באליפות ישראל בשחייה שנערכה בבריכת בת גלים, בחיפה באוקטובר 1967 זכתה זלץ בשתי מדליות זהב, במשחה ל-200 מטר חופשי בשיא ישראלי חדש של 2:21.0 דקות, לפני איבונה טוביס ובמשחה ל-400 מטר חופשי בשיא ישראלי חדש נוסף של 5:10.2 דקות. בנוסף היא זכתה במדליית כסף במשחה ל-100 מטר פרפר בתוצאה של 1:14.9 דקות, אחרי טוביס. שבוע לאחר מכן, בתחרות שחייה שנערכה בבריכת "גלית" היא קבעה שני שיאים ישראלים, במשחה ל-50 מטר חופשי בתוצאה של 30.1 שניות ובמשחה ל-50 מטר פרפר בתוצאה של 34.5 שניות.
בתחרות בינלאומית בשחייה שנערכה בברמן מערב גרמניה (בריכה של 25 מטר) במרץ 1968 סיימה זלץ במקום ה-11 במשחה ל-100 מטר חופשי בשיא ישראלי חדש של 1:03.3 דקות, שיפור לשיא של טוביס (1:04.8 דקות, במקום ה-9 במשחה ל-100 מטר פרפר בתוצאה של 1:12.2 דקות ובמקום ה-17 במשחה ל-200 מטר חופשי בתוצאה של 2:21.2 דקות.
בתחרות שחייה שנערכה באינסברוק, אוסטריה ביולי אותה שנה זכתה זלץ במדליית ארד במשחה ל-100 מטר חופשי בשיא ישראלי חדש של 1:04.5 דקות, שיפור לשיא של טוביס (1:04.9 דקות).
בתחרות שחייה בין ארצית בין נבחרת ישראל לשווייץ שנערכה בבריכת "גלי גיל" באוגוסט אותה שנה זכתה זלץ במשחה ל-100 מטר חופשי בשיא ישראלי חדש של 1:04.4 דקות.
זלץ שברה את ידה שגובסה שבועיים בלבד לפני אליפות ישראל בשחייה שנערכה בספטמבר אותה שנה ולכן לא יכלה להשתתף ולנסות לקבוע את המינימום האולימפי לאולימפיאדת מקסיקו שאותה היא החמיצה.
בתחרות השחייה של המכביה ה-8 שנערכה בבריכת השחייה "גלי גיל" באוגוסט 1969 זכתה זלץ במדליית זהב במשחה שליחות 4x100 מטר מעורב ביחד עם טוביס, אסנת שוהם ושלומית ניר, לפני ארצות הברית, לראשונה בתולדות המכביה, בשיא ישראלי ומכביה חדש של 4:55.1 דקות, במדליית כסף במשחה שליחות 4x100 מטר חופשי בשיא ישראלי חדש של 4:30.9 דקות. נוסף לכך, היא סיימה במקום חמישי במשחה ל-200 מטר חופשי בתוצאה של 2:27.7 דקות ובמקום חמישי במשחה ל-400 מטר חופשי בתוצאה של 5:06.8 דקות.
באליפות ישראל בשחייה שנערכה באוקטובר אותה שנה זכתה זלץ ב-7 מדליות זהב ו-3 ארד וניבחרה לשחיינית המצטיינת של התחרות. היא קבעה שני שיאים ישראלים חדשים, במשחה ל-200 מטר פרפר בתוצאה של 2:42.6 דקות ובמשחה ל-800 מטר חופשי בתוצאה של 10:28.0 דקות בהקדימה את טוביס. במשחה ל-400 מטר חופשי היא הציבה שיא נערות חדש של 5:01.4 דקות. במשחה ל-100 מטר חופשי היא ניצחה בתוצאה של 1:05.2 דקות.
באליפות ישראל בשחייה שנערכה בבריכת השחייה בבת גלים בחיפה באוקטובר 1970 זכתה זלץ ב-5 מדליות, 4 זהב ו-1 כסף. מדליות זהב, במשחה ל-100 מטר חופשי בתוצאה של 1:05.7 דקות, לפני חברתה לקבוצה ענת וייס (1:07.9 דקות) ותמר ריפקינד מהפועל כפר הנשיא (1:08.8 דקות), במשחה ל-200 מטר חופשי בתוצאה של 2:23.8 דקות, לפני ריפקינד (2:24.6 דקות) ווייס (2:32.7 דקות), במשחה ל-400 מטר חופשי בתוצאה של 5:03.1 דקות, לפני ריפקינד (5:03.5 דקות) ווייס (5:18.7 דקות) ובמשחה ל-100 מטר פרפר בתוצאה של 1:11.8 דקות, לפני שלומית ניר (1:12.8 דקות) ואיריס נאבל מהפועל אפיקים (1:19.0 דקות). מדליית כסף, במשחה ל-400 מטר מעורב אישי בתוצאה של 6:10.2 דקות, אחרי ניר (5:47.9 דקות) ולפני וייס (1:16.2 דקות).
