בשנת 2020 הוסיפה טוויטר תווית אזהרה לציוצים שזוהו כפייק-ניוז, והייתה יוצאת דופן בכך שהצהירה שתחיל תוויות אלו גם על הצהרות של פוליטיקאים. לאחר שסימנה בסיוע מכוני בדיקת עובדות בעיות שונות בציונים של נשיא ארצות הברית, דונלד טראמפ, הדבר גרר עימות מתוקשר בין הנשיא לחברה, ויצר גלים שהשפיעו גם על רשתות חברתיות אחרות. ב-9 בינואר 2021 הודיעה טוויטר בצעד מעורר מחלוקת שתחסום לצמיתות את חשבונו של טראמפ בעקבות אירועי ההסתערות על הקפיטול.
למרות שטענה שגיבשה אסטרטגיה להתמודד עם נושא האמינות לאחר שנת 2016, עם התקרבות תאריך הבחירות התקשתה טוויטר להציג קו החלטי. דוגמה לכך הייתה באוקטובר 2020 כאשר חסמה טוויטר ציוצים שקישרו לחשיפת הניו יורק פוסט שכללה פרסום אימיילים של האנטר ביידן, בנו של מועמד המפלגה הדמוקרטית ג'ו ביידן, שכללו מיילים פרוצים שמוכיחים לכאורה למעורבותו בעסקי חברת בוריסמה האוקראינית, שהוכחשו על ידי האנטר ביידן. טוויטר נימקה שהציוצים מפרים את מדיניותה ששוללת הצגת מידע שנפרץ וחשיפת מידע פרטי, אולם לאחר שטוויטר ספגה האשמות רבות שינה מנכ"ל טוויטר את החלטת החברה ואיפשר את הקישורים וציין בדיעבד, כי לדעתו הטיפול המחמיר מדי והלא-מנומק של טוויטר בנושא היה "בלתי מקובל", אולם מומחים שונים לדיס-אינפורמציה טענו שבאקלים הפוליטי של 2020 אין מנוס משינויי מדיניות תכופים וקבלת החלטות מהירה.
במקרים אחרים דיווחה טוויטר על איתור והסרה של רשתות בוטים מן הרשת.
טוויטר בישראל.
אחוז השימוש בטוויטר בישראל נמוך משמעותית יחסית לפייסבוק, ב-2015 היחס עמד על 5% לעומת 91%. אך למרות זאת, גם בחברה הישראלית הייתה לטוויטר השפעה. אחד השימושים המשמעותיים של טוויטר בקהילה הישראלית היה בזמן המחאה החברתית, כאשר כל ההתארגנויות והדיווחים מהשטח צויצו בצירוף #J14 – האשטאג שמקור שמו ב-14 ביולי, יום תחילת המחאה. באמצעות טוויטר דיווחו פעילי המחאה מהשטח על המתרחש, בין אם עסקו בתגובת המשטרה או בהקמת מאהל חדש באזור כלשהו.
נכון לינואר 2019 האתר מדורג במקום ה-27 בין האתרים הפופולריים לגולשים מישראל, לעומת 11 בעולם כולו.
Twitter
אמנון בר אור
אמנון בר אור (נולד ב-1951) הוא אדריכל ישראלי, מומחה לשימור ושיחזור של מבנים היסטוריים ואתרי מורשת.
ביוגרפיה.
בר אור נולד בתל אביב להורים שעלו מפולין, וגדל באזור הצפון הישן של העיר. את לימודיו התיכוניים עשה בגימנסיה סוקולוב-לאור ביפו. הוא יצא ללימודי אדריכלות בפירנצה שבאיטליה, ועם סיום לימודיו בשנת 1978 שב לישראל ופתח משרד לתכנון אדריכלי בצפת. בשנות פעולתו הראשונות עסק בתכנון פרויקטים לגופים פרטיים וציבוריים בצפת ובמקומות אחרים בצפון הארץ. עבודותיו הבולטות מאותה תקופה כללו את תכנון וניהול פרויקט שיקום העיר העתיקה בצפת עבור משרד הבינוי והשיכון, וכן את תכנון השימור והשחזור בחפירות העיר הרומית-ביזנטית בבית שאן. במקביל למד בר אור לימודי תואר ראשון בארכאולוגיה באוניברסיטת חיפה (1984), ולימודי תואר שני בתחום באוניברסיטה העברית בירושלים (1989).
