במצפה רמון ישנם ארבעה בתי-ספר יסודיים: בית ספר ממלכתי "רמון", בית ספר ממלכתי דתי "הראל", דמוקרטי - רותם ותורני-סביבתי. בנוסף קיימים בית ספר על יסודי "השלום", פנימייה בשם חברת הנוער מצפה רמון, ישיבה תיכונית מצפה רמון, ישיבה גבוהה מדברה כעדן והישיבה הקטנה מדברה כעדן לצעירים. בנוסף, ישנה גם מכינה קדם צבאית ״אשר רוח בו״.
כמו כן ביישוב פועלות שלוש תנועות נוער המהוות מרכזי פעילות לנוער ביישוב: קן של תנועת הנוער העובד והלומד, סניף בני עקיבא, וסניף של תנועת אריאל. בנוסף קיימת תנועה יישובית בשם לב רמון.
מרכז הצעירים.
מרכז הצעירים במצפה רמון הוקם בשנת 2011. במרכז מוצעים מגוון שירותים לתושבים בגילאי 18–40 ולמבוגרים צעירים ברוחם, בהם מתן ייעוץ ללא עלות בנושאי יזמות, השכלה גבוהה, מעבר ליישוב, דיור ותעסוקה. בנוסף, המרכז מארגן, מארח ומלווה מפגשים ומיזמים חברתיים, קהילתיים וסביבתיים ביישוב. במקום קיים חדר מחשבים, חדר ישיבות וכיתת לימוד לשימוש הציבור.
השכלה גבוהה.
במרכז הצעירים פועלת תוכנית "הישגים", שמטרתה קידום תחום ההשכלה הגבוהה ביישובי הפריפריה. התוכנית מספקת ייעוץ וליווי לצעירי היישוב, החל משלב ההתלבטות בבחירת תחום לימודים, דרך ההכנה והקבלה ללימודים ועד למציאת מלגות לסיוע ומימון. במרכז מתקיימים קורסי הכנה לבחינה הפסיכומטרית ולמבחן אמי"רם, אירועי העשרה לסטודנטים ולמועמדים ללימודים.
בשנים האחרונות, מספר הסטודנטים תושבי היישוב גדל - נכון לשנת 2014 ישנם 228 סטודנטים תושבי מצפה רמון. בעקבות נתון זה, בשנת 2015 נפתחו לראשונה לימודי תואר ראשון של האוניברסיטה הפתוחה במצפה רמון במדעי הרוח והחברה. כמו כן, במטרה לעודד השכלה גבוהה וכלכלה מקומית, בשנת 2016 הושק מיזם "ביזנסטודנט" - מיזם הטבות לסטודנטים תושבי היישוב בעסקים מקומיים. נכון ל-2016, 30 עסקים מקומיים מעניקים הטבות ייחודיות לסטודנטים, כנגד הצגת כרטיס סטודנט מצפאי.
יזמות ופיתוח עסקי.
במרכז הצעירים קיימת שלוחה של מרכז כא"ן- כלכלה אזורית בנגב. רכז כא"ן אחראי על קידום ופיתוח כלכלה מקומית מקיימת לרווחת תושבי היישוב. זאת נעשה באמצעות עידוד יזמות ועסקים מקומיים ושיתופי פעולה בין הגופים הציבוריים, העסקיים והחברתיים הפועלים במצפה רמון. במרכז מתקיימים קורסים וסדנאות ליזמים ולבעלי עסקים בנושאים ממוקדים.
אסיף מצפאי.
"אסיף מצפאי" היא תוכנית התומכת במיזמים חברתיים- סביבתיים של תושבי היישוב. מטרת התוכנית היא לחזק את הקשר אדם-סביבה, הקהילה והשלומות (wellbeing). החל משנת 2014 התוכנית תומכת בעשרות מיזמים מקומיים בתחומים שונים, בהם אומנות ותרבות מקומית, תיירות, שמירת טבע, ועוד.
תעסוקה.
אחוז האבטלה במצפה רמון גבוה מאוד יחסית למקומות אחרים בארץ. גם סלילת כביש הערבה (באמצע שנות ה-60) בדרך לאילת פגעה בהתפתחות הכלכלית של מצפה רמון, שכן עד אז הנוסעים לאילת היו עוברים בכביש 40 העובר ליד היישוב.
למרות כך, בשנים האחרונות מתחיל שינוי בתחום זה. ביישוב התיישבו אמנים מרחבי הארץ ובהם להקת המחול "אדמה" (שעזבה את היישוב ב-2016). אמנים אלו פתחו גלריות ומקומות אמנות רבים, הם יצרו תרבות של לקיחת יוזמה ויצירתיות עסקית.
