בשנת 1995 השלימה תואר ראשון בחוג לתקשורת ועיתונאות ובחוג לחינוך באוניברסיטה העברית בהצטיינות יתרה. בשנת 1996 השלימה לימודי תואר שני בתקשורת ועיתונאות ובפסיכולוגיה חברתית, בהיקף הנדרש למסלול ישיר לדוקטורט בהצטיינות יתרה.
בשנת 2003 קיבלה תואר דוקטור בתקשורת מהאוניברסיטה העברית בירושלים. עבודת הדוקטור הייתה בנושא: "הלימה ואי-הלימה בדפוסי תמיכה וערעור בתקשורת הלא-מילולית ובתקשורת המילולית באינטראקציה בין אישית", בהנחיית פרופ' שושנה בלום-קולקה וד"ר יעקב שמיר.
הייתה מרצה בכירה במחלקה לתקשורת ועיתונאות ובתוכנית לחקר סכסוכים ויישובם באוניברסיטה העברית בירושלים לתואר ראשון ולתואר שני בנושאי: תקשורת פוליטית מעשית; תקשורת לא-מילולית ותקשורת מילולית במדיה ובאינטראקציה בין אישית; אומנות השכנוע; משא ומתן; פסיכולוגיה חברתית בתקשורת.
כמו-כן היא מרצה בקריה האקדמית אונו בפקולטה למנהל עסקים, בתואר ראשון ובתואר שני (MBA), בפקולטה לחינוך וחברה, בקמפוס הכללי ובקמפוס החרדי ובפקולטה למקצועות הבריאות.
גרבלסקי מרצה בכנסי תקשורת בארץ וברחבי העולם. שימשה גם כיועצת תקשורת למנהלים ולפוליטיקאים בישראל ומופיעה רבות בתקשורת הישראלית.
גרבלסקי הייתה חברה במספר דירקטוריונים, ועדות וגופים ציבוריים, כגון: ועדת הפרס ל"יקיר ירושלים", דירקטור בערוץ הכנסת ועוד, כמו גם חברה בוועדות וגופים בינלאומיים ולאומיים של תקשורת, כגון: International Communication Association (ICA). Israel Communication Association (ISCA), Association for Israel studies (AIS).
תחומי התמחות עיקריים.
מנהיגות אקדמית.
פרופ׳ צפירה גרבלסקי-ליכטמן פרסמה בכתבי עת בינלאומיים. מאמריה זכו לפרסים עבור Top Papers Award, מטעם Interpersonal Division at the International Communication Association 2014; 2017. בחלק מהפרסומים היא כותבת יחידה, ובחלקם היא כותבת בשיתוף פעולה עם חוקרים אחרים. היא מנחה סטודנטים בתוכנית לתלמידים מצטיינים ולתזה, שזכו לפרסומים בעולם. תחומי המחקר שלה כוללים בין היתר: תקשורת לא-מילולית, תקשורת פוליטית, הקשר בין התקשורת המילולית לתקשורת הלא-מילולית, מגדר והבדלים בין-תרבותיים. בנוסף, היא מציגה במחקריה שיטות מחקר כמותיות אבל גם איכותניות. מדי שנה היא מרצה בכנסים בתחומים אלה בישראל ומחוצה לה.
בין השנים 1998–2021 זכתה זגרבלסקי-ליכטמן ברציפות בפרס מרצה מצטיינת באוניברסיטה העברית על כמה קורסים, ביניהם קורסי חובה לתואר ראשון; קורסי חובה לתואר שני; קורסי אבן פינה; וקורסי בחירה ייחודיים שהיא בנתה בתחומי מומחיותה האקדמיים. היא פיתחה שיטות הוראה שמשלבות רמה אקדמית גבוהה עם יישומים פרקטיים וחוויית למידה משמעותית.
מנהיגות מקצועית.
גרבלסקי מייעצת בכישורי תקשורת אישיים לפוליטיקאים ולמנהלים בחברות גדולות במשק, הן במגזר הפרטי והן הציבורי, בנושאי תקשורת ניהולית וניהול משא ומתן; ייעוץ למנכ"לים של בנקים; מנכ"לים ויו"רים של חברות הייטק; מנכ"לים ובעלים של חברות תעשייתיות; ראשי ממשלה; ראשי ערים; שרים; ניצבי המשטרה; מנהלים בכירים במשרדי ממשלה; מנהלים בכירים בשירות הביטחון הכללי. היא הופיעה בכנסים בישראל ומחוצה לה (כנס קיסריה; כנס הרצליה, הרצאות באו"ם וכו'); והופיעה באמצעי התקשורת: טלוויזיה, רדיו; מדיה אלקטרונית; רשתות חברתיות ומסיבות עיתונאים.
