בהמשך, ווקר שב לחיי ההרפתקנות שלו. הוא נטל את שם הקוד "סוכן ארצות הברית", לבש תלבושת דומה לזו של קפטן אמריקה, ונשא דיסק עשוי מתכת ויברניום כמגן. הוא נלחם בתחילה נגד איירון מונגר תחת עינה הפקוחה של הוועדה, שגייסה את האוונג'רס מהחוף המערבי ואת ויז'ן כדי להשגיח עליו. בהוראתה של הוועדה, סוכן ארצות הברית נשלח לעצור את המעניש, אך לפני שהוא לוקח אותו למעצר, פרנק קאסל מגלה לו שהוא מתכוון לעצור את משפחת המאפיה מאגיה. ווקר מסכים לעזור למעניש, אך זה האחרון נמלט ממנו בסיום משימתם, תוך שהוא גורם לו להאמין כי מת בשריפה. מעבידיו של ווקר נוזפים בו שעבודתו היא לפעול ולא לחשוב, וכי אין זה פלא שהוא נכשל בתפקידו כקפטן אמריקה.
סוכן ארצות הברית נלחם לצד האוונג'רס מהחוף המערבי בכמה קרבות. בסופו של דבר הוא הוכיח את ערכו והורשה להצטרף אליהם. הוא השתתף עימם, עם האוונג'רס ועם האקס-מן באירוע הקרוס אובר "קשרי דם", שבו פרופסור אקסבייר ניסה לנהל משא ומתן על סיום מלחמת האזרחים באי המוטאנטים ג'נושה. סוכן ארצות הברית מונה לשמש כשומר ראשו. כשהאוונג'רס מהחוף המערבי התפרקו, ווקר זרק את תלבושתו ומגנו לנהר ההדסון. כאשר חברי הקבוצה התבקשו בידי טוני סטארק להתגייס לשורות קבוצת "פורס וורקס" החדשה, ווקר התלבט אך הצטרף לבסוף בשכנועה של מכשפת השני, שאמרה כי הקבוצה צריכה אחד שישמש לה כעמוד תווך בזמן משימותיהם מאחורי קווי האויב.
במהלך מלחמת האזרחים ביקום מארוול, סוכן ארצות הברית נאלץ לבחור בין הממשלה לה היה נאמן למשך כל חייו לבין גיבור-העל שבעקבותיו הלך ועל שמו הוא ניסה להגן. בעקבות מותם של חברי קבוצת אלפא פלייט הקנדית, מוצע לו לעמוד בראשה של קבוצה חדשה בשם "אומגה פלייט". בהמשך, הוא עוזר לאמן את נשק אומגה. נכון לתחילת 2013, ווקר משמש כמנהיג קבוצת האוונג'רס האפלים.
את דמותו של ג'ון ווקר בסדרת הטלוויזיה "הפלקון וחייל החורף" של שירות הסטרימינג דיסני+ מגלם השחקן ואייט ראסל.
ארץ חדשה
יחסי ישראל–קולומביה
יחסי ישראל–קולומביה הם היחסים הדיפלומטיים הרשמיים שמתקיימים בין מדינת ישראל לבין רפובליקת קולומביה, אשר נוסדו רשמית באמצע שנת 1950.
בין המדינות מתקיימים יחסים דיפלומטיים מלאים, ונחתם ביניהן הסכם סחר חופשי. שגרירות ישראל בקולומביה שוכנת בבוגוטה, ושגרירות קולומביה בישראל שוכנת ברמת גן. נכון ל-2022, שגריר ישראל בקולומביה הוא כריס קנטור, ושגרירת קולומביה בישראל היא מרגריטה אליאנה מנחארז הררה.
היסטוריה.
במהלך ההצבעה בנושא תוכנית החלוקה של האו"ם ב-29 בנובמבר 1947 על חלוקת המנדט הבריטי למדינה יהודית וערבית, קולומביה נמנעה בהצבעתה.
באוקטובר 1957 שתי המדינות כוננו יחסים דיפלומטיים ובעקבות זאת פתחו שגרירויות בתל אביב ובבוגוטה. היחסים שודרגו בשנת 1988, כשהסכם סחר משמעותי נחתם בין המדינות.
