פטאי נולד בראשית שנת 1882 למשפחת קליין בכפר ג'נג'שפטה שבאזור הרי מאטרה שבצפון הונגריה (לימים שינה את שם משפחתו לפטאי, על שם מקום הולדתו). אביו, משה קליין, היה סוחר וחסיד אדוק של האדמו"ר מבעלז ולאחר מכן של האדמו"ר מסאטמר. פטאי למד תחילה עם אביו, לאחר מכן ב"חדר" בקישווארדה (Kisvárda) ובישיבות ר' משה יוסף טייטלבוים ור' משה בן עמרם גרינוואלד בחוּסְט. אצל האחרון התעניין בשירה עברית והשכלה כללית, ואף ביקש לצאת להשתלמות בגרמניה, אך בשל סירובו של אביו נשלח לניטרה שבמערב הונגריה (סלובקיה של ימינו), שם אורח החיים היה מודרני יותר, הרחק מהחבלים הנחשלים והמסורתיים במזרח שהייתה בהם גם השפעה חסידית חזקה. אך שאיפותיו לתרבות הגרמנית גברו, ואביו שלח אותו לישיבת ר' יהודה גרינוואלד בסאטמר, שהתנהלה בסגנון אשכנזי ובלתי-חסידי בהחלט; אולם אופיו ואי-הסכמתו של פטאי עם האדיקות האורתודוקסית בישיבה הובילה לכך שהרב ביקש להוציאו ממנה, והוא נסע למכינה של בית המדרש לרבנים בבודפשט.
בבית המדרש למדו רבנים לקהילות נאולוגיות, והכשירו את התלמידים לבחינת בגרות ולימוד במדעי היהדות, אולם כניסה לסמינר נחשבה כעוון חמור עבור האורתודוקסים בהונגריה (הגם שכמעט כל תלמידיו היו בוגרי ישיבות), ואמו הגיעה אליו והעבירה אותו לישיבת גאלגוץ שבמחוז ניטרה. לאחר מכן שימש מורה בביתו של בעל אחוזה יהודי בכפר, עבר את בחינות הבגרות בגימנסיה הקתולית שבניטרה, והמשיך ללימודי ספרות באוניברסיטת בודפשט. בשנת 1903 היה שותף לייסוד אגודת הסטודנטים הציונית "מכביאה" (Makabea).
במהלך לימודיו באוניברסיטה החל בכתיבת שירים עבריים והונגריים, וכן בתרגום מפיוטיו של ר' ישראל נג'ארה. היצירות פרי עטו, פורסמו בשבועון "שוויון" (Egyenlőség) בהונגרית כיצירותיו של "כוכב עולה". בין השנים 1904–1911 היה העורך הספרותי של שבועון זה. כן פרסם קובץ שירים בעברית בשם "שעשועי עלומים" (תרס"ג 1903) ותרגומים מעברית ויידיש, ומאמרים בסמינר לרבנים.
בשנת 1907 קיבל תואר דוקטור לפילוסופיה עבור דיסרטציה על גוטהולד אפרים לסינג, ונתמנה למורה לספרות, הונגרית וגרמנית בבית-הספר הריאלי העליון העירוני – המורה היהודי הראשון במוסד. במוסד זה התחנך בנעוריו תיאודור הרצל (חלק מהמידע שמצא פטאי על הרצל בארכיון היווה בסיס לספרו עליו).
פטאי הצטיין בעבודתו החינוכית והמדעית, ובשל כך קיבל מממשלת הונגריה סטיפנדיה למחקר באוניברסיטת אוקספורד. שם גילה שירים עבריים בכתבי יד עתיקים והביאם לדפוס, וכן כתב מחקר על משולם בן שלמה דאפיירה, על שירת החול של שלמה בונפיד ומשוררי סלוניקי. חלק ממחקריו פרסם בהונגרית, ואת השאר מסר בהרצאות באוניברסיטה העברית לאחר שנים רבות, בעת שביקר בארץ ישראל.
פטאי השפיע ולקח חלק בייסוד "אגודת יהודי הונגריה לספרות", שפרסמו ספרים בנושא חכמת ישראל ואת תרגומיו מהשירה העברית. עבור פרסום התרגומים ערך והוציא בחודש מאי 1911 את "שנתון יהודי הונגריה" ("Magyar zsidó almanach"), שזכה בפרס ראשון בתערוכת ספרים עולמית בלייפציג, בו איגד את היצירה הישראלית בעולמית, בספרות, אמנות, שירה וארץ ישראל ובניינה. ב-1912 החל לערוך ולהוציא את הירחון היהודי "עבר ועתיד" ("Múlt és Jövő"), שהוקדש לספרות, אמנות וחברה; הוא הוציא את הירחון בסיוע אשתו שולמית (אדית) בת משה אהרנפלד במשך 30 שנה, עד לשנת 1941. פטאי ערך תערוכות של אמני ארץ ישראל (בהם אבל פן) ונשפים לכבוד יוצרים יהודים ארצישראלים כגון ביאליק וטשרניחובסקי, שאליהן הגיעו יהודים ונוצרים בני המעמד הגבוה.