אזור התעשייה הישן הוסב לאזור תיירות ("רובע דרכי הבשמים") ובו נפתחו חנויות בתוצרת מקומית, מסעדות, בתי קפה וגלריות. מצפה רמון בכלל ו"רובע דרכי הבשמים" בפרט, מנוהלים ברוח כלכלה מקומית מקיימת: רוב מקומות התעסוקה אינם רשתות גדולות, אלא עסקים המנוהלים ומתוחזקים בידי תושבי היישוב.
בשנת 2004 נפתח ב"רובע דרכי הבשמים" מפעל ניחוח טבע- FARAN, המעסיק נכון ל 2015, כ־20 עובדים מקומיים.
בשנת 2011 נפתח מלון "בראשית" על ידי רשת ישרוטל, המספק תעסוקה לעשרות מתושבי המקום.
מקאן ואלי היא סוכנות פרסום דיגיטלית הממוקמת במצפה רמון. המשרד הוא שלוחה של משרד הפרסום מקאן אריקסון ונוסד ב-2013 על ידי חנה רדו כיוזמה עסקית-חברתית, אשר התחייבה לפיתוח הנגב בעיקר מצפה רמון. וכיום מועסקים במקאן ואלי למעלה מ-50 עובדים, מחציתם העתיקו את מקום מגוריהם למצפה-רמון.
מדבר תשעשרה.
מדבר תשעֶשרה הוא מרחב תעסוקה חברתי שהוקם במצפה רמון באפריל 2016, על ידי היזמית העסקית חברתית חנה רדו. המיזם מתמחה במתן שירותים מקצועיים מרחוק לעסקים מכל הארץ: שירותי PA (עוזרת אישית), שירות לקוחות וטלמיטינג. כיום מועסקות במיזם 32 עובדות ממצפה רמון ומחנה טלי, והוא מספק שירותים ללמעלה מ-50 עסקים מכל הארץ.
מדבר תשעֶשרה פועל כעסק חברתי כאשר רווחיו יוחזרו לעובדים, לקהילה ולפיתוח עתידי של מצפה-רמון.
החברה דוגלת במודל המשלב משפחה ותעסוקה, שואפת להוות בית וקהילה תומכת לעובדיה, ומשקיעה מאמצים רבים בפיתוח והכשרה מקצועית של העובדים.
תיירות ותרבות.
במצפה רמון פאבים, מסעדות, בתי קפה, מתנ"ס המספק אירועי תרבות, חוגים, הצגות וסרטים, ומרכז הצעירים ביישוב נותן מענה למפגשים קהילתיים רבים. ליישוב יש מקומון, "המצפה", ירחון שעוסק בנושאי חברה, איכות סביבה, תרבות וקהילה, וסוקר את המתרחש בשטח המועצה המקומית. הירחון יוצא לאור מאז שנת 2014. בנוסף, ישנה תחנת רדיו מקומי (אינטרנטי) בשם "רדיו סבתא".
מצפה רמון שוכנת על שפתו של מכתש רמון – המכתש הטבעי הגדול ביותר בעולם. הנוף הנשקף ממנה הפך אותה למרכז תיירות וחוויה מדברית. ביישוב שוכן מרכז מבקרים מכתש רמון, הצופה אל מכתש רמון. במרכז, שהיה בשיפוצים משנת 2010 ועד סוף שנת 2012, פועלים מרכז הדרכה וגן זואולוגי מדברי קטן בשם חי רמון, שבו תצוגה של כ-40 מיני בעלי-חיים מדבריים קטנים ובהם נחשים, לטאות, מכרסמים, קיפודים, דרבנים, עקרבים ועוד. מרכז המבקרים מפעיל גם את חניון בארות במכתש רמון ואת הגן הגאולוגי והגן הארכאולוגי. כמו כן משלב מרכז המבקרים את סיפור חייו של האסטרונאוט הישראלי הראשון אילן רמון לצד הסברים על תופעות הנוף והמכתש הגדול.
התפתחות ענף התיירות ביישוב הביאה לפתיחת צימרים רבים, ומספר בתי הארחה ובתי מלון, שהידועים בהם הם מלונות ישרוטל, ישרוטל פונדק רמון ומלון בראשית. פונדק רמון הוקם בשני בתי מגורים מוארכים רגילים במרכזו של היישוב אשר חוברו זה לזה בקומת המסד ולצידם הוקמו חדר אוכל ובריכת שחייה, ואילו מלון בראשית שנחנך בשנת 2012 צופה אל מכתש רמון ומציע חדרים יוקרתיים.
