בשנת 1998 מונה לדרגת פרופסור מן המניין בטכניון. בשנית 2006 נבחר על ידי מועצת הפקולטה למדעי המחשב לעמוד בראשה כדיקן. כהונתו נמשכה עד אוקטובר 2008, שאז מונה למשנה לנשיא למחקר בטכניון ולמנהל מוסד הטכניון למחקר ופיתוח בע"מ.
במקביל לעבודתו האקדמית שמואלי נשא בתפקידי מחקר במספר מעבדות מחקר תעשייתיות מובילות וביניהן אלו של מעבדות בל והיה מיזמי הסטארט אפ Dealigence.
מחקרים ומיזמים.
שמואלי עסק במחקרים ופרויקטים רבים:
טובה מילוא
טובה מילוא (נולדה ב-3 ביולי 1964) היא פרופסור מן המניין בחוג למדעי המחשב באוניברסיטת תל אביב ודיקאנית הפקולטה למדעים מדויקים. היא מחזיקת הקתדרה לניהול מידע וכיהנה בין השנים 2011–2014 כראש החוג למדעי המחשב באוניברסיטה.
ביוגרפיה.
מילוא נולדה בישראל ומתגוררת בתל אביב.
היא סיימה את התואר הראשון בטכניון כעתודאית בשנת 1985 ולאחר מכן התגייסה ליחידה 8200. את התואר השני סיימה באוניברסיטת תל אביב בשנת 1989. בשנת 1992 קיבלה את תואר הדוקטור מאוניברסיטה העברית בירושלים, בהנחייתו של פרופסור כתריאל בארי. את הפוסט-דוקטורט עשתה באוניברסיטת טורונטו ובמוסד הצרפתי למחקר במדעי המחשב ואוטומציה INRIA לפני שהצטרפה לסגל באוניברסיטת תל אביב בשנת 1995. בשנת 2020 נבחרה לדקאנית הפקולטה למדעים מדויקים. היא נשואה ואם לשניים.
עבודתה האקדמית.
מילוא היא ראש הקבוצה למערכות בסיסי נתונים בבית הספר למדעי המחשב. היא כותבת לכנס לעקרונות בסיסי נתונים והיא האישה הראשונה (והיחידה, נכון לשנת 2015) שנשאה את נאום המפתח בכנס.
היא השתתפה בצוות העריכה של כתבי עת בנושא בסיסי נתונים, בהם כתב העת VLDB וכתב העת TODS. היא שימשה כיושבת הראש בכנסים רבים, בהם: PODS'03, VLDB'09, ICDT'11 ועוד.
נושאי מחקר.
תחומי המחקר של פרופסור מילוא עוסקים במערכות בסיסי נתונים וניהול מידע ברשת האינטרנט. היא עוסקת גם באיסוף מידע על סמך ההמונים, באינטגרציית מידע, ב-XML ומידע מבני באופן חלקי; שירותי ויישומי רשת; תהליכים עסקיים; שפות בסיסי נתונים ותבנית מידע.
מאמרים ופרסומים.
מילוא השתתפה בכתיבת מעל 200 מאמרים שהתפרסמו בכנסים ובכתבי העת בתחום בסיסי נתונים. בנוסף, היא כתבה ספר על תהליכים עסקיים. מאמריה צוטטו למעלה מ-11,000 פעמים במאמרים שונים, ומדד h-index שלה הוא 55.
אלישיב בן יהויקים
אלישיב בן יהויקים הוא דמות מקראית, כיהן ככהן גדול בימיו של נחמיה. היה מבוניה הראשונים של חומת ירושלים. מקורב לסנבלט וממתנגדיו של נחמיה. לפי יוסף בן מתתיהו ירש את מקומו של אביו יהויקים לאחר מותו.
ייחוסו.
על פי המסופר בספר נחמיה (פרק יב) נמנה אלישיב מזרע יהושע בן יהוצדק: , ובהמשך הפסוקים .
תפקידו.
אלישיב היה כהן בימי נחמיה, הוא נזכר לראשונה ב. מבוניה הראשונים של חומת ירושלים. אלישיב ואחיו הכוהנים בנו את שער הצאן, היחידי שקודש ושני מגדלים, לפי הכתוב בספר נחמיה ג'. בוני החומה בנו את הקטע מול ביתם וביתו של אלישיב נזכר ברשימה בקטע המזרחי של החומה.
על ידי קשרי חתונה היה מקורב לסנבלט ממתנגדי נחמיה. כאשר נחמיה חזר לפרס, אלישיב נתן לטוביה העמוני לשכה בבית המקדש השני. כאשר חזר נחמיה מפרס גירש את בנו של אלישיב והוציא את הכלים שהוכנסו.