ב-27 בפברואר 1980 השתלטו חמושים על בניין השגרירות הדומיניקנית בבוגוטה בעת שאירחה מספר רב של דיפלומטים, ביניהם שגריר ישראל אליהו ברק ורעייתו. המשתלטים הוגדרו כחלק מתנועת ה-19 באפריל. רעיית השגריר שוחררה לאחר 27 שעות, אך ברק ואחרים הוחזקו בשבי במשך 61 ימים. לבסוף סוכם על שחרור הדיפלומטים לאחר תשלום כופר לטרוריסטים.
באוקטובר 2012, נשיא קולומביה חואן מנואל סנטוס הצהיר כי "על העולם להכיר בישראל כמדינה יהודית".
בתחילת חודש אפריל 2015 נכנס לתפקיד שגריר ישראל בקולומביה מרקו (משה) סרמונטה. בספטמבר אותה שנה החל ארז זיונץ לכהן כנספח הכלכלי-מסחרי של מינהל סחר חוץ במשרד הכלכלה והתעשייה. ב-2016, לאחר שנחתם הסכם הפסקת האש בין ממשלת קולומביה לארגון "FARC", הצטרפה ישראל ליוזמה בינלאומית לסייע למדינה לאחר יישום ההסכם. במסגרת הסיוע הישראלי, הגיעה משלחת קולומביאנית לישראל כדי לקבל הדרכה לפינוי מוקשים מהרשות לפינוי מוקשים.
בספטמבר 2017 יצא ראש ממשלת ישראל בנימין נתניהו לביקור באמריקה הדרומית ונפגש עם הנשיא קולומביה מנואל סנטוס.
ביוני 2019 אושר הסכם סחר חופשי שנחתם בין שתי המדינות בשנת 2013. הסכם זה מפחית את המכסים על מוצרים תעשייתיים וחקלאיים בין שתי המדינות, ומאפשר לחברות ולפרטים ישראלים להשקיע בקלות רבה יותר בכלכלת קולומביה, הנחשבת לכלכלה השנייה בגודלה בדרום אמריקה. היצוא הישראלי לקולומביה הסתכם בכ-143 מיליון דולר בשנת 2012, והורכב ברובו מציוד תקשורת, מכונות, מכשירים חשמליים ומכניים ומוצרים כימיים. במשך השנים, קנתה קולומביה מישראל מטוסים, מזל"טים ומערכות מודיעין.
בסוף ינואר 2020 נודע כי קולומביה תכיר בחזבאללה ובחמאס כארגוני טרור. המהלך אושר על ידי משרד החוץ הישראלי.
בנובמבר 2021 התארח נשיא קולומביה איוואן דוקה בישראל. הוא נפגש עם נשיא המדינה יצחק הרצוג ועם ראש הממשלה נפתלי בנט. בביקור נחנכה נציגות רשמית של קולומביה בישראל.
מוזיאון לתולדות הרצליה
אליפות העולם באתלטיקה 1999
אליפות העולם באתלטיקה 1999 הייתה אליפות העולם השביעית באתלטיקה, שנערכה בין 20 באוגוסט ל-29 באוגוסט 1999 באצטדיון האולימפי שבסביליה, ספרד. בתחרות השתתפו 1,821 אתלטים ואתלטיות מ-201 מדינות, ב-46 תחרויות (22 לנשים ו-24 לגברים).
אירועים בולטים.
ארצות הברית () זכתה במקום הראשון עם 10 מדליות זהב ו-17 מדליות בסך הכל, רוסיה () דורגה במקום שני עם 5 מדליות זהב ו-12 מדליות בסך הכל וגרמניה דורגה במקום שלישי עם 4 מדליות זהב ו-12 מדליות בסך הכל.
אלכס אברבוך () השיג את המדליה הראשונה של ישראל באליפות העולם באתלטיקה, כאשר הצליח לזכות במדליית ארד בקפיצה במוט (5.80 מטר).
שיאי עולם.
באליפות זו נקבעו שני שיאי עולם חדשים, 1 לנשים ו-1 לגברים.
נשים.
סטייסי דרגילה () קבעה שיא עולם בקפיצה במוט בתוצאה של 4.60 מטר.
גברים.
מייקל ג'ונסון () קבע שיא עולם בריצת 400 מטר בתוצאה של 43.18 שניות (השיא הנוכחי, 2014).
תוצאות.
גברים.
מקצועות השדה.
1 גרמן סקוריגין מרוסיה, שסיים ראשון בהליכה תחרותית ל-50 ק"מ בתוצאה של 3:44:23 שעות, נפסל בנובמבר 2001 בשל אמרוץ.