מדי שנה ערך פטאי מסעי סיור לארץ ישראל שבהם השתתפו מספר בכירים, ונקשרו קשרים בין המדינות. וכן בשנת 1926 היה יוזם פעולות "הועד למען ארץ ישראל" ("פרו-פלשתינה"), שבהן לקחו חלק הסניף ההונגרי של הסוכנות היהודית, "ברית עברית", מוזיאון תל אביב. במאמריו החדיר לציבור ההונגרי הכרה יהודית.
עבור יובלו השישים פרסם ועד היובל ארבעה כרכים מכתביו, בהם: "חזיון הרצל" (1943), שזכה בפרס ירושלים לספרות יפה ע"ש דוד ילין; "במערכות התחייה", "אשר סיפרה אמא", "שירי דוד עונקינירה" ו"שירי המראות" לסעדיה לונגו. בתש"ו יצא קובץ שיריו "מעל נהרות בבל לשערי ירושלים, שזכה בפרס נורדאו.
בשנת 1938 עלה לארץ ישראל. הוא נתמנה למנהל הארצי של אגודת שוחרי האוניברסיטה וייסד סניפים במספר מקומות בארץ. בשנותיו האחרונות התגורר בגבעתיים ועסק בתחום הספרות.
פטאי היה בקשר והתכתבויות עם חיים נחמן ביאליק, שמואל יוסף עגנון, שאול טשרניחובסקי ואורי צבי גרינברג, והיה ידידו הקרוב של אביגדור המאירי ההונגרי.
פטאי נפטר בשנת 1953 בגבעתיים, בגיל 71. נקבר בחלקת הסופרים שבית הקברות נחלת יצחק.
לאחר מותו נקראו על שמו רחובות בשכונת בורוכוב בגבעתיים וברמת אביב בתל אביב-יפו.
משפחתו.
אשתו שולמית (אדית) פטאי לבית אהרנפלד (1889–1976) הייתה משוררת וסופרת.
בנו רפאל פטאי (1910–1996), הראשון שקיבל תואר דוקטור מהאוניברסיטה העברית, היה חוקר פולקלור, אנתרופולוג, מזרחן והיסטוריון יהודי הונגרי-ישראלי-אמריקאי, מחלוצי המחקר האתנוגרפי בארץ ישראל. היה נשוי ללנעמי טולקובסקי, לזוג שתי בנות: ג'ניפר שניידר (1942) היא רופאה מומחית לכאב, ודפנה פטאי (1943) היא פרופסור במחלקה לשפות, ספרויות ותרבויות באוניברסיטת מסצ'וסטס אמהרסט.
בנו שאול פטאי (1918–1998) היה פרופסור לכימיה אורגנית באוניברסיטה העברית בירושלים.
בתו חוה (אווה) קויגן-פטאי (1913–1987) הייתה משוררת וסופרת. נישאה לאדריכל ג'ורג' (גיאורג) קויגן ולהם שתי בנות. בתה הצעירה הייתה זמרת האלט מירה זכאי. שתי בנותיה של חוה מתגוררות ברחוב על שם סבן, יוסף פטאי, בגבעתיים.
ספר הג'ונגל (סדרת אנימציה)
ספר הג'ונגל (באנגלית: The Jungle Book) היא סדרת אנימציה ממוחשבת בת 78 פרקים שהופקה לטלוויזיה בין השנים 2010 ל-2011. הסדרה, אשר המבוססת על הספר "ספר הג'ונגל" מאת רודיארד קיפלינג, נוצרה במסגרת הפקה הודית-צרפתית-גרמנית.
בישראל הסדרה משודרת בערוץ הילדים החל מה-23 בינואר 2011.
תקציר העלילה.
הסדרה מתמקדת בעלילותיו של הילד מוגלי אשר ננטש בג'ונגל בהודו וגדל אצל משפחת זאבים. לאורך הסדרה מוגלי חווה הרפתקאות שונות יחד עם חבריו: באלו הדוב, בגירה ההפנתר השחור, ואחרים, יחד הם מתעמתים בשירקן הטיגריס שרוצה לטרוף את מוגלי.