נחמיה מזכיר את אלישיב פעמים בסיום הספר בהקשרים שליליים. ב נאמר כי "אֶלְיָשִׁיב הַכֹּהֵן, נָתוּן בְּלִשְׁכַּת בֵּית-אֱלֹהֵינוּ". נראה כי את המילה "נָתוּן" יש להבין כמו בתרגום המקרא ללטינית הוולגטה כ"מופקד על".
בשם אלישיב באה לידי ביטוי השאיפה לגאולה. השם אלישיב היה שכיח בקרב משפחות הכהונה ואין מן הנמנע, שניתן לכהנים זוטרים.
הקשרים לבית טוביה.
אלישיב העמיד לטוביה העמוני לשכה. נראה כי הגדרתו ב כ'קרוב לטוביה' היא קרבה משפחתית. הלשכה שניתנה לטוביה, היא לשכת האוצר. כאשר נחמיה חוזר מפרס הוא מגרש את טוביה ומטהר את הלשכות. המחבר המקראי אינו מוסר פרטים מדוע גורש טוביה מהלשכה, אך כמופקד על לשכה היה טוביה כנראה, אחראי על איסוף תרומות למקדש. להפקדתו של טוביה על הלשכה היו שתי מטרות, האחת מדינית, כי נוכחותו בבית המקדש מיסדה את היחסים בין ישראל לבני ישראל שישבו בעבר הירדן. המטרה השנייה הייתה כלכלית גרידא. בעצם המצאו בתפקיד הקשור בתרומות יכול היה טוביה להעביר משכורת גדולה יותר לכוהנים בכלל ולאלישיב בפרט.
גריגורי
המועצה לארץ ישראל יפה
המועצה לארץ-ישראל יפה
בית כור
סמשינג פמפקינס
יוהנס האנס דניאל ינסן
בליס (תמונה)
בליס (במקור באנגלית: Bliss, "אושר עילאי") הוא תצלום שידוע בעיקר כתמונת ברירת המחדל לתמונת הרקע במערכת ההפעלה Windows XP. התמונה צולמה במצלמת פילם ב-24 ביוני 1996 במחוז סונומה שבקליפורניה על ידי הצלם האמריקאי צ'ארלס או'ריר, צלם לשעבר בנשיונל ג'יאוגרפיק, מיד בתום סופה שפקדה את המקום. לדברי או'ריר, התצלום מקורי ולא עבר עיבוד או מניפולציה בשום דרך.
או'ריר העלה את התמונה למאגר התמונות קורביס, שהוקם על ידי ביל גייטס, ומספר שנים לאחר מכן בחרה מיקרוסופט בגרסה דיגיטלית של אותה תמונה. לדבריו, הוא עד היום אינו יודע מדוע דווקא תמונה זו נבחרה מכל שאר התמונות. סכום הכסף ששילמה מיקרוסופט עבור התמונה שמור תחת הסכם סודיות, אך על פי ההערכות מדובר באחד הסכומים הגבוהים ששולמו עבור צילום בודד.
עמלת פרעון מוקדם פיננסית
BαNCS היא מערכת מידע שפותחה על ידי TCS ומספקת שירותי ליבה בנקאיים, בנקאות גלובלית, שוק ההון ועוד בהתאם למודולים המותקנים.
בישראל בנקים נוהגים להשתמש במערכות מחשוב שפיתחו בעצמם. ב-2014 הכריז בנק יהב, שהשתמש בשירותי המחשוב של בנק הפועלים (שבנק יהב היה בעבר בשליטתו), שהוא עובר להשתמש במערכת הליבה הבנקאית של קבוצת טאטא, והוא הבנק הראשון בישראל שיעבור להשתמש במערכת מחשוב סטנדרטית. ב-1 בינואר 2017 הופעלה המערכת בבנק יהב.
המרכז לטיפול בנפגעי כתות
The Wolf Among Us
The Wolf Among Us (בתרגום חופשי: הזאב שביננו) הוא משחק וידאו מתמשך מסוג הרפתקאות שמבוסס על סדרת הקומיקס של ביל וילינגהאם, "פייבלס". המשחק פותח והופץ על ידי חברת Telltale Games. המשחק מחולק לחמישה פרקים. הפרק הראשון יצא ב-11 באוקטובר 2013 והפרק האחרון יצא ב-8 ביולי 2014.
משחקיות.
