אחד הלחנים המוכרים ביותר לחלק מבתי הפיוט ("פנה לעלבון..." עד "ריב ריבי...") הוא לחנו של משה צבי גולדמן מחסידות באבוב. הלחן זכה לביצועים רבים, בהם של יעקב שוואקי, אודהליה ברלין, תזמורת שלהבת, אברימי רוט, פנה לעלבון בביצוע של שלמה כהן ואברימי רוט ועוד.
לחנים נוספים הם של חסידות חב"ד, חסידות ברסלב, חסידות ויז'ניץ, יוסי קליימן, נחמן שתיל, ברוך שור ועוד.
רשות ניקוז ים המלח
רשות ניקוז ים המלח היא רשות ניקוז ותאגיד סטטוטורי הכפוף למשרד לאיכות הסביבה ואחראי על ניקוז המים ובכל הקשור לשיטפונות באזור ים המלח. הרשות פועלת בהתאם לחוק הניקוז משנת 1957. הקמת הרשות עצמה ובמנה שלה נקבעו צו הניקוז וההגנה מפני שיטפונות משנת 1960. השטח שמטופל על ידי הרשות הוא כ-3,006,955 דונם הפרוסים על שש רשויות מקומיות: ירושלים, ערד, תמר, מצפה רמון, רמת נגב וערבה תיכונה. שטח הרשות כולל את הנחלים אוג, קדרון, דרגה, ערוגות, חבר, צאלים, יעלים, זוהר, חימר וצין. הרשות אינה פועלת בשטח המועצות האזוריות מטה בנימין ומגילות ים המלח, מכיוון שחוק הניקוז אינו תקף ביהודה ושומרון.
הרשות מנוהלת על ידי מליאה בת 7 חברים הכוללת את נציגי המשרד לאיכות הסביבה, משרד הבריאות, משרד החקלאות ונציגי הרשויות ערד (ראש העיר ניסן בן חמו), תמר (ראש המועצה ניר ונגר), ירושלים (חבר מועצת העיר אריה קינג) ומצפה רמון (ראש המועצה רוני מרום). יושב ראש הרשות הוא ניר ונגר והמנהל הכללי הוא איתי פרימן.
הלנה זנגל
קליימקס CR1
קליימקס CR1 (באנגלית: Climax CR1) היא מכונית ספורט רודסטר מתוצרת Climax Cars Ltd, אשר יוצרה בשנת 2015 בבריטניה
מכונית קונספט, שנת 2007.
"קליימקס CR1" הוצגה כמכונית קונספט שהופיעה לראשונה בפסטיבל "Goodwood Festival of Speed" בשנת 2007. עוצבה על ידי שלושה בוגרי אוניברסיטת קובנטרי בעיר קובנטרי במערב בריטניה. בהשראת העיצוב של דגם "קופר קלימקס F1" מתוצרת "Cooper Car Company" משנות ה-50.
דגם הקונספט מונע על ידי מנוע ארבעה צילינדרים המופעל באמצעות אתנול עם תיבת הילוכים ידנית בת 5 הילוכים מייצר 270 כ"ס ב-6,500 סל"ד ויכול להאיץ בין 97 ל -0 קמ"ש תוך 3.4 שניות עם מהירות מרבית של 257 קמ"ש
תקצוב מגדרי
תקצוב מגדרי הוא כלי שקיים במרבית המדינות המפותחות כחלק מביסוס והטמעת חשיבה מגדרית. הרעיון מאחורי הרצון לביצוע תקצוב מגדרי הוא ההבנה שתקציב המדינה אינו נייטרלי מבחינה מגדרית. המדיניות הכלכלית של הממשלה וסדרי העדיפויות שלה באים לידי ביטוי בתקציב ואופן חלוקתו משפיע אחרת על גברים ונשים. תקצוב מגדרי הוא דרך למתן מענה לצרכים השונים של גברים ונשים, בתהליכי מדיניות ובקבלת החלטות כלכליות ברמה לאומית ומקומית.
רקע.