במשחקי אסיה שנערכה בבנגקוק תאילנד בדצמבר אותה שנה סיימה זלץ פעמיים במקום רביעי במשחה ל-200 מטר מעורב אישי בתוצאה של 2:39.4 דקות ובמשחה ל-100 מטר פרפר בתוצאה של 1:11.1 דקות ופעמיים במקום חמישי, במשחה ל-100 מטר חופשי בתוצאה של 1:05.8 דקות במשחה ל-200 מטר חופשי בתוצאה 2:27.3 דקות.
באליפות ישראל בשחייה שנערכה בשנת 1971 זכתה זלץ בתואר השחיינית המציינת של האליפות, לאחר שזכתה ב-8 מדליות אישיות, 4 זהב ו-4 כסף. מדליות זהב, במשחה ל-100 מטר חופשי בתוצאה של 1:04.4 דקות, לפני אילת יוטבת (1:07.8 דקות) ורות ניצן (1:07.9 דקות) שתיהן מהפועל קישון, במשחה ל-200 מטר חופשי בתוצאה של 2:21.7 דקות, לפני יוטבת (2:30.3 דקות) ותמר ריפקינד (2:32.9 דקות), במשחה ל-400 מטר חופשי בתוצאה של 5:01.4 דקות, לפני יוטבת (5:09.3 דקות) וריפקינד (5:09.6 דקות), במשחה ל-800 מטר חופשי בתוצאה של 10:37.3 דקות, לפני יוטבת (10:55.3 דקות) ואיריס נאבל (11:30.1 דקות). מדליות כסף, במשחה ל-100 מטר פרפר בתוצאה של 1:14.1 דקות, אחרי שלומית ניר (1:13.3 דקות) ולפני אורלי שחם מהפועל גוש זבולון (1:18.0 דקות), במשחה ל-200 מטר פרפר בתוצאה של 2:47.8 דקות אחרי ניר (2:46.8 דקות) ולפני חברתה לקבוצה דפנה תמרי (3:01.2 דקות), במשחה ל-200 מטר מעורב אישי בתוצאה של 2:49.8 דקות, אחרי ניר (2:45.0 דקות) ולפני ניצן (2:50.4 דקות) ובמשחה ל-400 מטר מעורב אישי בתוצאה של 6:06.2 דקות, אחרי ניר (5:54.6 דקות) ולפני תמרי (6:08.5 דקות).
בתחרות שחייה שנערכה בספא בלגיה באוגוסט 1972 קבעה זלץ במשחה ל-800 מטר חופשי שיא ישראלי חדש של 10:14.0 דקות, שיפור לשיאה שעמד על 10:28.0 דקות.
חיים אישיים.
לדורית שני ילדים, ארי והילה.
ארי לימור שחיין מצטיין, חבר בנבחרת ישראל בשחייה ומאמן שחייה.
הילה קרן, שחיינית עבר גם היא.
תארים והישגים.
בוועידה ה-34 של מכבי ישראל שנערכה בשנת 1994 זכתה זלץ בתעודת הוקרה.
זלץ לימור חברה ב"וועדת נשים בספורט" של מכבי ישראל.
אתיל מרקפטאן
ניפר
זאב ספראי
זאב ספראי (נולד ב-1948) הוא מרצה וחוקר של ארץ ישראל בתקופת בית שני, פרופסור אמריטוס במחלקה ללימודי ארץ ישראל וארכאולוגיה באוניברסיטת בר-אילן. מפעל חייו הוא כתיבת פירוש למשנה, "משנת ארץ ישראל" אותו התחיל ביחד עם אביו פרופ' שמואל ספראי ואחותו פרופ' חנה ספראי.
תולדות חייו.
נולד בירושלים ולמד בישיבת נתיב מאיר, שימש כקומונר בבני עקיבא, שירת בצה"ל, והיה בגרעין שייסד את קיבוץ מעלה גלבוע. את תואר הדוקטור קיבל באוניברסיטה העברית בירושלים בנושא "גאוגרפיה היסטורית של ארץ שומרון" בהנחייתם של פרופ' מנחם שטרן ופרופ' זכריה קלאי.
עם נישואיו בשנת 1974 לדינה מקבוצת יבנה, עבר לגור בקיבוץ, ומאז הוא חבר קבוצת יבנה.