The Wolf Among Us הוא משחק הרפתקאות מסוג הצבע-והקלק, בו השחקן, השולט בגיבור ביגבי וולף, יכול לנוע לחקור וליצור קשר עם דמויות אחרות במשחק או עם אובייקטים. בדומה למשחקה הקודם של Telltale Games, The Walking Dead, השחקן יכול לבחור מה הוא יעשה, באמצעות עץ שיחה בו הוא יכול לבחור מה להגיד, (מסומן כמשפט רגיל) או לעשות (מסומן בתוך סוגריים מרובעים את הפעולה שהשחקן יעשה); לשחקן אף ניתנת האפשרות לשתוק (מסומן בתור 3 נקודות). הבחירות יכולות להשפיע באופן משמעותי על העלילה שתתרחש בהמשך הפרק של המשחק, ואף גם על העלילה שתתרחש בפרקים הבאים. בחירות אלו כוללות החלטות קשות - כגון הבחירה אחר איזה משני אשמים לרדוף (תוך מתן האפשרות לאחר לצאת לחופשי). כמו ב-The Walking Dead, החלטות אלו נשלחות לשרתי חברת Telltale, שם הן מאורגנות לכדי נתונים סטטיסטיים לגבי כמה אנשים בחרו לפעול בצורה מסוימת. את הסטטיסטיקות האלו ניתן לראות בסיום כל פרק.
סצינות מסוימות במשחק הן מסוג פעולה, שדורשות לשחקן להגיב במהירות על ידי לחיצה על מקשים מסוימים (Quick Time Events). כישלון באירועים האלו יכול לגרום למותו של השחקן או של דמות אחרת, אך המשחק יאתחל את עצמו מחדש לנקודה שבה הסצנה מתחילה, דבר המאפשר לשחקן לנסות שוב.
פיתוח.
סטיב אליסון, סגן נשיא בכיר לשיווק בחברת Telltale Games, הודיע שהחברה עובדת על משחק המבוסס על סדרת ספרי הקומיקס "פייבלס" מאת ביל וילינגהאם בריאיון ל-All Things Digital בפברואר 2011. חברת Telltale הודיעה באופן רשמי על תוכניות למשחק פייבלס ב-Electronic Entertainment Expo ביוני 2011. לאחר מספר דחיות, משחק הפייבלס של Telltale הוכרז מחדש בכנס הקומיק קון שאירע בניו יורק באוקטובר 2012. המשחק נחשף תחת הכותרת "Fables", אבל נחשף גם שהמשחק יקבל שם חדש בפברואר 2013. השם הסופי נקבע ל-"The Wolf Among Us", על שם הדמות הראשי במשחק - ביגבי וולף (זאב). הפרק הראשון היה במקור אמור להשתחרר ברבעון הראשון של 2012, אך נדחה לרבעון השלישי של 2012 ואז נדחה פעם נוספת, לרבעון השלישי של 2013 ובסוף הוחלט שייצא באוקטובר 2013. בפברואר 2013, נחשף כי פיתוח המשחק ארך יותר מהמצופה בעקבות הצלחת המשחק The Walking Dead. Telltale שילבה אלמנטים רבים מ-The Walking Dead לתוך המשחק.
תקציר.
עלילתו של המשחק מתרחשת באמצע שנות ה-80 של המאה ה-20, עשרות שנים לפני האירועים של הגיליון הראשון של פייבלס. במשך שנים, הרבה מן האדמות הקסומות והמיסטיות אשר מתוארות כמיתוסים, אגדות וסיפורי עם (הידועות בתור "המולדת" - "The Homelands") נכבשו על ידי רודן מסתורי אשר ידוע בתור "היריב". כדי להימלט מצבאות הרודן, יצורים ודמויות אשר ידועים בתור "פייבלס" (בתרגום חופשי - משלים), ברחו לעולם הגישמי (אז בתקופת הקולוניאליזם האמריקני) ויצרו קהילה אשר מכונה "פייבלטאון" (עיר הפייבלים) באזור מנהטן של ימינו. כדי להסוות את נוכחותם מבני האדם הרגילים (המכונים "מונדיס" - Mundies), כל הפייבלים שאינם בני אדם צריכים לרכוש כישוף המכונה "גלאמור" (Glamour, בתרגום חופשי: זוהר) אשר מאפשר להם להסוות את זהותם ולהיראות אנושיים, או שהם יעברו ליישוב כפרי המכונה "החווה" (The Farm). "הזאב הגדול והרע", ביגבי וולף (מדובב על ידי אדם הרינגטון), הוא השריף של פייבלטאון, והוא האחראי להסתרת קהילת הפייבלים מהעולם הגישמי לאכיפת החוקים בקהילה.