באולימפיאדת אטלנטה (1996) לא הצליחו ארד וסמדג'ה לשחזר את הישגיהם. ארד סיימה במקום החמישי, וסמדג'ה, שהגיע פצוע, הפסיד בסיבוב הראשון. באולימפיאדת סידני (2000) בלט אריק זאבי, שסיים במקום החמישי בקטגוריית המשקל של עד 100 ק"ג. באולימפיאדת אתונה (2004) היה לג'ודוקא הישראלי השלישי שזוכה במדליה אולימפית, מדליית ארד. המשלחת הישראלית לאתונה כללה מספר שיא של חמישה ג'ודאים. פרט לזאבי התחרו גם אודי וקס, גל יקותיאל, מיכל פיינבלט ויואל רזבוזוב. באולימפיאדת בייג'ינג (2008) הודח זאבי כבר בסיבוב הראשון, ואילו גל יקותיאל סיים במקום החמישי.
המשלחת הישראלית לאולימפיאדת לונדון (2012) כללה חמישה ג'ודאים: זאבי, טומי ארשנסקי, גולן פולק, סוסו פללשווילי ואליס שלזינגר. שלזינגר העפילה לרבע הגמר וסיימה במקום השביעי, בעוד חבריה למשלחת הודחו בשלבים מוקדמים יותר.
המשלחת הישראלית באולימפיאדת ריו דה ז'ניירו (2016) כללה שבעה ג'ודאים: שירה ראשוני, גילי כהן, ירדן ג'רבי, לינדה בולדר, גולן פולק, שגיא מוקי ואורי ששון. באולימפיאדה זו, זכתה ירדן ג'רבי במדליית הארד בקטגוריית עד 63 ק"ג ואורי ששון זכה במדליית ארד בקטגוריית מעל 100 ק"ג. שגיא מוקי הגיע למקום החמישי במשקל 73 ק"ג ולינדה בולדר הגיעה למקום השביעי במשקל עד 70 ק"ג. שירה ראשוני, גילי כהן, וגולן פולק הפסידו בסיבובים המוקדמים.
בתחרות הנבחרות המעורבות, אשר נערכה באולימפיאדת טוקיו (2020), לראשונה כחלק מהמשחקים האולימפיים, ישראל זכתה במדליית הארד.
זאז
איזבל ז'פרואה (בצרפתית: Isabelle Geffroy; נולדה ב-1 במאי 1980, בטור, צרפת) מוכרת בשם הבמה Zaz היא זמרת צרפתייה המשלבת בין הסוגות ג'אז, שאנסון, נשמה ואקוסטי. היא מפורסמת בזכות להיטה "אני רוצה" (בצרפתית: Je veux), מתוך אלבומה הראשון, Zaz, אשר יצא לאור ב-10 במאי 2010.
ראשית חייה.
אמה הייתה מורה לספרדית ואביה עבד בחברת חשמל. בשנת 1985 היא החלה ללמוד בקונסרבטוריון בטור יחד עם אחיה ואחותה בקורסים לגילאי 5–11. בקונסרבטוריון למדה את תורת המוזיקה, כינור, פסנתר, גיטרה ושירה במקהלה. בשנת 1994 היא עברה לבורדו ובשנת 1995 החלה ללמוד שם שירה, ספורט וקונג פו עם מאמן מקצועי.
בשנת 2000 היא זכתה במלגה מהמועצה האזורית שאפשרה לה להצטרף לבית ספר למוזיקה מודרנית - המרכז לפעילות מוזיקלית ומידע של בורדו. בין ההשפעות מוזיקליות שלה נכללות 'ארבע העונות' של ויואלדי, זמרות ג'אז כמו אלה פיצג'רלד וזמרים נוספים כמו אנריקו מסיאס, בובי מקפרין, ריצ'רד בונה, כמו גם מקצבים אפריקאים, לטינים, וקובניים. בשנת 2006, היא עברה לפריז.
קריירה.
בשנת 2001 היא החלה את קריירת השירה שלה בלהקת הבלוז "חמישים אצבעות". היא שרה בקבוצות מוזיקליות באנגולם, במיוחד בחמישיית ג'אז. היא הפכה לאחת מארבעת הזמרים בהרכב "איזהאר אדץ" (בבסקית: כוכב נופל), להקה שכללה 16 מוזיקאים שעמם סיירה במשך שנתיים במיוחד במידי-פירנה וחבל הבסקים. היא עבדה באולפן הקלטות כזמרת ליווי בטולוז עם זמרים רבים.
