אדמירל ג'יימס קירק, אשר עקב אחר המתרחש מתוך חדר בקרה מחוץ, עוצר את הסימולציה. כל הקצינים "המנוחים" מתחילים לקום, וספוק (עכשיו מתגלה כמדריך הצוערים) מורה על הצוערים להתכנס בחדר התדריכים. סאביק מוחה על כך שמדובר ב-"תרחיש ללא מוצא" שלא ניתן להגיע בו למצב של ניצחון, ועל כן הוא אינו משקף כראוי את יכולות הפיקוד שלה. קירק מסביר כי הבדיקה נועדה לגלות כיצד הנבחן מתמודד מול "תרחיש ללא מוצא", שכן איך להתמודד עם מוות הוא חשוב כמו איך להתמודד בחיים. מאוחר יותר בסרט, לאחר פניות חוזרות ונשנות מצד סאביק, קירק אומר שהמבחן הוא באמת "תרחיש ללא מוצא", משום שאין לו פתרון נכון; זהו מבחן אופי.
המבחן של ג'יימס ט' קירק.
על פי סיפור הרקע של ג'יימס ט' קירק, הוא ניגש לבחינה שלוש פעמים במהלך לימודיו באקדמיה של צי הכוכבים. לפני הניסיון השלישי שלו, קירק תכנת מחדש בחשאי את הסימולטור, כך שאפשר יהיה להציל את הספינה. עובדה זו נחשפת בסופו של דבר במהלך הסרט "", כאשר קירק, סאביק ואחרים מוצאים עצמם נטושים על כוכב שומם, קרובים למוות. תגובתה של סאביק היא: "אז אתה אף פעם לא עמדת בפני תרחיש שכזה... בפני מוות". קירק משיב: "אני לא מאמין ב-'תרחיש ללא מוצא'". אף על פי שרימה, קירק קבל ציון לשבח על "חשיבה מקורית".
מאחר שספוק לא היה צוער במסלול פיקודי באקדמיה של צי הכוכבים, הוא מעולם לא נדרש להיבחן ב-"קוביאשי מארו" במהלך לימודיו שם. בסצנת המוות שלו, בסיומו של הסרט "", הוא מתאר את הקרבת החיים שלו כפתרון שלו ל-"תרחיש ללא מוצא".
סרטו של ג'יי ג'יי אברהמס משנת 2009 "סטארטרק" מציג את ג'יימס ט' קירק הצעיר (כריס פיין), צוער באקדמיה של צי הכוכבים, מתכנת מחדש את הבדיקה כך שמערכות ההגנה של הספינות הקלינגוניות פתאום יחדלו מלפעול, מה שיאפשר את השמדתן של כל חמש ספינות האויב בקלות, כך שניתן יהיה להתחיל בחילוצה הבטוח של הקוביאשי מארו. תקרית זו מעלה את חמתו של ספוק, המשמש כמדריך באקדמיה אשר יצר ומתחזק את הסימולציה.
במהלך דיון משמעתי, ספוק וקירק נפגשים בפעם הראשונה ומעלים טיעונים רבים מאותם הקווים שדמויותיהם השתמשו במקור, בסרט "". קירק טוען כי המבחן עצמו הוא רמאות, שכן לא ניתן לנצח את התוכנית, ולכן רמאות היא הפתרון היחיד. ספוק מעלה טיעון נגדי כי מטרת המבחן איננה לנצח, אלא להתמודד עם פחד ולקבל את האפשרות של מוות, כמו שאביו של קירק עשה. בשל התקפה על וולקן ידי הנבל של הסרט נירו, הדיון נדחה ונותר פתוח.
על פי רומן לא קאנוני המבוסס על הסרט, הפרק האחרון מגלה כי את המידע בו קירק השתמש כדי להביס את המבחן הוא השיג במהלך פגישותיו עם ילדת אוריון, שותפתה לחדר של או'הורה, אשר מדברת בשנתה.
אליפות העולם בשחייה (בריכה של 25 מטר)
אליפות העולם בשחייה 2000 (בריכה של 25 מטר)
אליפות העולם בשחייה 2002 (בריכה של 25 מטר)
אליפות העולם בשחייה 2012 (בריכה של 25 מטר)
חיל האוויר הישראלי הווירטואלי
חיל האוויר הישראלי הווירטואלי (viaf) הוא אתר אינטרנט המשמש כפלטפורמה המאפשרת לכל שחקן (טייסת) לפעול כמנגנון כמעט עצמאי בגיוס אנשיו, הכשרתם, הסמכתם וקיום אימונים. באתר נפתחו טייסות מקבילות לטייסות חיל האוויר הישראלי. הטייסים של חיל האוויר הווירטואלי מוכשרים בטווח זמן של חצי שנה ורק לאחר מכן הם מאושרים לטוס מבצעית בסימולטורים.