בשנת 2011 נפתח במצפה רמון מרכז מטיילים ובית הארחה על ידי שליח חב"ד, הרב צבי סלונים, המתפעל גם בית חב"ד במרכז העיר. ייחודיותו של המבנה הוא בכך שהוא העתק חיצוני מדויק לבית מרכז חב"ד העולמי – 770 שבניו יורק.
חלק נכבד מענף התיירות במצפה רמון מתבסס על תיירות אקטיבית עם מפעילים רבים המציעים מגוון פעילויות שטח, אשר רובן מתקיימות במכתש רמון ובמדבר סביבו. ביישוב נמצאת חוות האלפקות, המגדלת למות ואלפקות והיא מהגדולות מסוגה בעולם. עוד שוכן ליד היישוב בית ספר שדה הר הנגב.
ב-24 במרץ 2013 אישרה רשות התעופה האזרחית את הפעלתו של מנחת מצפה רמון שמצפון ליישוב.
במצפה רמון נמצא מצפה הכוכבים על שם וייז שהוא הגדול בארץ (הטלסקופ הממוקם בו בעל קוטר של מטר אחד). הוא שייך לאוניברסיטת תל אביב שמיקמה אותו שם בגלל מספר הימים הבהירים הרבים בשנה באזור (כ-250).
בינואר 2017 נפתח על יסודו של האנגר אדמה שנסגר, 'מֵעֵבֶר'- משכן ליצירה תרבותית וחברתית, ביוזמתם של צעירים תושבי המקום, שנועד להוות בית למפגשי תרבות ופסטיבלים. המקום נסגר בשנת 2020 עקב מגפת הקורונה.
ספורט.
מאז תחילת שנות ה-60 החלו לפעול קבוצות ספורט תחרותיות בעיירה. בענף הכדורגל קבוצת "הפועל מצפה רמון" שהתקיימה עד אמצע שנות ה-80, ומעולם לא הצליחה להעפיל מעל לליגה ג'. וכן בענף הכדוריד התקיימה קבוצה בשם "הפועל מצפה רמון" באמצע שנות ה-70 בליגה א'. נכון ל-2017 לא קיימות בעיירה קבוצות ליגה תחרותיות.
שלטון מקומי.
צבי הזן (1923–1999) שימש כראש המועצה בשנים 1970-1974. ביישוב כיכר על שמו.
בשנים 2006–2013 כיהנה פלורה שושן כראש המועצה המקומית.
ב-22 באוקטובר 2013 נבחר אל"ם במיל' רוני מרצ'יאנו מרום לתפקיד ראש המועצה המקומית.
פרפר נחמד
פרפר נחמד היא תוכנית טלוויזיה חינוכית ישראלית לילדים, שדנה, באמצעות שיח בין מנחים לבובות, בדילמות וסוגיות שונות מעולמם של הילדים, וכן בתכנים חינוכיים כגון פרקים המוקדשים לחגי ישראל. הפקת התוכנית לטלוויזיה החינוכית החלה בינואר 1982, והפרק הראשון שודר ב-31 במרץ 1982. פרקי התוכנית שודרו פעמים רבות בשידורים חוזרים.
אופי התוכנית.
קהל היעד של התוכנית, שהוגדר על ידי צוות ההפקה המקורי, הוא בני שנתיים וחצי עד ארבע שנים. היא נועדה בעיקר להשלמת חסכיהם החינוכיים והתרבותיים של הילדים הרבים, שעל פי ממצאי משרד החינוך בתקופת יזומה, לא ביקרו בגני ילדים, ולכן שודרה למענם בעיקר בשעות הבוקר. הסדרה מושתתת על מערך סדור של מטרות לימודיות וחינוכיות ועל שיקול דעת פדגוגי, המודע לעולמו של הילד, לצרכיו ולשלבי ההתפתחות שלו. התכנים מוקנים באמצעות שיח בין מנחים אנושיים לבין בובות בדמויות של בעלי חיים, שירים, משחקים, הצגות, סרטונים ריאליסטיים ואמצעים טלוויזיוניים שונים.
במרכז התוכנית ניצבו דמויותיהן של בובות כפפה שהופעלו על ידי בובנאים: שבי השבלול, אוּזָה האווזה, נולי האפרוחית ובץ הצב. מאוחר יותר הצטרף לבובות הכפפה פינגי הפינגווין, שהיה בובה בגודל מלא, אשר הופעלה וגולמה על ידי השחקנית גליה ישי. לאורך השנים הופיעו בתוכנית בובות נוספות בתפקידי משנה, כמו צ'יפי האפרוח ובובת "הפרפר הנחמד", שהופיעה בדרך-קבע על פרח ודובבה על ידי מיקי קם ואורנה לביא פלינט. את כל הבובות לסדרה עיצבה ובנתה יהודית גרינשפן.