במאי 2010 זאז פרסמה את אלבומה הראשון אשר הכיל שירים שכתבה בעצמה ("Trop sensible") והלחינה יחד עם אומנים אחרים ("Les passants", "Le long de la route" ,"Prends garde à ta langue" ,"J'aime à nouveau" ,"Ni oui ni non"). קרדין סולטאני הפיק את האלבום בחברת התקליטים Play On והוא גם זה שכתב והלחין את הלהיט "Je veux". זמר הפופ, רפאל הרוש, כתב בעבורה את השירים "Éblouie par la nuit", "Port Coton" ו-"La fée". בהמשך שנת 2010, זאז ערכה סיבוב הופעות בצרפת והופיעה בפסטיבל המוזיקה פרנקופולי של מונטריאול (קנדה) וכן במונטה, בריסל, ברלין, ומילאנו. בסתיו של אותה שנה, זאז עמדה בראש מצעד הלהיטים בבלגיה, שווייץ ואוסטריה. בחודש נובמבר של אותה שנה, אלבום הבכורה שלה הפך לפלטינה כפולה, והיא זכתה בתואר "שיר התגלית" על ידי האקדמיה שרל קרה. זאז זכתה בנוסף בפרס שובר גבולות האירופאי: היא הייתה לאמנית הצרפתייה הכי מושמעת מחוץ לצרפת בשנת 2010. לפי סקר שפורסם על ידי משתמשי האינטרנט, זאז הייתה לזמרת הפופולרית ביותר בצרפת בשנת 2010.
בשנת 2011 זאז זכתה בפרס EBBA המכיר בהצלחה של 10 אמנים חדשים או קבוצות שהגיעו לקהלים מחוץ לארצם עם האלבום הבינלאומי הראשון שלהם בשנה החולפת. בהמשך אותה שנה זאז הצטרפה להרכב הצדקה Les Enfoirés והשתתפה בשיר "Coeur Volant" לפסקול של הסרט הוגו. בשנת 2012, זאז יצאה לסיבוב הופעות במדינות שונות ברחבי העולם, בניהם יפן, קנדה, גרמניה, פולין, שווייץ, סלובניה, צ'כיה, קרואטיה, בולגריה, סרביה, טורקיה. ב-6 באוקטובר 2013, זאז הופיעה ב-BBC One בתוכנית של אנדרו מאר בלונדון ושרה את "Je veux" בשידור חי.
בשנת 2015 זכתה עם אלבומה "פריז" בפרס אקו לאמנית הבינלאומית הטובה ביותר בקטגוריה רוק/פופ.
בשנת 2016, הופיעה זאז בסקטקס, מקסיקו, במסגרת פסטיבל התרבות של סקטקס.
ב-16 באפריל 2020 יצא השיר I Dare You של הזמרת האמריקאית קלי קלרקסון, כאשר זאז השתתפה בגרסה הצרפתית של השיר.
ב-31 באוגוסט 2021 הוציאה את הסינגל "Imagine", סינגל ראשון מתוך אלבומה החמישי, "Isa". ב-22 באוקטובר יצא האלבום. ב-5 בנובמבר יצא קליפ לשיר "Le jardin des larmes", אותו שרה עם טיל לינדמן.
אורי (פירושונים)
איזבל ז'פרואה
ג'יי.ג'יי. רדיק
הסקר הארכאולוגי של ישראל
הסקר הארכאולוגי של ישראל מטרתו לסקור את שטחי מדינת ישראל במטרה למפות ולתעד את אתריה הארכאולוגים. במסגרת הסקר עליו מופקדת רשות העתיקות האתרים ממופים, נמדדים, מצולמים ונאסף אודותם מידע מגוון.
היסטוריה.
מאז ימי הביניים פקדו נוסעים את ארץ ישראל, העלו על הכתב ופרסמו את רשמיהם שלא נשאו אופי מדעי או שיטתי. בתחילת המאה ה-19 גדל חלקם של אנשי המדע בקרב הפוקדים את ארץ ישראל והמחקר התמקצע. ביניהם אפשר למנות את אולריך יאספר זטצן, הנרי בייקר טריסטראם, ויקטור גרן, ויליאם פרנסיס לינץ' אדוארד רובינסון ונוספים. תחומי התעניינותם היו מגוונים ולא התרכזו בהכרח בארכאולוגיה, אבל בספריהם הם מתעדים גם אתרים שתורמים היום למידע במיוחד לגבי אתרים שנעלמו עם השנים.