מסוף המאה ה-20, הרעיון לקידום שוויון מגדרי זכה לתנופה ברחבי העולם, כאשר הקהילה הבינלאומית התחייבה באופן פומבי לקדם שוויון מגדרי מתוך הבנה ששוויון מגדרי חיוני להתפתחות חברתית ולצמיחה כלכלית. בשנת 1995 בכינוס הרביעי של האו"ם בנושא נשים נקראו הממשלות לשלב שוויון מגדרי ביישום תקציב המדינה שלהם. מרבית מדינות ה-OECD לא עיצבו מדיניות ציבורית עם שוויון מגדרי כשיקול ראשוני, אולם ישנה התייחסות לפערי אי-שוויון בין המינים כחלק מהמדיניות הציבורית ומהקצאת המשאבים הציבוריים. בעשורים האחרונים, נעשית עבודה על ידי ארגונים בינלאומיים ואחרים לקידום הטמעת חשיבה מגדרית, על ידי שימוש במכשירי מדיניות לקידום השוויון בין המינים. ב־2009 המועצה האירופית הגדירה תקצוב מגדרי כהערכה מגדרית של תקציבים, המשלבים נקודת מבט מגדרית בכל רמות התהליך התקציבי, ארגון מחדש של הכנסות והוצאות במטרה לקדם שוויון מגדרי.
ניתוח תקציב מגדרי.
ניתוח תקציב מגדרי היא נקודת המוצא לעבודה לקידום שוויון מגדרי וזכויות נשים באמצעות מדיניות ותהליכים תקציביים. דרך בחינת התקציב וסעיפיו השונים ניתן לזהות דפוסים של אי שוויון בחלוקת משאבים ביחס לשירותים ציבוריים וחברתיים ובנגישות אליהם. אי שוויון בחלוקת משאבים יכול לבוא לידי ביטוי גם בחלוקת מענקים, תקציבי רכש ותמיכות של המדינה או הרשות המקומית. אם בניתוח התקציב מזוהים דפוסים של אי שוויון ניתן לבצע חלוקה מחדש של המשאבים, באופן שמתקן פערים ומצמצם את אי השוויון. המניע ליישום תקצוב מגדרי נובע מהשאיפה לקדם שוויון מגדרי או מהיבטים של יעילות כלכלית. כל תחומי המדיניות אמורים להיכלל בתקצוב המגדרי, ללא הגבלה לתחומים ספציפיים. ההשפעות השליליות של אי ההתייחסות לפערי השוויון בין המינים ניכרות בתחומי מדיניות רבים, כמו שוק העבודה, חינוך ובריאות, וכן פערים מגדריים בניהול ומנהיגות. תקצוב מגדרי אינו מסתכל רק על תקציבים לנשים, אלא לבחון את השפעת המגדר על כל התוכניות, על המדיניות ועל הממדים הכוללים הוצאות והכנסות, מדיניות מקרו-כלכליות ויעילות אספקת שירותים והשקעות.
ניתוח תקציב מגדרי מטרתו לקבוע האם לנשים ולגברים יש גישה זהה להזדמנויות. בניתוח תקציב מגדרי פערים מטופלים כך שאלה שקופחו מועצמים. תקציב רגיש מגדר מסתכל איך תקציבים עונים על צרכים של גברים ונשים בין אם הם ילדים, צעירים או מבוגרים. ניתוח תקציב מנקודת מבט מגדרית תורם לגיבוש תובנות אודות השפעת המדיניות ולזיהוי הטיות על בסיס מגדר בהקצאת הכספים. ניתוח התקציב גם בוחן כיצד משרת כל משרד ממשלתי או כל אגף ברשות מקומית את מטרותיו תוך התמקדות על מידת ההשפעה של כלי המדיניות על נשים ועל גברים וההתייחסות לצרכים השונים שלהם.
שיטות וכלים לניתוח תקצוב מגדרי.
השיטות והכלים לניתוח תקצוב מגדרי הם:
בישראל.
בישראל לא חוקק חוק המחייב לבצע תקצוב מגדרי. הנושא הועלה תחילה בעיקר על ידי ארגונים חוץ ממשלתיים ובהובלת מרכז אדווה. ב-2014 התקבלה החלטת ממשלה הקובעת יישום הדרגתי של ניתוח מגדרי של כלל תקציב המדינה המתבטא בסעיפי ההכנסות וההוצאות בתקציבי משרדי הממשלה ויחידות הסמך. בתקציב 2017–2018 ביצעו בפעם הראשונה כלל משרדי הממשלה ניתוח מגדרי של תקציב משרדם בהיקף של 100%. במישור המקומי, בשנת 2013 פורסם על ידי מרכז אדווה מדריך לניתוח מגדרי לתקציבי הרשויות המקומיות.מבין הרשויות המקומיות, עיריית תל אביב-יפו הייתה הראשונה לאמץ בתקציב 2019, באופן רשמי, מודל להטמעת חשיבה מגדרית בחלוקת המשאבים העירונית.