בשנת 1990 העתיק בר אור את בסיס פעילותו לתל אביב, שבה פתח משרד. בתל אביב עוסק משרדו של בר אור בתכנון שימורם ושחזורם של רבים מבתיה היסטוריים של העיר, ובכלל זה מבנים ביפו ובתל אביב הקטנה, וכן בהכנת תוכניות מתאר ותוכניות בניין עיר למתחמים היסטוריים בעיר, ביניהם מתחם שרונה. בנוסף היה המשרד מעורב בהכנת תוכניות מתאר לשימור במקומות נוספים בארץ ובהם רחובות, ראש פינה, טבריה, גוש חלב, יאנוח-ג'ת וכפר סבא. מאז שנת 2016 פועל המשרד בניהול משותף של בר אור יחד עם שותפו אדריכל טל גזית, שהצטרף למשרד בשנת 2009.
מאז שנת 1996, משמש בר אור מרצה בכיר בבית הספר לאדריכלות של אוניברסיטת תל אביב. במסגרת זאת, ייסד בשנת 2003 את התוכנית ללימודי תעודה בשימור המורשת הבנויה, ועמד בראשה עד שנת 2008. בשנת 2009 התמנה לפרופסור לאדריכלות.
בשנת 2002 זכה בר אור בפרס רוקח על עבודתו בתחום שימור המבנים. בשנת 2008 זכה בר אור ביחד עם שותפיו לתכנון, האדריכלים ליאור ציונוב וליאור ויתקון, בתחרות אדריכלים פתוחה לתכנון "מוזיאון אום אל-פחם לאמנות עכשווית".
ב-2013 פרסם את הספר "זמן שימור", בהוצאת בבל, המציג את דרכו המקצועית כאדריכל המתמחה בתחום השימור.
קנית בצרה
קנית בצרה (שם מדעי: "Acrocephalus griseldis") היא מין ציפור נדירה ובסכנת הכחדה מהסוג קנית, במשפחת הסבכיים.
מאפיינים.
קנית בצרה קרויה כך בשל אזורי הקינון שלה בין צמחי הקנה בביצות דרום עיראק ומזרחה, הסמוכות לעיר בצרה. בקיץ 2006 אותרו לראשונה זוגות בודדים מקננים בעמק החולה, זה התיעוד הראשון מסוגו בו נצפה המין מקנן מחוץ לגבולות עיראק.
אורכה 15 ס"מ, חלק גופה העליון חום זיתי, חלקה התחתון בהיר יותר מלבד צידי הגוף בצבע צהוב קרם. בעלת מקור ארוך ומחודד. היא נמצאת באזורים בעלי צמחייה מרובה האופיינית לסביבת מקורות מים כגון הקנה וגומא פפירוס. חורפת באפריקה, שם נמצאת בסבכי צמחייה. מבקרת נדירה ביותר באירופה.
שטחי המחיה של ציפור זו מוגבלים בדרך כלל לאזורים אלו בעיראק, אולם הרס נרחב של שטחי הביצות, שנגרם בשל מאבקו של שליט עיראק סדאם חוסיין בשבטים החיים באזורי הביצות, וגם פיתוח של פרויקטים גדולים, הביאו את הקנית הזו לסף הכחדה. על פי ההערכות בעשורים האחרונים ירדה אוכלוסייתה בכ-90%. גורמים אלו דחקו את הציפור לתור אחר אתרי קינון ומחיה חדשים במעלה הנהרות הפרת והחידקל, אולם בהיעדר מעקב מסודר אין לדעת אם הציפור מקננת במדינות השכנות לישראל, כגון סוריה.
ההערכות הן שמין זה מנסה להשתקע בישראל. בשל רגישותה הבינלאומית של קנית בצרה, עוקבים צפרים אחריה כדי לנסות ולהבטיח את הישרדותה, תוך מניעת פגיעה בבית הגידול בו היא דוגרת בעמק החולה. בדו"ח השנתי ל-2008 של החברה להגנת הטבע דווח על החמרה במצבן, וידוע על פחות מחמישה זוגות.
קפטנית
מחוזות זמביה
מבחינה מנהלית זמביה מחולקת ל-9 מחוזות (Province). המחוזות מחולקים לנפות.