אייר ויאה
אייר ויאה (בבולגרית: Ер Виа) הייתה חברת תעופה בולגרית שהפעילה טיסות שכר מבולגריה ליעדים באירופה ואגן הים התיכון, בעיקר משדות התעופה של הערים בורגס, ורנה וסופיה. הנהלת החברה נמצאה בסופיה בירת בולגריה.
היסטוריה.
אייר ויאה הוקמה בשנת 1990 והחלה את פעילותה עם חמישה מטוסי טופולב Tu-154 חדשים.
אחרי הקמתה, מספר משקיעים בולגרים החלו להפעיל את מטוסי החברה ליעדים מכל אירופה אל ערי הנופש של בולגריה, בורגס וורנה. בשנת 2005 החליפה החברה את כל צי המטוסים שלה בעקבות עליית מחירי הנפט בעולם, ובשנת 2006 הפעילה את המטוסים החדישים של איירבס: האיירבוס A320.
החברה נסגרה בשנת 2016.
פעילות החברה בישראל.
החברה הפעילה 16 טיסות שבועיות לישראל (בחודשי הקיץ) מן הערים ורנה ובורגס.
שיר טיול
שיר טיול הוא אלבומו השני של הזמר-יוצר הישראלי אביתר בנאי, אשר יצא בשנת 1999. אחרי ההצלחה העצומה של אלבומו הראשון, לקח בנאי פסק זמן, בו הוא נסע להודו והרי ההימלאיה והתנסה בסגנונות מוזיקה שונים. באותו זמן גם עבר מתל אביב לשקט המדברי של מצפה רמון, שם עבד על האלבום השני שהוא שילוב בין רוק לבין מוזיקה אלקטרונית (בין היתר טראנס ודראם נ' בייס) ואלמנטים הודיים. אלבום זה זכה לפחות הצלחה מאלבומו הקודם.
בתחילת ינואר 2020 יצא לאור "שיר טיול 2.0", אלבום גרסאות כיסוי לשירי האלבום "שיר טיול", בהשתתפות עמיר לב, נינט טייב, Tiny Fingers, אולי דנון ועוד.
מחוברים
מחוברים (מוכר גם כ: מחוברות או מחוברים +) היא סדרת דוקו-ריאליטי יומית ישראלית, בה מספר משתתפים, גברים בעונת ה"מחוברים" או נשים בעונת ה"מחוברות", או נשים וגברים ביחד מהעונה החמישית בה נקראה התוכנית "מחוברים +" מתעדים את עצמם. יוצרי הסדרה הם רם לנדס ודורון צברי והעורך והבמאי הראשי הוא עמי טיר, עונה 2 של מחוברות בוימה על ידי ג'ולי שלז. התוכנית משודרת בערוץ HOT3.
פורמט.
התוכנית עוקבת בכל עונה אחר 5 או 6 משתתפים המתעדים את חייהם באופן עצמאי, ללא מעורבות של צוותי צילום. כל אחד מהמשתתפים מקבל מצלמת וידאו והונחה איך לתעד ולתווך את שגרת יומו. המשתתפים בתוכנית הופכים עם הזמן להיות צלמים ובמאים שמשרטטים בעזרת המצלמה את הסיפור שלהם. אלפי השעות של חומר הגלם נערכים על ידי במאי ויוצרי הסדרה ל-35 פרקים של 22 דקות. הפורמט של התוכנית נמכר לחברת הפקות וערוצי שידור בכ-17 מדינות ובהן דנמרק, צרפת, אירלנד, הודו, נורווגיה ופינלנד. בפינלנד כבר מופקת העונה השלישית (עונה מעורבת), באירלנד שודרה הסדרה בערוץ בציבורי האירי RTÉ2, עוררה ויכוח ציבורי סוער וזכתה לאחוזי צפייה גבוהים במיוחד. בארצות הברית הסדרה מופקת בניו יורק עבור AOL על ידי "קודה תקשורת" הישראלית שמפיקה את הסדרה גם בישראל. מבין משתתפי העונה הראשונה בארצות הברית ניתן למצוא את השחקנית סוזן סרנדון וזוג הישראלים אלי בנדט-טייכר ועידו בנדט-טייכר, המתגוררים בניו יורק.
בתום שתי עונות עזב הבמאי והיוצר דורון צברי את ההפקה.
ב-13 בפברואר 2018 פורסם כי שלישיית מה קשור עובדים ומשתתפים בסדרת בת חדשה של יוצרי "מחוברים" בשם "מצולמים", שעלתה לשידור ביוני 2019.
תהליך העבודה על הסדרה.