2 רביעיית השליחים מניגריה, שסיימה שלישית בתוצאה של 37.91 שניות, נפסלה ב-31 באוגוסט 2005, לאחר שאינוסנט אסונזה נמצא חיובי בבדיקת סמים מיוני 1999.
3 רביעיית השליחים מארצות הברית, שסיימה ראשונה בתוצאה של 2:56.45 דקות, נפסלה בשנת 2008 לאחר שאנטוניו פטיגרו הודה שהשתמש בהורמון הגדילה (HGH) ובאריתרופואטין (EPO) בין השנים 1997 - 2003.
משה בליטנטל
משה בליטנטל (7 בנובמבר 1911 – 13 באוגוסט 1989) היה מראשי תנועת פועלי אגודת ישראל, כיהן כראש החזית הדתית בחיפה וכחבר מועצת עיריית חיפה וסגן יושב ראש המועצה הדתית בעיר.
ביוגרפיה.
נולד בעיירה אפטא שבפולין, למשפחה מחסידות גור, בנם של יהודה אריה ושרה לבית יעקובוביץ. בעל השכלה תורנית. היה חבר מזכירות ההנהלה הארצית של צעירי אגודת ישראל בפולין.
בשנת 1934 עלה לארץ ישראל. נישא לשפרה אורנשטיין. בשנת 1940 מונה למזכיר סניף פועלי אגודת ישראל בחיפה. בתקופת המנדט הבריטי סייע בהעפלה, דאג לקליטת העולים, לדיור ולעבודה עבורם.
היה חבר מפקדת ההגנה, חבר הנהלת המגבית להתגייסות, חבר בהנהלת כופר היישוב ויו"ר ועדת הגיוס לצה"ל בחיפה.
היה ממקימי שיכון פא"י בקריית אליעזר בעיר. שימש כשופט עירוני בחיפה, וכיהן כחבר במועצה הציבורית שהקימה ממשלת ישראל לענייני הסכם השילומים.
פרסם מאמרים בביטאון פא"י "שערים".
לאחר מותו נקרא רחוב על שמו בשכונת רמת אלמוגי בחיפה.
בנו, אריה בליטנטל, היה סגן ראש העיר חיפה מטעם אגודת ישראל. נכדו הוא הסופר יאיר חסדיאל.
שולי מועלם-רפאלי
שולמית (שולי) מועלם-רפאלי (נולדה ב-8 בפברואר 1965) היא פוליטיקאית ישראלית שכיהנה כחברת הכנסת מטעם מפלגת הבית היהודי.
ביוגרפיה.
שולי מועלם-רפאלי נולדה בחיפה ב-1965, כילדה שמינית מתוך תשעה, למשפחת תורג'מן, שעלתה ממרוקו חודשיים לפני הולדתה. היא גדלה בשכונת נווה דוד והדריכה בתנועת בני עקיבא.
שירתה בצה"ל כמורה חיילת. לה תואר ראשון בסיעוד בבית הספר לסיעוד שערי צדק, ותואר שני בהנדסת תעשייה וניהול באוניברסיטת בן-גוריון.
עבדה כאחות וכמנהלת תחום ניהול סיכונים בבית החולים סורוקה בבאר שבע. הייתה מרצה באוניברסיטת בן-גוריון בנגב ומדריכת משלחות לפולין.
בעלה הראשון, סגן-אלוף , ממנו יש לה שתי בנות, היה הקצין הבכיר ביותר שנהרג באסון המסוקים ב-4 בפברואר 1997. הספדה על בעלה, שכלל מניית ניגודים רבים ביניהם, בהם העובדה שהוא היה חילוני והיא דתייה, זכה לתהודה רבה. לאחר נפילת בעלה, כיהנה כסגנית ומ"מ יו"ר ארגון אלמנות ויתומי צה"ל, ופעילה בעמותת משפחות אסון המסוקים. הייתה ממובילות המאבק להמשך מתן קצבה לאלמנות צה"ל שנישאו בשנית. במסגרת זאת, לאחר שנישאה מחדש לד"ר אלי רפאלי, אב לשלושה, פיזיקאי העובד בתעשייה האווירית, ממנו יש לה שני ילדים נוספים, נמנעה מלרשום את נישואיה השניים במשרד הפנים, והמשיכה לקבל כספים כאלמנת צה"ל. עם שינוי החוק נעשתה זכאית למפרע לכספים שקיבלה.
מכתביה לבעלה, שנכתבו לאחר מותו, יצאו בספר "מועלם, אהובי" (בהוצאת ידיעות אחרונות, 2001).
פעילות פוליטית.