הצלחה בתהליך התקצוב המגדרי תלויה בשקיפות המטרות והיעדים ובקבלת ההחלטות הפוליטיות. ככל שהיעדים יהיו ברורים ושקופים יותר, כך יהיה קל יותר לעקוב אחר עמידת הממשלה במחויבויותיה בתחום. בנוסף, שותפות מקצועית בין מומחי תקציב ומגדר לייצוג נשים וגברים בתהליך תקדם אותו. השותפות תכלול גם שחקנים מארגונים חוץ ממשלתיים. נדרש שיתוף פעולה בין משרדי הממשלה והרשויות הממונות על שוויון מגדרי אל מול משרד האוצר.
התקצוב המגדרי בישראל – שלבים בתהליך
אתגרים וחסמים בתקצוב מגדרי
רוברטה (סרט)
רוברטה (באנגלית: Roberta) הוא סרט מוזיקלי אמריקאי משנת 1935, בבימויו של ויליאם סייטר, עם פרד אסטר, ג'ינג'ר רוג'רס, איירין דאן ורנדולף סקוט בתפקידים הראשיים.
התסריט מבוסס על המחזמר "רוברטה" של ג'רום קרן ואוטו הרבך שהועלה בברודוויי ב-1933. עיבוד נוסף לרוברטה הופק ב-1952 בשם "Lovely to Look At" בבימויו של מרווין לרוי.
מהשירים התפרסמו "אתמול" ("Yesterday"), שיר נוגה אותו שרה איירין דאן וכן "עשן חודר לעינייך" ("Smoke gets in your eyes"), שיר זה זכה להצלחה עצומה בשנת 1958 בביצוע להקת הפלאטרס והוא מושמע עד היום. גם הוא מושר בפי איירין דאן ולצליליו רוקדים פרד אסטר וג'ינג'ר רוג'רס.
השיר "Lovely to Look At" היה מועמד לפרס אוסקר לשיר המקורי הטוב ביותר.
תקציר העלילה.
האק היינס (פרד אסטר) מגיע עם להקתו וידידו ג'ון (רנדולף סקוט) לנמל לה הבר כדי להופיע במועדון של אלכסנדר ווידה (לואיס אלבני) בפריז. ווידה מקבל אותם בכעס כי הוא הזמין קבוצת אינדיאנים ולא אנשים לבנים מאינדיאנה שאינו רוצה בהם.
ג'ון אומר כי בפריז יש לו דודה עשירה בשם מיני (הלן ווסטלי) בעל סלון אופנה יוקרתי בשם "רוברטה".
הם מגיעים לפריז ובבית דודתו פוגש ג'ון את סטפניה (איירין דאן), העוזרת הראשית שלה ומתאהב בה. האק פוגש שם את ליזי (ג'ינג'ר רוג'רס) שמתפארת בתואר של רוזנת אך הוא מכירה אותה כשהיו זוג בארצות הברית. היא מארגנת לקבוצה הופעה במועדון רוסי כדי שהאק לא יחשוף אותה. האר מופיע שם עם ליזי והם שרים "I Won't Dance".
הדודה נוטה למות וסטפני שרה לה את השיר העצוב "Yesterday" שבסופו היא מתה ומורישה את בית האופנה לג'ון שאין לו מושג איך לנהל אותו.
לג'ון יש חברה בארצות הברית בשם סופי (קלייר דוד) והיא מגיעה לפריז לאחר ששמעה על הירושה. האק וסטפני טומנים לה מלכודת ומציעים לה שמלה חשופה שג'ון דוחה אותה. היא נפרדת בכעס מג'ון.
סטפני מגיעה למועדון עם השוער של "רוברטה", ולדיסלב (ויקטור וארקוני) שג'ון חושד שהוא המאהב שלה. היא שרה לבקשתו של ולדיסלב את "Smoke gets in your eyes".
בינתיים מנהלים האק וסטפני את "רוברטה" ומתכננים תצוגת אפנה מפוארת בה הם רוקדים ושרים. ג'ון מגיע ומתברר לו שולדיסלב הוא בן דוד של סטפני. הוא מתוודה בפניה על אהבתו והם מתנשקים.
ריביירה סקרה
ריביירה סקרה (בגליסית: Ribeira Sacra) הוא אזור גאוגרפי בדרום גליסיה הכולל את גדותיהם של הנהרות קבה (Cabe), סיל ומיניו. האזור שוכן בדרום מחוז לוגו וצפון מחוז אורנסה. מונפורטה דה למוס משמשת כבירתו הבלתי רשמית של האזור והיא גם העיר הגדולה באוכלוסייתה באזור זה.