הסקר הראשון הגדול של שטח ארץ ישראל בוצע על ידי הקרן לחקר ארץ ישראל, קרן בריטית שהוקמה בשנת 1865. הסקר ששמו סקר ארץ-ישראל המערבית שם לו למטרה למפות את כל ארץ ישראל שממערב לנהר הירדן, מנהר הליטני שבצפון ועד נחל באר שבע שבדרום. הסקר החל בינואר 1872. בין מנהלי הסקר היו קלוד קונדר והורציו קיצ'נר. סקר זה פרסם בשנת 1880 את מפת הקרן לחקר ארץ ישראל. מפה זאת ממשיכה לשמש את החוקרים השונים.
בתקופת המנדט הבריטי, כמעט ולא נערכו סקרים ארכאולוגים. מחלקת העתיקות של ממשלת המנדט התרכזה בחפירות ארכאולוגיות. הקרן לחקר ארץ ישראל הקימה את בית הספר הבריטי לארכאולוגיה בארץ ישראל ושיתפה פעולה עם מחלקת העתיקות, אבל גם היא עסקה בעיקר בחפירות. מנהל הסקרים במחלקת העתיקות היה פיליפ לנגסטף אורד גיא, הוא מילא תפקיד זה עד 1927. לאחר מכן מונה למנהל בית הספר הבריטי לארכאולוגיה, ובתפקידו זה ביצעה סקר במישור החוף והנגב. הסקר שהתקיים בין השנים 1939-1936, לא פורסם מעולם. עם הקמת מדינת ישראל, נקלט גיא במחלקת העתיקות הישראלית ושימש בתפקיד מנהל חפירות וסקר עד מותו בשנת 1952.
הסקר לאחר קום המדינה.
לאחר קום המדינה הציע שמואל ייבין, המנהל הראשון של מחלקת העתיקות לדוד בן-גוריון . לאחר קום המדינה נעשו בישראל סקרים שונים ברזולוציות שונות, אבל לא בוצע סקר שיטתי של כל שטח ישראל. הפעילות בנושא הסקרים הלכה וגדלה.
אחד החלוצים בסקר הנגב היה נלסון גליק. הוא סקר אותו בסוף שנות ה-40 ושנות ה-50 של המאה ה-20. הסקר שלו התקיים בנגב ובעבר הירדן. הוא זיהה 1,500 אתרים מתוכם 500 בנגב שעיקרם היו אתרים מתקופת הברזל והתקופה הנבטית עוזרו היה בנו רותנברג. רותנברג החל בשנת 1959 בסקר הערבה הדרומית שהתרכז בחקר תעשיית הנחושת שהביא לפיתוח ענף הארכאומטלורגיה. בסקר התגלו 194 אתרים מצומת קטורה דרומה, חלקם כבר תועדו לפני כן.
פרישתו של דוד בן-גוריון בשנת 1953 לנגב הגבירה את ההתעניינות באזור זה. שמואל ייבין הורה לעמנואל ענתי שהיה בתחילת דרכו כארכאולוג לרדת לנגב. הסקר בוצע ללא ציוד מסודר, ללא מפות טופוגרפיות למעט מפה בקנ"מ של 1:250000. בסקר זה גילה את הר כרכום, נושא בו עסק שנים רבות.
במקביל לסקר הנגב והערבה נערכו בשנות ה-50 סקרים נוספים. יעקב עולמי ערך סקר אתרים פרהיסטוריים בכרמל, ונ' צורי ערך סקר בעמק בית שאן.
ב-1954 התקיים כנס של סוקרים במכללת אורנים בטבעון. הכנס שימש להנחת קווי יסוד לסקר שיטתי של ישראל. אזור הצפון חולק ל-44 אזורים. הסקר באזור זה נוהל על ידי יוחנן אהרוני הוא נעשה באמצעות 47 סוקרים מתנדבים מיישובים הסמוכים לאזורים שנסקרו. הסקר באזור הצפון פורסם בספרו שיצא בשנת 1956 בשם "סקר בגליל: יישובים ישראלים וחרסיהם" שעסק בהתנחלות השבטים. ממצאי הסקר הביאו להכרה בחשיבותו והובילו בהמשך להקמת האגודה.
בשנות ה-50 היה יוחנן אהרוני חלוץ סוקרי מדבר יהודה. בתקופה זאת יצאו 4 משלחות לסקור את מערות מדבר יהודה ומבנים עתיקים. הסקרים שהתקיימו בשנים 1953, 1955, 1956 ו-1960 נערכו בין עין גדי ומצדה. הסקרים נערכו על ידי מתנדבים מהתנועה הקיבוצית לעיתים תוך סיכון עצמי גבוה. אחת המערות שנסקרה הייתה מערת האיגרות, את הממצאים במערה גילה יגאל ידין. פסח בר אדון גילה בשנת 1961 את מערת המטמון בה התגלה מטמון נחל משמר.
האגודה לסקר ארכאולוגי של ישראל.