בתום עונת 2019/2020 בבונדסליגה הבקיע דבור ארבעה שערים מתוך 14 הופעות עם הופנהיים, בנוסף לצמד מתוך הופעה אחת במסגרת הגביע הגרמני.
בתום עונת 2020/2021 כבש דבור עשרה שערים מתוך 30 הופעות עם הופנהיים בכל המסגרות.
בתום עונת 2021/2022 בבונדסליגה הבקיע דבור שלושה שערים מתוך 27 הופעות עם הופנהיים, בנוסף לשני שערים מתוך שלוש הופעות במסגרת משחקי הגביע הגרמני.
קריירת נבחרות.
לזכותו שבע הופעות ושלושה שערים בנבחרת הנוער של ישראל עד גיל 19, וכן עשרים ושתיים הופעות ושלושה עשר שערים בנבחרת הצעירה עד גיל 21, עמה השתתף בטורניר אליפות אירופה (היורו) לנבחרות צעירות עד גיל 21 שנערך בישראל בשנת 2013. במסגרת הטורניר פתח בשני משחקים מתוך השלושה בשלב הבתים, מול איטליה הצעירה עד גיל 21 ומול אנגליה הצעירה עד גיל 21.
ב-2 ביוני 2014 ערך את הופעת הבכורה שלו בנבחרת הבוגרת של ישראל, כשעלה כמחליף במחצית השנייה, במשחק ידידות מול . ב-3 בספטמבר 2015 כבש את שערו הראשון בבוגרים של הנבחרת, בניצחון הביתי 0–4 על , במסגרת מוקדמות יורו 2016. ב-15 בנובמבר 2018 כבש צמד בניצחון הביתי 7–0 במשחק הידידות מול . ב-15 באוקטובר 2019 כבש צמד בניצחון הביתי 1–3 על , במסגרת מוקדמות יורו 2020. ב-29 במרץ 2022 כבש צמד בתיקו הביתי 2–2 במשחק הידידות מול .
הפוסט במבצע שומר החומות.
ב־8 במאי 2021 בזמן המהומות בירושלים ובעקבות העימותים שהיו בהר הבית דאבור העלה פוסט עם תמונה של כיפת הסלע וציטט את הקוראן: “אל תחשבו שאללה מעלים עין ממבצעי העוולה, הוא רק ממתין ליום הדין". למחרת הוא טען שבפוסט שלו הוא הביע מחאה על שימוש מופרז בכוח של כוחות הביטחון הישראליים, ממנו נפגע גם קרוב משפחה מבוגר שלו. כמו כן צוטט באומרו "דעתי ברורה וחדה. כמוסלמי מאמין, אני נגד כל אדם שפוגע או מנסה לפגוע במסגד אלאקצא ולא משנה זהות הפוגע". הפוסט של דבור הוביל לתגובות זועמות מצד הציבור בישראל ואף בקרב שחקני נבחרת יהודים, וגרם לאי-זימונו לנבחרת ישראל לשני משחקי ידידות מול מונטנגרו ופורטוגל. ב־1 בספטמבר 2021 חזר להרכב הנבחרת במשחק החוץ מולאיי פארו במסגרת מוקדמות המונדיאל, בו לא היה קהל ישראלי ביציע. ב־4 בספטמבר 2021 שיחק במשחק הבית מול אוסטריה, בו ניצחה ישראל 2–5 והוא כבש את השער השני, אך זכה למחאה ולשריקות בוז מהיציע מרבים מהקהל הישראלי. שריקות הבוז מצד קהל האוהדים הישראלים המשיכו עד סוף הקמפיין, ובמשחקה האחרון של הנבחרת בקמפיין מול איי פארו, ב-15 בנובמבר 2021 כבש בעיטת עונשין ולאחר מכן סימן דבור לקהל הישראלי את תנועת ההשתקה עם אצבע על פיו. ב-2 ביוני 2022 במשחק ליגת האומות 2022/2023 הראשון של נבחרת ישראל נגד איסלנד, דאבור המשיך להתריס נגד המחאה מצד הקהל הביתי ביציעים של אצטדיון סמי עופר שבחיפה ששרק לו בוז עם כל נגיעה בכדור, כשלבסוף דאבור הוחלף במחצית השנייה תוך כדי שהוא מסנן קללה אל עבר הקהל הישראלי. באותו שבוע ביוני 2022, משפחתו ומקרוביו של דאבור הפעילו לחצים כבדים עליו על מנת שיעזוב מיידית את הנבחרת הישראלית, ויפרוש סופית ממנה עם סיום שני משחקי החוץ הנותרים של הנבחרת אליהם זומן מראש.