בלוגה בלוז
בלוגה בלוז היא סדרת קומית ישראלית, המשודרת בכאן חינוכית החל מה-24 באוקטובר 2021, בכיכובו של ערן זרחוביץ'. את הסדרה יצרו וכתבו נעם נבו ויעל כץ.
עלילה.
הסדרה מתרחשת במחנה הקיץ "וולקנו" שבראשו עומדת מנהלת המחנה, עמליה. את המחנה ירשה עמליה מאביה יחד עם אחותה, גיתית. "וולקנו" הוא החלום של עמליה והיא משתוקקת להקנות לדור הצעיר את אהבת הטבע והיכולות לשרוד בו.
המחנה מקבל את ירמי ואת נוגה, זוג חברים שפוטרו מכל עבודה אשר עבדו בה. במחנה יש גם את השף שפי ואת המדריך גב.
יחסי אוסטריה–אפגניסטן
יחסי אוסטריה–אפגניסטן הם יחסי החוץ בין אוסטריה ואפגניסטן.
סקירה כללית.
היחסים הבילטרליים בין אוסטריה ואפגניסטן היו ברמה גבוהה עד לפרוץ מלחמת האזרחים. שר החוץ לאופולד פיגל סיפק את הדחף העיקרי לכך. בין השנים 1959–1989 היו לאוסטריה שגרירות ובית ספר למוזיקה אוסטרית בקאבול, עם המזרחן האוסטרי הידוע ריכרד קרוטל כשליח מיוחד עד 1981. ב-1994 הועברה האחריות על אפגניסטן תחת שגרירות אוסטריה באסלאמאבאד, פקיסטן (הסמכה משותפת עד היום). עשרות השנים של סכסוכים מזוינים הרסו כמעט את כל הקשרים, אבל הזיכרון של חלק מהאפגנים עדיין חי.
סיוע כלכלי.
אוסטריה מחויבת לתהליך שלום באפגניסטן ותרמה באופן פעיל לשיקום אפגניסטן. בוועידת בריסל על אפגניסטן באוקטובר 2016, אוסטריה התחייבה להשקיע 4 מיליון אירו בפרויקטים של פיתוח והומניטרי באפגניסטן. מ-2002 עד 2015, סיוע לפיתוח רשמי דו-צדדי מאוסטריה לאפגניסטן הסתכם בסך כולל של 42.41 מיליון אירו.
משרד החוץ האוסטרי ארגן שתי ועידות על אפגניסטן בעבר. כנס אחד בנושא "בניין האומה והעתיד של אפגניסטן" התקיים בווינה ביוני 2009. "כנס אקדמי לגבי היישום של אפגניסטן" אורגן ב-2010 בבאדן כהמשך לוועידת לונדון. על פי בקשה של ממשלת אפגניסטן, דיפלומטים אפגנים זוטרים השתתפו בקורסים קצרי מועד שהתקיימו באקדמיה הדיפלומטית בווינה.
עשן מיד שלישית
עשן יד שלישית
עשן מיד שנייה
עוזי מאירי
עוזי מאירי (נולד ב-11 בנובמבר 1940) הוא זמר ישראלי. מהבולטים במבצעי שירי ארץ ישראל. מהבולטים בזמרי ההתיישבות העובדת. זכה לכינוי "המושבניק המזמר".
ביוגרפיה.
עוזי מאירי, יליד הארץ, בוגר "בית הספר החקלאי כדורי", נמנה עם דור המייסדים של מושב "רם און" שבחבל תענך השייך למועצה אזורית הגלבוע. במושב שבצפון הארץ בו גר עם משפחתו הצעירה הקים משק חקלאי שכלל בין היתר לול עם תרנגולי הודו.
בתחילת שנות השבעים התפרסם לראשונה כחבר ההרכב "שומבצל" שהופיע ברחבי הארץ.
פרסומו הגדול הגיע בשנת 1972 כשנטל חלק במופע "ניחוחי חציר" ששודר בטלוויזיה
והביא משיריהם של יוצרי ומבצעי ההתיישבות העובדת.
בעקבות אותו המופע הוזמן מאירי להשתתף במופעים רבים, בפסטיבלי הזמר של התקופה ובתוכניות רדיו וטלוויזיה רבות.
במקביל הקליט שירים חדשים כמו גם רבים משירי ארץ ישראל הישנה והטובה המושמעים עד היום בביצועו.
