בפברואר 2009 הציעה ממשלת מניטובה יוזמה לפיה עובדים מיומנים ומובטלים מאיסלנד יעבדו למלא משרות פנויות במניטובה כדי לסייע לאיסלנדים שנפגעו במשבר הפיננסי האיסלנדי בשנים 2008–2012. ממשלות מניטובה ואיסלנד חתמו על היוזמה בשנת 2009. עם זאת, התהליך התעכב על ידי הממשל הפדרלי סביב תוכנית העובדים הזרים הזמניים . זה תסכל את ממשלת איסלנד, נציג מנהל העבודה האיסלנדי, אמר כי "זה עבר לאט יותר ממה שציפיתי, וזה רע, לא כל שכן למי שהם מובטלים, כי הזמן לא עובד בשבילם."
בסוף 2010 מפלגת האופוזיציה באיסלנד הציעה למדינה לגרוף את המטבע שלה לטובת מעבר למטבע חדש לאחר הקריסה הבנקאית החמורה מאוד בשנת 2008. שבעה מתוך כל 10 איסלנדים מסכימים לשנות למטבע חדש אם המשמעות היא יותר שגשוג כלכלי. "מטבע הבחירה" המועדף הוא כיום הדולר הקנדי בשל קרבת המנהגים התרבותיים בין קנדה לאיסלנד. אף אחת מהממשלות לא התייחסה לכך ונאום של שגריר קנדה באיסלנד בוטל במרץ 2012, כשהנושא נפוץ יותר.
תחבורה.
לאיסלנד היו קשרי ספנות ישירים עם מחוז ניופאונדלנד הקנדי מעבר לאוקיינוס האטלנטי הצפוני. גדות הדייגים לחופי ניופאונדלנד היו יעדים תכופים עבור הסוחרים האיסלנדים.
קו הספנות מארסק מציע שירות מכולות ממונטריאול לרייקיאוויק וגם שירות מוונקובר לרייקיאוויק. חברת איימסקיפ, איסלנדית, פועלת בין ארגנטינה, ניופאונדלנד והליפקס, נובה סקוטיה לרייקיאוויק.
אוויר.
בשנת 2007 הכריז שר התחבורה הקנדי לורנס קנון על הסכם שמים פתוחים עם איסלנד, במסגרת המדיניות של ממשלת קנדה השמיים הכחולים. שר הסחר הבינלאומי הקנדי, דייוויד אמרסון, אמר כי "הסכם זה של Blue Sky ישלים את הסכם הסחר החופשי האחרון שנחתם עם איסלנד ומדינות אחרות באיגוד הסחר החופשי האירופי, ויסייע להקל על קשרים עסקיים חזקים יותר ולשפר את התיירות בין קנדה לאיסלנד".
קיים קשר אווירי ישיר בין שתי המדינות. במאי 2007, אייסלנדאייר החלה בטיסות בין הליפקס לאיסלנד. באוגוסט 2007 הודיעה איסלנדייר כי בכוונתם להתחיל טיסות בין טורונטו לאיסלנד. הטיסות החלו במאי 2009 בין רייקיאוויק לטורונטו והליפקס.
בדצמבר 2009 הודיעה חברת התעופה האיסלנדית איסלנד אקספרס כי תחל בשירותים בין וויניפג לאיסלנד החל מיוני 2010. עם זאת, איסלנד אקספרס נמכרה מאז ל- WOW air, שיש לה טיסות סדירות מרייקיאוויק לטורונטו ומונטריאול.
החל ממרץ 2013, איסלנדייר שדרגה את שירותה העונתי מטורונטו לרייקיאוויק לכל ימות השנה. היא גם השיקה שירות כל השנה מאדמונטון החל ממרץ 2014.
תקנות מס רכוש וקרן פיצויים
יסמין סאקס-פרידמן
שנג'ואו 12
שנג'ואו 12 (בסינית מפושטת: 神舟; בפין-יין: shénzhōu) היא חללית שנג'ואו סינית ששוגרה ב־17 ביוני 2021 מנמל החלל ג'יוצ'ואן. החללית נשאה על סיפונה שלושה טייקונאוטים אל עבר תחנת החלל טיאנחה , תחנת חלל סינית מודולרית.
אנשי צוות.
חברי הצוות הוכרזו פומבית ב-16 ביוני 2021.
הצוות מנה את:
צוות הגיבוי מנה את:
הפיגוע בשגרירות ישראל במאוריטניה
הפיגוע בשגרירות ישראל במאוריטניה התרחש ב-1 בפברואר 2008, כאשר לפחות שלושה חמושים השתייכים לארגון הטרור המוסלמי, אל-קאעידה במגרב האסלאמי פתחו באש מחוץ למתחם שגרירות ישראל בנואקשוט, בירת מאוריטניה. החמושים פצעו שלושה עוברי אורח. לאחר האירוע נעצרו שמונה חשודים בחשד שהיו מערובים בפיגוע.
היסטוריה.
ב-1 בפברואר 2008 תקפו כמה חמושים לא מזוהים את שגרירות ישראל שבנואקשוט, בירת מאוריטניה בעזרת רימונים ואקדח. בסביבות 2:20 לפנות בוקר בין שלושה לשישה חמושים הלבושים בטורבן התקרבו לבניין השגרירות הישראלית בהליכה וזאת לאחר שהורדו במועדון לילה סמוך לשגרירות. לאחר מכן, החמושים פתחו באש תוך כדי קריאת "אללה אכבר". שומרי השגרירות שהוצבו במקום השיבו תוך זמן קצר באש לחמושים. במהלך קרב היריות שנוהל בעקבות המתקפה נפצעו שלושה עוברי אורח בהם אישה צרפתייה שעברה בסמוך למועדון הלילה. לאחר מכן נמלטו התוקפים ברכב.
בהודעה שכותרתה הייתה "בהורתך, עזה" קיבל ארגון הטרור המוסלמי, אל-קאעידה במגרב האסלאמי את האחריות לפיגוע. כמו כן, הארגון הצהיר שהשגריר הישראלי, בועז ביסמוט היה המטרה והם התכוונו לרצוח אותו.
הפיגוע היה אחרון בשורה של מתקפות ומעשי רצח שבוצעו בתיירים וחיילים במאוריטניה באותה תקופה.
אחרית דבר.
למחרת האירוע, הודיעו הרשויות במאוריטניה כי הם עצרו שלושה חשודים במרחק של כ-150 ק"מ מהבירה. ב-8 בפברואר הוכרז כי שמונה אנשים, בהם אזרח מאלג'יריה נעצרו בחשד שהיו קשורים לפיגוע. בתגובה לפיגוע, הוחלט כי שגרירויות ישראלי ברחבי העולם יהיו במתכונת של כוננות ביטחונית מוגברת, בנוסף לכך איש ביטחון ישראלי הוזמן למאוריטניה כדי להעריך את רמת הסיכון של השגרירות. זמן קצר לאחר האירוע שוחח השגריר ביסמוט עם שרת החוץ הישראלית, ציפי לבני ומנכ"ל משרד החוץ, אהרון אברמוביץ'.
איווט רודי
נירדרז'
נירדרז' (בהונגרית: Nyírderzs) הוא כפר במחוז סבולץ'-סטמאר-ברג שבצפון מזרח הונגריה.
בדומה ליישובים רבים באירופה, גם אוכלוסיית נירדרז' קטנה בעשרות השנים האחרונות, מ-659 תושבים בשנת 1990 עד 631 תושבים בשנת 2020.
הכפר ואזורו מיושבים לסירוגין מאז המאה ה-13
יהודי נירדרז'.
יהודים הגיעו לנירדרז' במחצית השנייה של המאה ה-18.
בזמן הקרע ביהדות הונגריה לאחר קונגרס יהודי הונגריה בדצמבר 1868 הצטרפו יהודי נירדרז' לזרם האורתודוקסי.
לאחר כניסת הצבא הגרמני להונגריה במרץ 1944 הועברו יהודי המקום לגטו מאטסלקה, ובסוף מאי 1944 הובלו לאושוויץ.
ספר ההשלמה
יחסי פינלנד–קוריאה הצפונית
יחסי פינלנד–קוריאה הצפונית הם היחסים הדו-צדדיים בין פינלנד וקוריאה הצפונית.
בשנות ה-70 פינלנד קיבלה החלטה לקיים יחסים דיפלומטיים עם צפון ודרום קוריאה. זה שיקף את מדיניות היחסים שהייתה לה עם גרמניה המזרחית וגרמניה המערבית. פינלנד הרחיבה הכרה דיפלומטית רשמית לצפון קוריאה ב-13 באפריל 1973. שתי המדינות כוננו יחסים דיפלומטיים רשמיים ב-1 ביוני 1973. היחסים היו לפעמים קרובים עד שנות התשעים, ולאחריה הקשרים פחתו משמעותית.
לצפון קוריאה הייתה שגרירות בפינלנד משנת 1978 ועד שהיא סגרה אותה בשנת 1998, "מסיבות כלכליות". צפון קוריאה שמרה על כמות נכבדה של יחסים עם האיחוד האירופי באמצעות השגרירות, מה שהפך את פינלנד לאחת מסדרי העדיפויות שלה. קים פיונג-איל, בנו של נשיא המדינה, קים איל-סונג, נבחר לשגריר התושב האחרון. זה היה כדי להדגיש את היחסים עם פינלנד או להעביר אותו מפיונגיאנג במטרה למנוע מאבק כוחות עם אחיו למחצה קים ג'ונג-איל, שהחליף את קים איל-סונג. כיום צפון קוריאה מיוצגת על ידי שגריר שאינו תושב בסטוקהולם, שוודיה.
אירועים דיפלומטיים שונים התרחשו במהלך השנים. בשנות השבעים נמצאו דיפלומטים צפון קוריאניים המנהלים טבעת הברחות בפינלנד ובמדינות הנורדיות האחרות כחלק מפעילותה הבלתי חוקית של צפון קוריאה להשגת מטבעות זרים. בשנת 1983 ניסה שגריר צפון קוריאה לשחד את ראש ממשלת פינלנד יוהנס וירולאין. בשנת 2007, המכס הפיני השתמש בגז מדמיע על שני דיפלומטים צפון קוריאנים שסירבו לשתף פעולה.
בשנות השבעים רכשה צפון קוריאה שתי מכונות נייר מפינלנד תמורת 30 מיליון אירו. החוב מעולם לא הוחזר. הסחר בין שתי המדינות "כמעט ולא התקיים" מאז שנות האלפיים.
קיימת עמותת חברות לקידום יחסי פינלנד וצפון קוריאה בפינלנד הנקראת 'Suomi–Korea-seura'. כמו כן, לצפון קוריאה יש איגוד קוריאה – פינלנד. ארגון צדקה פנטקוסטלי 'Fida International' והצלב האדום הפיני פועלים במדינה.
היסטוריה.
צפון קוריאה ניהלה את היחסים עם פינלנד כבר בסוף שנות החמישים. פינלנד, לעומת זאת, לא יכלה להסכים לכינון יחסים רשמיים עם מדינה מפוצלת במהלך המלחמה הקרה. כינון היחסים הגיע לשיאו בהכרה הדיפלומטית הפינית בקוריאה הצפונית ב-13 באפריל 1973, ובכינון יחסים דיפלומטיים רשמיים ב-1 ביוני 1973. עד שנות ה-90 היו שתי המדינות לעיתים ביחסים קרובים. בתקופה האחרונה, שתי המדינות לא קיימו יחסים חשובים. הפעם האחרונה בה נערכו התייעצויות פוליטיות הייתה בשנת 2005. כיום שתי המדינות מקיימות יחסים דיפלומטיים תקינים, אך הן אינן קרובות במיוחד. פינלנד גינתה לעיתים קרובות את הפעולות האלה של צפון קוריאה שהיא תופסת כאיומים על השלום והביטחון הבינלאומי.
כינון יחסי סחר, הכרה ויחסים דיפלומטיים.