ב-26 ביולי 2022, דבור החליט לפרוש סופית מהנבחרת.
סטטיסטיקה.
מעודכן ל-28 באוגוסט 2022
קורנת א-סוודא
קוּרְנַת אַ-סָוודַא (בערבית: القرنة السوداء; בתעתיק מדויק: אלקרנה אלסודאא; מסורית: ܩܪܢܬ ܣܗܕ̈ܐ – קֹרְנֶת סֹהְדֵא, הר המרטירים) הוא ההר הגבוה ביותר בלבנון, המתנשא כ-3,088 מטר מעל גובה פני הים. על פי הספרות הדתית מימי הביניים, פסגה זו היא האתר שבו נח, לאחר ששרד את המבול, נטע עץ קדוש.
ההר הוא חלק משרשרת ההרים של הר הלבנון, בסמיכות לעיירה בשרי בצפון המדינה. במהלך החורף ההר מושלג והטמפרטורות בו יורדות עד לכ-22 מעלות צלזיוס מתחת לאפס.
האקלים השורר בהר הוא אלפיני. הקיץ קריר. טמפרטורות המקסימום נעות בין 10 ל-15 מעלות צלזיוס, ואילו המינימום 0 עד 5 מעלות. החורף ממושך, החל מאוקטובר עד סוף אפריל. ממוצע המקסימום הוא מינוס 5 מעלות צלזיוס, ובלילה הטמפרטורה עשויה לצנוח עד למינוס 22 מעלות. בממוצע יורדים 10 עד 12 מטר שלג בשנה. השלג נשאר על הקרקע עד אמצע יוני ושלוגיות נשארות עד אמצע יולי. הקרה שכיחה גם בקיץ, והטמפרטורה בלילה מגיעה לעיתים למינוס 5 מעלות.
העלייה אל ההר והירידה ממנו אורכה 12 ק"מ לכל כיוון, והיא נמשכת כ-7 שעות בסך הכל. השביל מציע למטיילים נופים ונופי עננים ייחודיים, וכן נופים מדהימים של הטבע המדברי של האזור. עם זאת, בגלל עונת השלג, השיא נגיש רק מסוף אפריל ועד תחילת אוקטובר. שיפוע המדרונות, בעיקר המערביים שהם תלולים במיוחד, מגיע ל-75 מעלות ועל כן פסגת ההר ידועה במפולות שלגים רבות וקטלניות ביותר. ההר נחשב למאגר מים, והוא מזין נהרות ממזרח כגון נהר העאסי וממערב כגון נהר קדישא.
טירת וולסבורג
טירת וֵוֵלסבורג (בגרמנית: Wewelsburg) ממוקמת בכפר הנושא את אותו השם, במחוז פדרבורן (Paderborn) בצפון מזרח מדינת נורדריין-וסטפאליה, גרמניה.
הטירה בנויה בצורת משולש שווה-שוקיים בכיוונים צפון-דרום, כאשר בכל אחד מהקודקודים מוצב מגדל, ושני מגדלי הבסיס זהים.
היסטוריה.
טירת וולסבורג נבנתה בשנים 1603–1609 כמעון מגורים משני עבור הנסיך-בישוף של אזור פדרבורן דיטריך פון פירסטנברג (Dietrich von Fürstenberg), באזור שנחשב אז כמקום התרחשותו של קרב יער טויטובורג.
הטירה נבנתה על יסודות מבנים קודמים. הראשון בהם שימש במאות ה-9 וה-10 להגנה בפני פלישת ההונגרים, והשני שנבנה בשנת 1123 על ידי הדוכס פרידריך פון ארנסברג נהרס לאחר מותו בידי האיכרים שדיכא בתקופת שלטונו. בשנת 1301 נמכר השטח לנסיך הבישוף של פדרבורן.
בין השנים 1301 ועד 1589 נעשו שימושים שונים בשרידי המבנים והם שולבו בשלב מאוחר יותר כחלק מן המבנה החדש מתקופת הרנסאנס.
בשנת 1646 במהלך מלחמת שלושים השנים נהרסה הטירה לאחר שנכבשה בידי כוחות הכיבוש השוודיים, אך נבנתה מחדש בשנת 1654 ונוספו לה מספר שינויים אדריכליים שעיקרם בניית כיפות בסגנון הבארוק על צריחי המגדלים.