תפקידים.
החל משנת 1977, מילא שלל תפקידים באוניברסיטת בר-אילן, כולל ראש המחלקה ללימודי ארץ ישראל, סגן הרקטור של האוניברסיטה ומנחה סטודנטים לתארים מתקדמים. היה במזכירות נאמני תורה ועבודה, במרכז המפד"ל, ובוועדת הרישיונות של המועצה הארכאולוגית. שימש יו"ר הוועדה להכשרת מורי דרך במשרד התיירות. כיום הוא חבר בוועדת השמות הממשלתית, וחבר בוועד המנהל של מכללת אשקלון, המכללה האקדמית אחוה, מכללת גבעת וושינגטון ומרכז יעקב הרצוג. ממלא תפקידים שונים בקיבוצו, קבוצת יבנה, ושימש במשך שלוש שנים כמזכיר הקבוצה.
מחקריו.
מחקריו של ספראי עוסקים בהיבטים שונים של תקופת המשנה והתלמוד, ובעיקר בתחומים בהם נדרש שילוב של מקורות וגישות שונות, כגון מקורות חז"ל וממצא ארכאולוגי, או מקורות חז"ל וגישה סוציו-היסטורית.. כחוקר גאוגרפיה היסטורית של ארץ ישראל, הוא עוסק, בנוסף לזיהוי מקומות, גם בחקר תפרוסת יישובית של התקופה ובחלוקה המנהלית של הארץ. כתב ספר וסדרת מאמרים בנושא הכלכלה בארץ ישראל הקדומה ובמזרח התיכון כולו, ופיתח מתודולוגיות חדשות לחקר כמותי של הכלכלה הקדומה על פי נומיסמטיקה כמותית, על-פי בוחן של מספר דרכים קדומות ובאמצעות ניתוח מדדים כמותיים של חפירות ההצלה.
משנת ארץ ישראל.
חלק מרכזי ממפעלו המחקרי של ספראי בשנים האחרונות הוא הסדרה משנת ארץ ישראל, פירוש חברתי והיסטורי למשנה. ייחודו של הפירוש הוא בהתמקדות בהיבטים המציאותיים של המשנה, תוך שימוש נרחב בממצאי המחקר על תקופת התנאים בהיבטיו השונים: היסטוריה, ארכאולוגיה, חקלאות, חברה ועוד. בנוסף, הוא משתמש גם במתודות של חקר התלמוד, כגון שימוש בתוספתא ובמקורות מקבילים נוספים במטרה לפרש את המשנה לפי פשוטה.
את כתיבת הפירוש החל ספראי בלימוד המשנה כולה יחד עם אביו, שמואל ספראי, שהיה היסטוריון של תקופת המשנה והתלמוד, ואחותו, חנה ספראי, שהייתה חוקרת תלמוד. הפירוש מתבסס על פירות הלימוד המשותף, אך שניהם, אביו ואחותו, נפטרו בתחילת תהליך הכתיבה, כך שאת רוב הסדרה כתב זאב ספראי לבדו. הפירוש החל לצאת לאור בשנת תשס"ח (2008), ולפי דיווחיו של ספראי כולו כבר כתוב. בסופו של דבר עתידה הסדרה לכלול כמה עשרות כרכים. חלק מהכרכים פורסמו במהדורה מקוונת בלבד (באתר כותר), ולא ברור האם כל הסדרה תראה אור בדפוס. רוב הכרכים עד כה יצאו לאור בהוצאת מכללת ליפשיץ, ומיעוטם בהוצאות אחרות (אוניברסיטת בר-אילן, מכללת הרצוג, הקיבוץ המאוחד). הכרכים שפורסמו במהדורה המקוונת יצאו בהוצאה עצמית (הוצאת משנת ארץ ישראל). נכון לתחילת 2022 ראו אור כל מסכתות המשנה, ב־66 כרכים, מתוכם 28 כרכים הודפסו ו־38 ראו אור במהדורות מקוונות בלבד, באתר כותר (פירוט מלא של המסכתות נמצא בערך משנת ארץ ישראל).
כל מסכת פותחת במבוא, הכולל דיון במקורות מהמקרא ומספרות בית שני לתחום העיסוק של המסכת, ולאחר מכן מבט רחב על הנושא הנדון. בגוף הפירוש נידונה כל משנה לעצמה. תחילה מובאת המשנה בשתי נוסחאות זו לצד זו: נוסח כתב יד קאופמן מול נוסח הדפוס הראשון (נפולי רנ"ב); ולאחר מכן מובא הפירוש.