשה שינוי חקיקה המאפשר לחברה רשומה ביהודה ושומרון לבצע עסקאות מקרקעין ביהודה ושומרון, בכפוף לקבלת אישור ("היתר עסקה") מראש המנהל האזרחי, ללא הבדל בין ערבים ל'זרים'. בפועל החוק מקשה על רכישה תקינה וחופשית של קרקעות ובתים על ידי יהודים ביהודה ושומרון. על החוק נמתחה ביקורת רבה בשל היותו מפלה וגזעני, והועלו הצעות חוק בכנסת וכן עתירות לבג"ץ המבקשות לבטלו.
האיסור ל'זרים' לרכוש מקרקעין.
סעיף 3 לחוק קובע כי אדם שאינו פלסטיני או ירדני יוכל לרכוש מקרקעין רק אם מדובר בקרקע עירונית הנדרשת למגוריו ולניהול עסקיו בלבד. סעיף 4 מאפשר לאדם ממוצא ערבי שאינו ירדני או פלסטיני לרכוש מקרקעין גם בקרקעות שאינן עירוניות, בכפוף ל"היתר עסקה". ל'זרים' שאינם ממוצא ערבי אין אפשרות על פי החוק לבצע עסקאות מקרקעין מחוץ לאזורים העירוניים. כמו כן, חלה הגבלה על תקופת השכירות האפשרית ל'זרים'.
ביהודה ושומרון.
מיד לאחר מלחמת ששת הימים הוצא מנשר צבאי ובו הקביעה כי סדרי החוק והמשפט שעמדו בתוקפם תחת השלטון הירדני וקודם לו, ימשיכו לעמוד בתוקפם. בהתאם לכך גם "חוק השכרת ומכירת נכסי דלא ניידי לזרים" לא תוקן, כך שעד היום חל ביהודה ושומרון האיסור למכור קרקע ל'זרים', ובכלל זה בעיקר יהודים.
בשנת 1971 נחקק הצו בדבר חוק השימוש והחזקה (תצ'רוף) של האישיות המשפטית בנכסי דלא ניידי, שהעניק למפקד המנהל האזרחי סמכות לתת היתר עסקה לתאגיד רשום ביהודה ושומרון לבצע עסקאות מקרקעין ביהודה ושומרון, ללא הבחנה במוצאם האתני של חברי התאגיד. מאז חיקוק צו זה המצב המשפטי ביהודה ושומרון מאפשר למי שאינם ערבים לקנות מקרקעין בשטחים לא עירוניים רק כאשר הם מתאגדים כחברה ובנוסף מקבלים היתר עסקה.
היתר עסקה.
בתקופת השלטון הירדני הסמכות לתת היתר עסקה הייתה שייכת למועצת השרים הירדנית. מאז מלחמת ששת הימים הסמכות הרשמית לנתינת היתר עסקה היא של ראש המנהל האזרחי. היתר עסקה נדרש לרכישת קרקע על ידי 'זרים' גם בקרקע עירונית וגם בקרקע שאינה עירונית. בפועל, ראש המנהל האזרחי הוא קצין בצה"ל, הכפוף לשר הביטחון, כך שבקבלת ההחלטה אם לתת היתר עסקה מעורבים בדרך כלל שיקולים שונים של הדרג המדיני.
ביקורת והצעות לשינוי.
באקדמיה.
שימור האיסור למכור מקרקעין ביהודה ושומרון ל'זרים' (בפועל יהודים) ספג ביקורת רבה בשל היותו מפלה וגזעני ובשל הפגיעה בעקרון השוויון. כמו כן, האיסור מצטרף לסל הגבלות וחסמים הפוגעים בזכות הקניין של יהודים ביהודה ושומרון: כמו בכל מרשם מקרקעין מקובל במדינות מודרניות (כגון מרשם המקרקעין הישראלי), ערבי יכול ליהנות ממידע רשמי ומדויק על שם מי הקרקע רשומה, ולעומת זאת ליהודי אין גישה למאגר המידע על רישום המקרקעין ביהודה ושומרון. בנוסף, את הרכישה יכול היהודי לבצע רק בדרך המסורבלת של שותפות בתאגיד, כאמור, ולא באופן פתוח וחופשי. גם מימוש הרכישה תלוי תמיד בשיקול דעתו של גורם מדיני, שיכול להימנע מלתת היתר עסקה. לבסוף, גם אם היהודי מחזיק בקרקע כדין, יכול שר הביטחון להוציא צו שימוש מפריע כנגד היהודי המחזיק בקרקע, גם ללא טענת בעלות של מישהו אחר, בטענה שנוכחותו במקום מפריעה לשלום הציבור.
בדו"ח הוועדה לבחינת מצב הבנייה ביהודה ושומרון (דו"ח לוי) נמתחה ביקורת חריפה על המשך תחולתו של החוק ביהודה ושומרון, כמו גם על חוקים ונהלים דרקוניים נוספים:
ד"ר חגי ויניצקי הציע ב-2018 הצעת חקיקה צבאית ליהודה ושומרון, לפיה כל אדם כשיר לרכישת קרקע ביהודה ושומרון, כך שתבוטל האפליה ותוסר ההגבלה גם על יהודי פרטי לרכוש מקרקעין. כמו כן לפי ההצעה יש לבטל את דרישת היתר העסקה.
בכנסת.
במרץ 2018 העלה חבר הכנסת בצלאל סמוטריץ' 2 הצעות חוק פרטיות המבקשות לבטל את איסור המכירה לזרים. במרץ 2022 הניח סמוטריץ' שוב את ההצעות על שולחן הכנסת יחד עם שותפיו מסיעת הציונות הדתית.
במשרד הביטחון.
הביקורת כלפי האפליה המובנית במצב החוקי הקיים חלחלה גם למשרד הביטחון ולאגפים המשפטיים שלו האחראים על החקיקה ביהודה ושומרון, כך שהתובנה המוסכמת הייתה שיש לבטל את איסור המכירה ל'זרים': בדצמבר 2018 הוציא יועמ"ש איו"ש חוות דעת התומכת בביטול האיסור למכירת קרקע ל'זרים', תוך הותרת הדרישה להיתר עסקה. בינואר 2019 הוציא משרד הביטחון חוות דעת משפטית שקבעה שיש לצמצם אף את הדרישה להיתר עסקה בנוסף לביטול איסור מכירת הקרקע לזרים. למרות עמדת הייעוץ המשפטי של משרד הביטחון, שר הביטחון בני גנץ החליט שלא לבטל את החוק בשל חשש מחיכוך עם הרשות הפלסטינית.
הליכים משפטיים.
בדצמבר 2020 הגישה עמותת רגבים עתירה לבג"ץ כנגד שר הביטחון בני גנץ הדורשת לחייב את משרד הביטחון והמנהל האזרחי לבטל את איסור מכירת המקרקעין ל'זרים', כפי שהמליצו הגורמים המקצועיים במשרד הביטחון. בפברואר 2022 הצטרפו לעתירה משה זר וישראל ציגלמן שנפגעו באופן ישיר מהחוק, ובג"ץ הוציא צו על תנאי המורה לגנץ להשיב מדוע לא יבוטל החוק.
ארווידאס אנושאוסקאס
ארווידאס אנוּשׁאוסקאס (בליטאית: Arvydas Anušauskas; נולד ב-29 בספטמבר 1963) הוא פוליטיקאי ליטאי ממפלגת איחוד המולדת, חבר הסיימאס מאז 2008. משמש כשר ההגנה הלאומית מאז 11 בדצמבר 2020.
ביוגרפיה.