במשך שנים רבות חילק את זמנו בין עבודת המשק במושב בימים ובין הופעות בכל רחבי הארץ בערבים.
בשלב מסוים פרש מפעילות סדירה בשדה הזמר וחזר להיות מושבניק ב"משרה מלאה".
מופעים.
בעקבות החשיפה לה זכה מאירי במופע "ניחוחי חציר" הוא הוזמן בשנת 1972 להיות חבר ב"חבורת בימות"
שהעלתה מופע משיריה של נעמי שמר .
במופע שזכה להצלחה גדולה קצר מאירי שבחים
על ביצועו לשירה של שמר "שנינו מאותו הכפר".
בשנים הבאות הופיע במופעים רבים, גדולים וקטנים.
מופע בולט במיוחד היה המופע "אנחנו שרים לך" שהתקיים במוצאי יום העצמאות בשנת 1975
במקום פסטיבל הזמר והפזמון וכלל שירים ותיקים בעיקר מתקופת העליות הראשונות.
פסטיבלים.
מאירי הופיע פעמיים בפסטיבל הזמר החסידי:
בשנת 1974 זכה במקום הראשון עם השיר "אני מאמין"
שהלחין למילים מן המקורות אבי מסלו, מי שהנחה במשך שנים רבות
את תוכניות המסורת במוצאי שבת בטלוויזיה הישראלית.
הפעם השנייה בה השתתף בפסטיבל הייתה בשנת 1976 עם השיר "פדה בשלום נפשי".
מאירי הופיע פעמיים גם בפסטיבל שירי הילדים:
בשנת 1974 עם השיר "אני אוהב את נוני".
ובשנת 1975 עם השיר "אמא שלי אומרת לי".
בשנת 1974 השתתף בפסטיבל הזמר המזרחי עם השיר "ירושלים".
בשנת 1976 נטל חלק בפסטיבל הבירה.
תוכניות רדיו.
מאירי השתתף בתוכניות רבות ברדיו בתחום הזמר העברי.
הבולטת שבהן היא סדרת התוכניות "שוב יוצא הזמר" בהנחייתו של שלמה ניצן.
בעשור הראשון של המאה העשרים ואחת הזמינה עפרה הלפמן, עורכת התכנית "שלא יגמר לעולם"
את מאירי להגיש תוכנית בת שעה משיריו בה סיפר על דרכו האמנותית.
תוכניות טלוויזיה.
מאירי נטל חלק בתוכניות טלוויזיה רבות בערוץ הראשון של הטלוויזיה הישראלית.
הוא היה אורח קבוע בשתיים מסדרות התוכניות החשובות ביותר בנושא הזמר העברי ששודרו בארץ:
הראשונה, תוכניתם של מאיר נוי ודן אלמגור, "שרתי לך ארצי" בה ביצע שירים רבים ותיקים וותיקים מאד.
השנייה, תוכניתו של אליהו הכהן, "על הדשא" שצולמה בישובי ההתיישבות העובדת בה ביצע שירים רבים בנושאים שונים.
בשנת 1990 הזמין המלחין מוני אמריליו את מאירי להשתתף בתוכנית משיריו בסדרת התוכניות "אולפן זמר".
האלבום - "זמר הבאנו".
בשנת 1976 יצא אלבום הסולו של עוזי מאירי בחברת ישראדיסק שכלל שנים עשר שירים בביצועו.
השיר הפותח את האלבום הוא השיר המזוהה איתו ביותר, "בצל כפות תמר" שכתב דודו ברק
והלחין ועיבד מוני אמריליו. השיר הפך לקלאסיקה בזמר העברי ולמעין "שיר הדגל" של מאירי.
עוד שיר חדש באותה התקופה היה הביצוע שלו לשיר "השכם השכם בבוקר" שכתבה רחל שפירא והלחין סשה ארגוב.
בנוסף להם כלל האלבום מבחר משירי ארץ ישראל הוותיקים, ביניהם: "מגדים", "רק את לי נותרת" ו"שיר הכד".
בשנת 2009 יצא על גבי דיסק אוסף שיריו של מאירי אשר נשא את אותו השם, "זמר הבאנו", עם אותה העטיפה.
האוסף כולל עשרים שירים בביצועו, את כל שירי האלבום מאמצע שנות השבעים ועוד שירי ארץ ישראל שהקליט
במשך השנים וכמו כן את גרסתו לשירם של יורם טהרלב ומוני אמריליו, "עץ האלון".
אלבומים נוספים.
מאירי השתתף באלבומים רבים שהוציאו חברת"ישראדיסק" וחברות נוספות. בין הבולטים שבהם: