באליפות אירופה בהיאבקות שנערכה בונטה שבפינלנד באפריל 2014 זכתה שוב במדליית כסף לאחר שלושה ניצחונות והפסד בקרב הגמר לאלופת העולם בשנת 2013 אלינה סטנדיק מאוקראינה.
במשחקים האירופיים (2015) שהתקיימו בבאקו שבאזרבייג'ן זכתה קרטיש במדליית כסף.
במרץ 2016 זכתה במדליית הכסף בפעם הרביעית ברציפות באליפות אירופה שנערכה בלטביה.
באפריל 2016 זכתה במדליית זהב בתחרות המיון העולמית שנערכה במונגוליה ובכך הבטיחה את השתתפותה באולימפיאדת ריו דה ז'ניירו (2016). בכך הייתה למתאבקת אישה הישראלית הראשונה המשתתפת במשחקים האולימפיים.
באולימפיאדת ריו דה ז'ניירו הפסידה בסיבוב הראשון לגילדה מריה דה אוליברה מברזיל, והודחה מהתחרות מאחר שדה אוליברה לא העפילה לגמר.
אוריאל דוידי
הרב אוריאל דוידי (ה'תרפ"ב, 1922 - כ"ב בחשוון ה'תשס"ו, 24 בנובמבר 2005) כיהן כרבה הראשי של איראן, עלה לישראל ונפטר בירושלים.
ביוגרפיה.
נולד בשנת ה'תרפ"ב, אביו היה הרב מאיר דוידי. בשנת 1980 אחרי שהרב ידידיה שופט עזב את איראן והיגר לארצות הברית, הוא התמנה לרבה הראשי של איראן וכיהן בתפקיד עד 1994. בשנים אלה הוא העביר שיעורים שבועיים ברחבי המדינה, שימש כמוהל, כיהן כרב בית הכנסת הראשי של איראן וערך חופות. הוא נפגש פעמים רבות עם ראשי השלטון בטהראן במטרה לשמור על זכויותיהם של חברי הקהילה היהודית באיראן. בה' שבט תשנ"ד (17 בינואר 1994), הוא עלה לישראל.
נפטר בכ"ב בחשוון ה'תשס"ו ונקבר בהר המנוחות בירושלים.
פה האמת
אלתר דוד יצחק ורדיגר
מגדל אזורים עלית
למבורגיני ססטו אלמנטו
למבורגיני ססטו אלמנטו (באיטלקית: Lamborghini Sesto Elemento; תרגום: "האלמנט השישי") היא מכונית על מתוצרת למבורגיני שיוצרה בייצור מוגבל של 20 יחידות.
חשיפה.
הססטו אלמנטו הוצגה לראשונה בתערוכת הרכב של פריז 2010 ויצורה החל בשנת 2011.
עיצוב.
העיצוב של הסטטו אלמנטו פנימית הוא עם פחות אופציות לנוחות אפילו השטיחים הם סוג של קצף הדבוק על סיבי הפחמן, חיצונית העיצוב שלו תפס קצת רושם בעולם.
מפרט טכני.
מנוע.
המכונית בעלת מנוע V10 מרכזי בנפח 5200 סמ"ק והספק מרבי של 570 כ"ס שבו היה שימוש גם בלמבורגיני גאיארדו. היא מאיצה מ-0 ל-100 קמ"ש בתוך 2.4 שניות ולמהירות מרבית של 350 קמ"ש. במכסה המנוע, האוויר משתחרר דרך 10 חורי משושה ייחודיים כדי לצנן את המנוע.
הילוכים.
לססטו אלמנטו תיבת הילוכים רובוטית עם מצמד יחיד בת 6 הילוכים.
ביצועים.
האצה מ-0 ל-100 קמ"ש בתוך 2.4 שניות ומהירות מרבית של 350 קמ"ש.
במדיה.
הלמבורגיני סטטו אלמנטו הופיע בסרט "Need for Speed" והוא מופיע במשחקי וידאו רבים כגון: אספלט 7, אספלט 8, אספלט 9, וגם במשחקי ה-Xbox של Forza.
קיבוץ גבולות
קיבוץ חצור
פרשת איקיוטק
פרשת איקיוטק היא פרשייה שהתפרסמה לראשונה בשנת 2013, בה חברת "איקיוטק" וחברות נוספות שקשורות אליה דרשו תשלום מאלפי אזרחים על שירותי תוכן משנים קודמות. לפרשה היבטים תקשורתיים, משפטיים, פליליים ופוליטיים, והיא נדונה גם בכנסת ובמשרד התקשורת. בשנת 2021 הוגש כתב אישום נגד מנכ"ל אקיוטק, בן אופק.
רקע לפרשה.
אקיוטק היא חברה בבעלות איש העסקים בן אופק. אופק, שנקרא בעבר יניב בן שושן, נעצר בסוף שנת 2000 בחשד שהטמין מטען דמה בסניף בנק לאחר שחשבונו שם הוגבל. בבעלותו גם חברות נוספות. חברת במרום הפקות 2004 היא חברה שנוסדה בשנת 2004 ומציגה את עצמה באתר החברה כמספקת שירותי מבחן בד (אודישן). החברה התחייבה לספק שירות של הזמנות למבחני בד במסרונים וכן שירותים שונים להכנה ולהצגה, כגון צילומי תמונות וקורס איפור.
בשנת 2007, בעקבות דיווחים של אזרחים על חיוב קטינים בגין שירותי תוכן סלולריים, חיוב על שירות בתשלום שלא בידיעתם וללא תעריפים ברורים, פרסם משרד התקשורת הנחיות כך שכל הרשמה לשירות תוכן תהיה ברורה, לרבות הצגת המחיר, וכן אישר הרשמת קטינים בתנאי שהמחיר יוצג באופן ברור וההרשמה תאומת על ידי קוד. עד שנת 2011 חברות תוכן דיגיטלי יכלו לצרף לקוחות לתוכניותיהן על סמך אישור התקנון בדף הפרסום שכלל את מחיר השירות, אימות הטלפון באמצעות קוד, וכך לגבות כספים ישירות מחשבון הסלולר.
בספטמבר 2011 פרסם משרד התקשורת תקנות לפיהן חויבו חברות הסלולר לשלוח לכל לקוחותיהם טופס שבו יכול הלקוח לבחור אילו שירותים סלולריים לחסום ואילו שירותים להשאיר פתוחים. מספריהם של לקוחות נחסמו לקבלת שירותי תוכן בתשלום, אלא אם חתמו על הטופס. האפשרות של לקוח לחסום עצמו הייתה קיימת תמיד, אלא שעתה, ברירת המחדל הייתה שהלקוח חסום לשירות, ונדרשה חתימה אקטיבית כדי לפתוח את השירות. יתר הנחיות הרישום נותרו כפי שהיו בעבר.
מהלך הפרשה.
פתיחת הליכי הגבייה נגד חייבי איקיוטק.
במאי 2013, לאחר ארבע שנים שבהן התנהלה תובענה ייצוגית, קיבלה חברת איקיוטק פסק דין לטובתה, אשר קבע כי הלקוחות שנרשמו לשירותיה, לרבות קטינים, נרשמו באופן תקין וחוקי, בהתאם להנחיות משרד התקשורת באותה עת. בית המשפט איפשר לאיקיוטק להגיש תביעות חוב כנגד מי שלא שילמו בעבור שירותי התוכן של החברה. מסע הגבייה גרר מחאה אלימה במסגרתה הוצאו צווי הרחקה לראשי קבוצת המאבק, וכן גרר דיון ציבורי נרחב בו הדעות נחלקו בין המצדדים בזכותה של החברה לגבות חובות המגיעים לה ע"פ דין, לבין המצדדים בחייבים שהופתעו לגלות על החוב שתפח עם השנים בשל הדיון במסגרת התביעה הייצוגית שבה זכתה איקיוטק.
החברה פתחה בהליכי גביה רבים (בעזרתם של עורכי דין) נגד אנשים שונים עבור אי תשלום על שירותים. במקרים רבים האנשים שילמו. אולם במקרים רבים אחרים אנשים התלוננו על כך שהתשלומים שנגבו מהם היו מוגזמים או אף שגויים.
פרסום בתקשורת ודיונים בממשלה ובכנסת.
הפרשה פורסמה לראשונה בתחקיר של גלי צה"ל באוגוסט 2013. פרסום הפרשה גרם למשרדי עורכי דין נוספים להצטרף למסע הגבייה שהניב לפי ההערכות מיליוני שקלים. הפרשה זכתה להתייחסות ציבורית של חבר הכנסת מטעם מפלגת יש עתיד, בועז טופורובסקי, לראשונה בנובמבר 2013, כאשר הוא פנה לשרת המשפטים ציפי לבני ודרש "להקפיא את הליכי ההוצאה לפועל של איקיוטק". בתגובה לכך טענה חברת "איקיוטק" כי מעורבותו בפרשה נגועה בניגוד עניינים מכיוון שלאשתו, שלי הרמן, יש חוב של עשרות אלפי שקלים לחברה.
משרד התקשורת מסר שאין בסמכותו לטפל בתלונות הצרכנים על איקיוטק, היות שאיקיוטק גובה חובות בגין שירותי תוכן אינטרנטיים, אך שר התקשורת גלעד ארדן פנה למפכ"ל המשטרה בבקשה לחקור את הפרשה. משרד התקשורת פרסם נייר עמדה לציבור שבו נאמר כי רק חברת הסלולר רשאית לגבות תשלום על שירותי תוכן שסופקו באמצעות מכשירי הסלולר, אך כאמור ממילא איקיוטק גבתה כספים בעבור שירותי תוכן אינטרנטיים והנחיית משרד התקשורת התבררה כהודעה שאין בה דבר.
הפרשה נדונה בוועדת הכלכלה של הכנסת בימים האחרונים של 2013. נציגי איקיוטק טענו כי החברה פועלת על פי חוק, בהתאם להנחיות הרגולטור ובהתאם לפסק דין במסגרתו נקבע כי הרשמות החייבים לשירותי התוכן הן הרשמות תקינות, בהן המחיר הוצג באופן ברור, ועל כן על החייבים לשלם את חובם. בסיום הדיון סוכם כי "משרדי הממשלה הנוגעים בדבר יקיימו דיון משותף ויפרסמו הנחיות לציבור כיצד לנהוג". בסופו של דבר הונחה הציבור לבדוק את מכתבי הדרישה באופן יסודי ואם ישנו חוב - לשלמו.
סבב שני של מכתבי חוב והתגובה הציבורית.
סבב נוסף של מכתבי חוב שוגר בפברואר 2014. בעקבות זאת המועצה הישראלית לצרכנות פרסמה הודעות לציבור בנושא, שבה היא ממליצה לא לשלם את החוב הנדרש (אך כן להשיב למכתבים), לדרוש מהפונים מסמכים המוכיחים התקשרות עם החברה בעבר, וחולקת על אמינות הוכחות ההתקשרות שהחברה הציגה. בספטמבר 2014 שודרה סדרת כתבות בתוכנית צינור לילה בערוץ 10. בעקבות שידור הסדרה הגיש מנכ"ל איקיוטק תביעה נגד ערוץ 10 וכן נגד מנחה התוכנית גיא לרר באופן אישי בסכום של שלושה מיליון שקלים בגין הוצאת לשון הרע. בית המשפט דחה את התביעה באוקטובר 2015 לאחר שלא הופקדו ערבויות עבורה. ביוני 2022 נסגרה התביעה ואופק נדרש לשלם ללרר ולמערכת הצינור כשבעים וחמישה אלף שקלים עבור הוצאות בית משפט.
הטיפול הממסדי.
בפברואר 2014, בעקבות תלונות צרכנים, נחקר במשטרה מנכ"ל איקיוטק בן אופק (נקרא במקור יניב בן שושן). בתום חודשי חקירה ארוכים המשטרה סגרה את התיק בחוסר אשמה.
באפריל 2014 החלה ועדת האתיקה הארצית של לשכת עורכי הדין בישראל לחקור גם היא את הפרשה. בגיליון ינואר 2016 של ועדת האתיקה פרסמה לשכת עורכי הדין את מסקנתה. היא לא התייחסה לפעולות של חברת איקיוטק בגיוס הלקוחות אלא רק לגביית הכספים על ידי עורכי הדין. הלשכה הגיעה למסקנה שגביית החובות הייתה לגיטימית וחוקית. במסגרת הדיונים הוועדה אף החליטה לסגור את כל התלונות שהוגשו נגד עורכי דין במסגרת הפרשה.
במאי 2014 נערך דיון בכנסת בוועדה לענייני ביקורת המדינה בראשות חבר הכנסת אמנון כהן בנושא, וסוכם בסוף הדיון כי "יש לרכז את ראשי כל הגורמים הרשמיים הרלוונטיים כדי לנסות ולפתור את הבעיה בפועל". לאחר דיונים רבים, הוחלט כי החברה פעלה כחוק, אך הומלץ לשנות את החוק כך שהליכי גבייה כנגד חייבים יעשו קודם באמצעות מכתב התראה מטעם החברה ללא חיוב בשכ"ט עו"ד. המלצה זו התגבשה לימים במה שכונה "חוק איקיוטק", אשר אושר ביוני 2016 על ידי הכנסת ה-20 וקבע קנס של עד 22,000 ₪ לחברה שלא תשלח הודעת חוב תוך 4 חודשים ממועד היווצרות החוב.
בבית המשפט.