אוזבקים
אוזבקים הם קבוצה אתנית במרכז אסיה. רובה של קבוצה זו נמצא באוזבקיסטן, אבל ניתן למצוא אוזבקים גם במדינות אחרות כגון טג'יקיסטן ואפגניסטן. האוכלוסייה כולה מונה יותר מ-36 מיליון איש.
מקור השם.
מקור השם 'אוזבקים' לא ידוע, אבל ישנן השערות בנוגע לכך. השערה אחת אומרת שהם נקראו על שם אוזבג חאן. השערה נוספת היא שמשמעות המילה היא "עצמאות" בשפה טורקית עתיקה.
שפה.
השפה האוזבקית היא שפה טורקית. אוזבקית מודרנית נכתבת בכמה סוגים של אותיות: לטיניות, קיריליות וערביות. לאחר שאוזבקיסטן קיבלה עצמאות מברית המועצות בוטל האלפבית הקירילי ככתב רשמי.
מרבית האוזבקים הם מוסלמים סונים מהאסכולה החנפית, אך קיימים כאלה שלא משויכים לאסלאם. בתקופת ברית המועצות הדת לא נשארה חשובה והוזנחה, אך כאשר ברית המועצות התפרקה התרחשה תחייה לדת. תהליך זה נמשך עד למצב כיום, שבו 96.3% מאוכלוסיית אוזבקיסטן הם אוזבקים מוסלמים.
יכולת ספיגת הידע
מיכל רוזין
מיכל רוזין (נולדה ב-25 ביוני 1969) היא פוליטיקאית ישראלית; חברת הכנסת מטעם מרצ ויו"ר סיעת מרצ.
ב שימשה יו"ר שותפה של השדולה הגאה, יו"ר השדולה לשוויון תעסוקתי, יו"ר השדולה לפלורליזם ושוויון אזרחי, וחברת ועדת חוקה, שקיפות, וחוץ וביטחון.
ביוגרפיה.
רוזין נולדה ברמת גן, למדה בתיכון בליך בעיר, ואת שירותה בצה"ל עשתה כקצינת חינוך.
את פעילותה הפוליטית החלה כעוזרת לחברת הכנסת יעל דיין ממפלגת העבודה, בשנים 1993 עד 1994, ולאחר מכן הייתה העוזרת הפרלמנטרית של ח"כ נעמי חזן ממפלגת מרצ עד שנת 1999. במהלך כהונתו של רן כהן כשר התעשייה והמסחר בממשלת ישראל העשרים ושמונה, שימשה לו יועצת בכירה.
עם התפטרות כהן מהממשלה עזבה את תפקידה והחלה לעבוד כלוביסטית עבור מרכז "שתיל" מבית הקרן החדשה לישראל, וכיועצת פוליטית להתאחדות עולי אתיופיה. לאחר מכן, במשך 5 שנים, הייתה מנהלת מחלקה המדיה בקבוצות השיווק "כפיים". בתפקיד זה קידמה פרויקטים עבור עמותות, מועמדים פוליטיים ומטרות ציבוריות כגון עידוד תרומת איברים עבור אדי, קמפיין לעידוד נשים בספורט והקמפיינים הפוליטיים של רן כהן ושל מפלגת מרצ בראשון לציון ובראש העין.
בשנת 2007 החלה לעבוד בעמותת פנים להתחדשות יהודית, בתפקיד מנהלת המחלקה הציבורית והפוליטית. במהלך עבודתה מול ועדות הכנסת ומשרד החינוך, פעלה להשוואת תקציבים בין מערכות החינוך הדתית והממלכתית, ולהפניית כספים אל זרמי היהדות הקונסרבטיבית והיהדות הרפורמית.
באפריל 2008, התמנתה למנכ"לית איגוד מרכזי הסיוע לנפגעות ונפגעי תקיפה מינית בישראל - קואליציה של תשעה ארגונים שפעלו במטרה למגר את תופעת האלימות המינית ולהעניק זכויות חברתיות לנפגעות תקיפה מינית. בתפקיד זה ארגנה את צעדות המחאה השנתיות ביום המאבק הבינלאומי למניעת אלימות נגד נשים, לקחה חלק בבחירת הפרסומת הסקסיטית של השנה מטעם ארגון ויצו, והובילה את פרסום הדו"ח השנתי של הארגון שמוצג מדי שנה בכנסת. הביעה דעתה במספר פרשיות שבהן הועלו טענות
לאונס ולהטרדה מינית שחלקן הסתיימו בהרשעות, והובילה את תגובת הארגון מולן - פרשת משה קצב, חקירתו של ניצב אורי בר-לב בחשד להטרדה מינית, הרשעתו ושחרורו המוקדם של חנן גולדבלט, פרשת האונס בחניון גן העיר בתל אביב, ופרשת המין בחוף בוגרשוב בתל אביב.