דיק אדבוקט
שרביטן ריסני
שרביטן ריסני (שם מדעי: "Ephedra aphylla") הוא צמח מטפס אלים, הנפוץ בחורש הים תיכוני, ממערכת חשופי הזרע. הצמח הוא חד ביתי חסר פירות ובמקומם יש לו אצטרובלים חד מיניים, המשמשים מאכל לציפורים.
עליו של השרביטן הריסני מנוונים, וממוקמים כמעין נדן קרומי על הגבעול, הירוק בכל ימות השנה.
השרביטן הריסני מטפס בעיקר על עצים, אותם הוא מכסה כליל. בארץ ישראל, הוא נפוץ בקרקעות חוליות בעיקר במישור החוף, אם כי נצפה בכל אזורי הארץ, מהגולן ועד להרי אילת והערבה.
בינואר 2020 מחקר ראשוני שנעשה במו"פ ערבה הראה שייש לצמח פעילות אנטי סרטנית בתנאי מעבדה, וייתכן שבעתיד מיצוי הצמח ישמש כטיפול למחלה.
דשבורד
דה גמה
אוניברסיטת פירנצה
אוניברסיטת פירנצה (באיטלקית: Università degli Studi di Firenze, באנגלית: University of Florence) נוסדה בשנת 1321, מרכז אקדמי חשוב ומשפיע למחקר והכשרה גבוהה באיטליה. באוניברסיטה פועלות 15 פקולטות הפזורות בעיר פירנצה ומחוצה לה. האוניברסיטה היא מבין המוסדות האקדמיים העתיקים ביותר בעולם המערבי.
סגל האוניברסיטה מונה חוקרים ומרצים בעלי שם עולמי, עם 1,800 מרצים וצוות מחקר, 1,600 צוותים טכניים ומנהלתיים, ולמעלה מ־1,600 עוזרי מחקר ודוקטורנטים. האוניברסיטה מציעה מגוון רחב של תוכניות לימוד ברמות שונות ובכל תחומי הידע.
למעלה מ-130 קורסים בשנה, המאורגנים בעשרה בתי ספר, רבים מתלמידיה מגיעים מחוץ למחוז טוסקנה ואיטליה.
היסטוריה.
אוניברסיטת פירנצה החלה את פעילותה כ-"Studium Generale" שהוקמה בזכות החלטה של רפובליקת פירנצה בשנת 1321, בימיה הראשונים של האוניברסיטה נלמדו נושאים כמו תורת המשפט האזרחית, ספרות ורפואה; אולם בשנת 1324, לאחר שלוש שנים בלבד, היא נאלצה להפסיק פעולתה.
הלימודים באוניברסיטה התחדשו בשנת 1349, הודות להתערבותו של האפיפיור קלמנס השישי, שהעניק ל"Studium Generale" תואר המאפשר להעניק דיפלומות ("Privilegia maxima"), בנוסף אפשר להקמת הפקולטה הראשונה לתאולוגיה באיטליה.
בשנת 1364, בתקופת שלטונו של הקיסר קרל הרביעי, הפכה אוניברסיטת פירנצה לאוניברסיטה אימפריאלית, עם זאת, בשנים שלאחר מכן שוב הופסקה פעילותה האקדמית. בשנת 1387 תוקנו תיקונים וחוקים חדשים אשר אפשרו לאוניברסיטה מתן פרופסורה לראשונה, בהינתן דגש בהתפתחות הוראת הרפואה באמצעות הנחיה על גבי גופות ללימודי אנטומיה, מה שלא היה ניתן לעשות עקב המגבלות של הכנסיות הקתוליות.
בשנת 1473 הועברה ה-"Studium" (האוניברסיטה) לעיר פיזה, בהנחיית הדוכסות הגדולה של טוסקנה על פי בקשת משפחת מדיצ'י. בדרישה להעביר את כול עבודותיו ויצירותיו של לורנצו דה מדיצ'י, ולמזג את עבודותיו משתי האוניברסיטאות כדי ליצור מרכז תרבותי לכול יצירותיו. בפירנצה נותרה רק האקדמיה התאולוגית.
שארל השמיני הביא לחזרה זמנית את "Studium" בפירנצה בין 1497 ו-1515, לאחר מכן שוב חזרה לפיזה עם חזרתם של משפחת מדיצ'י לשלטון.