במהלך השנים הבאות שימשה הטירה למטרות שונות. במאה ה-17 נערכו בה משפטים לנשים שהואשמו בכישוף וככל הנראה שימשה גם כבית מעצר לנשים שהורשעו בכישוף ואף הוצאו להורג בין כתליה. במהלך מלחמת שבע השנים שימשה הטירה ככל הנראה ככלא צבאי, ועד תחילת המאה ה-19 עדיין התנהלו בשטחה תאי כלא, אך מצבה הפיזי הלך והידרדר.
בשנת 1802 עברה הטירה לבעלותה של המדינה הפרוסית. בשנת 1815 נשרף המגדל הצפוני כתוצאה ממכת ברק ורק קירותיו החיצוניים שרדו. בין השנים 1832 ועד 1934 התנהל בחלק מן הטירה בית כומר ומוסד שירותי דת מקומי.
בשנת 1924 הועברה הטירה לבעלותה של הרשות המקומית והוקם בשטחה מרכז תרבות. בשנת 1925 שונה יעוד המבנה והוא הפך למוזיאון, אולם אירועים ואכסניית נוער אך מצבו הפיזי המשיך להדרדר עד שמבנה המגדל הצפוני נדרש לחיזוקים באמצעות כבלי פלדה.
בתקופת השלטון הנאצי.
בשנת 1934 חתם היינריך הימלר ראש הס"ס עם מחוז פדרבורן, בעלי הטירה, על חוזה חכירה לתקופה של 100 שנה במטרה להפוך אותה ל"בית הספר למנהיגות של הס"ס" ("Reichsführerschule SS").
הימלר הושפע ככל הנראה מן הפילוסוף הארי קרל מריה ויליגוט , שתיאר באזניו את האגדה האפוקליפטית אודות "קרב עץ הלבנה" (Schlacht am Birkenbaum) אשר על פיו הובס צבא עצום שהגיע מן "המזרח" בידי כוחות "המערב" ליד ה"מבצר", אותו זיהה בוולסבורג. זיהוי המקום תאם את חיפושיו של הימלר לטירה באזור יער טויטובורג לשימוש כמרכז הכשרה עבור כוחותיו. המבנה הסימטרי של הטירה, ומיקומה בציר צפון-דרום השתלבו היטב ברעיונותיו המיסטיים-פגניים של הימלר אודות מקורותיו של הגזע הארי, ומייד לאחר רכישתה בשנת 1934 החל לנהל בה שיפוץ מאסיבי לצורך התאמה לשימוש העתידי שלה.
בית הספר למנהיגות של האס אס.
אף על פי שהוראות מפורטות באשר לתכני הלימוד בבית הספר מעולם לא נקבעו, הרי שמפקדה הראשון של הטירה שאף ליצור לה דמות של אקדמיה נורדית. מדענים מטעם הס"ס ניהלו "מחקר גרמאני ישומי" אשר כוון לתמוך בתאוריות בדבר עליונות הגזע הארי. בסביבת הטירה נערכו מחקרים ארכאולוגיים ופולקלוריים אשר מטרתם לבסס קשר היסטורי בין התרבות העתיקה באזור לבין הגרמנים בעידן הנוכחי אשר מבוסס על המשכיות גזעית. תוכני מחקר ולימוד נוספים בטירה כללו מיסטיקה ותורת הנסתר, חקר התרבות הרונית ותאוריות גזעניות של מוצא אבות משותף.
עיצוב הפנים של הטירה נועד גם הוא לתמוך ביצירת תחושת לכידות שמקורה בהיסטוריה עתיקה משותפת אשר הועברה באמצעות קשר גזעי לאורך הדורות. קירות הפנים כוסו בסימנים רוניים, צלבי קרס, וסימנים נוספים מן התרבות הגרמאנית כגון השמש השחורה, כלי האוכל עוטרו בסימנים מיסטיים עתיקים ובעיקר כאלה המבשרים את עליונות וניצחון התרבות הגרמאנית. ברחבי הטירה הוצגו מוצגי אומנות שונים כגון פסלים ציורים וממצאים פרהיסטוריים המהללים את האסתטיקה הנאצית.
במשך השנים ואפילו לאורך תקופת המלחמה נמשכו השיפוצים באזורים שונים של הטירה, והימלר המשיך בתוכניותיו להפיכת האתר למרכז מבודד לצורכי פגישות של ראשי הס"ס. הוא עצמו הרבה לבקר בטירה ואף החזיק בה בכספת פרטית סודית. החל משנת 1939 נאסר לפרסם פרט כלשהו אודות הטירה.
תוכניות עתידיות.
הימלר תכנן להפוך את טירת וולסבורג ל"מרכז העולם החדש" לאחר השגת "הניצחון הסופי".