כיהנה כראש הפורום לשלום של צעירי מרצ, יו"ר פורום הנשים של מרצ, וכיהנה בעבר גם כיו"ר הנהלת מרצ. נבחרה למקום ה-4 ברשימת מרצ בבחירות לכנסת ה-19 (לאחר שבמערכת הבחירות ה-17 וה-18 הגיעה למקומות 9 ו-11 בהתאמה).
בבחירות לכנסת ה-20 רוזין נבחרה שוב למקום הרביעי ברשימת מרצ ונבחרה פעם נוספת לכהן כחברת כנסת.
בפריימריז של מרצ לקראת הבחירות לכנסת ה-21 זכתה במקום השני, ובעקבות זאת דורגה במקום השלישי ברשימת המועמדים.
בפריימריז לכנסת העשרים ושתיים הגיעה רוזין למקום החמישי ולפיכך הוצבה במקום ה-13 ברשימת "המחנה הדמוקרטי" ולא נבחרה לכנסת.
לקראת הבחירות לכנסת ה-23, שובצה במקום ה-18 ברשימת "העבודה-גשר-מרצ" לכנסת. הרשימה הצליחה להשיג שבעה מנדטים בלבד ורוזין לא נכנסה לכנסת.
לקראת הבחירות לכנסת העשרים וארבע שובצה במיקום ה-7 של רשימת מרצ לכנסת, ולא נכנסה לכנסת. בעקבות החוק הנורווגי היא חזרה לכנסת.
רוזין היא דוקטורנטית ללימודי מגדר באוניברסיטת בר-אילן, לאחר שסיימה תואר ראשון ושני בהצטיינות בחוג למדעי המדינה ותקשורת פוליטית באוניברסיטת תל אביב.
פעילות פרלמנטרית.
המכון הישראלי לדמוקרטיה בחר ברוזין כפרלמנטרית מצטיינת בשנת 2013.
בעקבות הצעת חוק של התאחדות הסטודנטים ושל רוזין אישרה המועצה להשכלה את הארכת חופשת הלידה לסטודנטיות לשישה שבועות.
עסקה בנושא הסדרת גיל הפרישה לנשים והרפורמה ברגולציה (באמצעות חוק ההסדרים).
חיים אישיים.
רוזין מתגוררת בנווה עוז שבפתח תקווה עם בעלה, רונן פרי, ושלושת ילדיהם.
DAPI או 4',6-diamidino-2-phenylindole הוא חומר צביעה פלואורסצנטי הנקשר לאזורים עשירים באדנין (A) ותימין (T) ב-DNA. בחומר זה נעשה שימוש נרחב במיקרוסקופיה פלואורסצנטית. DAPI מסוגל לחדור דרך ממברנת התא ויכול לשמש אפוא לצביעה של חיידקים חיים וכן לצביעה של חיידקים מקובעים, אף שחדירתו דרך הממברנה של תאים חיים פחותה יותר ובהתאם הצביעה פחות יעילה ונדרשים ריכוזים גבוהים יותר.
DAPI סונתז לראשונה ב-1971 במעבדה של אוטו דן במסגרת מחקר לחיפוש תרופות למחלת טריפנומיאזיס הנגרמת על ידי פרוטיסטות מהסוג "Trypanosoma". אף שהחומר נמצא כלא יעיל כתרופה, נמצא כי הוא נקשר היטב ל-DNA והופך לפלואורסצנטי יותר בעת היקשרותו. שימוש ב-DAPI לצביעה נעשה לראשונה ב-1975, כאשר נעשה בו שימוש לזיהוי DNA של המיטוכונדריה.
הודות לתכונותיו הפלואורסצנטיות בהיקשרותו ל-DNA נעשה השימוש ב-DAPI לנפוץ במיקרוסקופיה פלואורסצנטית לצביעת DNA. בשנות השבעים הודגם השימוש בו לזיהוי DNA בתאי צמחים, בעלי חיים, חיידקים ובחלקיקי נגיפים.
כאשר DAPI קשור ל-DNA דו גדילי הוא מתאפיין בבליעה מקסימלית של 358nm (על-סגול) ופליטה מקסימלית של 461nm (כחול). בהתאם בשימוש במיקרוסקופיה פלואורסצנטית DAPI מעורר באור על-סגול ומזוהה באמצעות פילטר כחול.
קערת פסח
האוצר של דוראק
פרשת האוצר של דוראק
פרשת האונס הקבוצתי בדלהי