למחרת נסיגת הסובייטים מהעיירה לאחר פרוץ מבצע ברברוסה, ביום 7 ביולי 1941, ערכו האוקראינים פוגרום ביהודי הכפרים הסמוכים לטלוסטה, בו רצחו כ-200 איש. ב-9 ביולי 1941 נכנסו לעיירה כוחות הצבא ההונגרי, ואלו הסבו את בית המדרש המקומי לאורוות סוסים, וחטפו יהודים לעבודות כפייה. ב-1 באוגוסט 1941 הובאו לעיירה כ-2,000 יהודים שגורשו בידי ההונגרים מקרפטורוס, ויהודי העיירה התגייסו לעזרתם בתקופה שבה הוחזקו במקום.
עם העברת העיירה לשליטה גרמנית ישירה, ב-1 בספטמבר 1941, הטילו אלו גזירות שונות על יהודיה, ובהן חובת ענידת סרט זרוע, הגבלות תנועה, חובת מסירת דברי ערך וסכומי כופר וחובת ביצוע עבודות כפייה, בתיווך יודנרט שמונה במקום. בהמשך שולחו יהודים מהעיירה למחנות עבודה, בהם הועסקו בעבודות פרך, בתנאי רעב ותוך רצח חלקם. ביולי 1942 שולחו להשמדה כ-200 יהודים מהעיירה שהוגדרו כ"בלתי יעילים". במקביל הובאו לעיירה יהודים מיישובי הסביבה.
ב-5 באוקטובר 1942 ערכו שוטרים גרמנים ואוקראינים אקציה שנייה בעיירה, בה שילחו כ-1,000 יהודים למחנה ההשמדה בלז'ץ, ורצחו כמה מאות יהודים ברחובות העיירה, ובהם תינוקות רבים. בהמשך הובאו לעיירה יהודים נוספים, לאחר שהיא הוכרזה כאחד מארבעת היישובים היחידים בנפת צ'ורטקוב בהם עוד הותר ליהודים להתגורר. במהלך החורף שלאחר מכן מתו רבים מיהודי העיירה ברעב וממגיפות, וכן נרצחו יהודים רבים באופן אקראי בידי אנשי גסטאפו.
במחצית הראשונה של 1943 שולחו יהודים רבים מהעיירה לבית הסוהר המרכזי בצ'ורטקוב, וממנו שולחו להשמדה. באפריל 1943 הוקמו מספר מחנות עבודה בכפרים שבסביבת העיירה, בהם הוחזקו כ-1,500 יהודים. ב-27 במאי 1943 לפנות בוקר ערכו השוטרים הגרמנים והאוקראינים אקציה שלישית בעיירה, בה רוכזו כ-3,000 יהודים בכיכר המרכזית בה, ומשם נלקחו בקבוצות לבית העלמין היהודי המקומי, בו נרצחו בירי. בנוסף, נרצחו ברחובות העיירה כ-800 יהודים שניסו להסתתר או להימלט.
כעבור שבוע רוכזו כ-3,000 היהודים שנותרו בעיירה בגטו צפוף וסגור שהוקם בה, בו הוחזקו בתנאי רעב. ב-6 ביוני 1943 פשטו על הגטו שוטרים גרמנים ואוקראינים, וערכו בו אקציה אלימה, תוך רצח למעלה מ-1,000 יהודים בשטח בית העלמין המקומי. ב-9 ביוני 1943 הועברו אחרוני יהודי הגטו לצ'ורטקוב, וטלוסטה הוכרזה באופן רשמי כ"נקייה מיהודים". יהודים מעטים מהעיירה שהצליחו להימלט לרומניה הוסגרו בידי המשטרה הרומנית לגרמנים, ואלו רצחו אותם במקום. היהודים שעוד נותרו במחנות העבודה החקלאיים שבסביבת העיירה סבלו מתקיפות מצד האיכרים האוקראינים, וממעשי רצח תכופים של עובדים "בלתי יעילים" בידי הגרמנים. בתחילת 1944 רצחו השוטרים האוקראינים את רוב היהודים שעוד נותרו במחנות אלו. כ-100 יהודים שנותרו באחד המחנות נרצחו בידי הגרמנים לאחר נסיגתם, באמצעות הפצצה אווירית.
AZCA (ראשי תיבות של Asociación Mixta de Compensación de la Manzana A de la Zona Comercial de la Avenida del Generalísimo - אגודה שיתופית להקמת אזור עסקים בשדרת גנרליסימו) הוא אזור עסקים במדריד, בירת ספרד.
אזור העסקים AZCA ממוקם במרכז מדריד, לאורך שדרת קסטיאנה (לשעבר שדרת גנרליסימו) החוצה את העיר מצפון לדרום. הקמת אזור העסקים עלתה בתוכנית הניהול הכללית של מדריד שאושרה בשנת 1946, במסגרתה נקבע גם שמו של האזור. מטרת התוכנית הייתה להקים אזור בנייני משרדים מודרני שיהיה נגיש באמצעות רכבת תחתית ורכבת רגילה, ושימוקם בסמוך לאצטדיון סנטיאגו ברנבאו ולמתחם הממשלתי החדש נואבוס מיניסטריוס.
לאחר עיכובים רבים, החלה בניית המתחם בשנות ה-70. כיום המתחם כולל כמה מגורדי השחקים המודרניים והגבוהים במדריד, ובהם מגדל פיקאסו, מגדל אירופה ומגדל בנק בילבאו. עד שנת 2005 ניצב באזור גם מגדל וינדזור, שעלה באש ונהרס מאוחר יותר. תוכנית הבניה המקורית כללה גם הקמתם של גן בוטני, ספרייה ובית אופרה, אך אלו לא נבנו מעולם.
דגל זנב סנונית
שאול ואל
אליפות אירופה בכדורסל 1947
אליפות אירופה בכדורסל 1947 הידועה גם בשם יורובאסקט 1947 היא האליפות החמישית המאורגנת על ידי פיב"א אירופה.
14 נבחרות השתתפו בטורניר, אותו אירחה צ'כוסלובקיה בעיר פראג.
אליפות זו הייתה הראשונה בהשתתפות נבחרת ברית המועצות, שהייתה בין הנבחרות הדומיננטיות באירופה ובעולם עד לפירוקה בשנות ה-90 של המאה ה-20. נבחרת ברית המועצות אף זכתה באליפות לאחר שניצחה בכל משחקיה בטורניר.
מהלך התחרות.
הטורניר כולל שלב מוקדם, שבו ארבעה בתים: שניים מהם מכילים ארבע קבוצות ושניים מכילים שלוש קבוצות. כל קבוצה משחקת נגד יתר הקבוצות בבית פעם אחת. שתי הקבוצות הראשונות בכל בית מתקדמות לשלב חצי הגמר על מקומות 1–8. יתר הקבוצות מתמודדות על מקומות 9–14.
בשלב חצי הגמר, שמונה הקבוצות המתמודדות על מקומות 1–8 מחולקות לשני בתים בני ארבע קבוצות. כל קבוצה משחקת נגד יתר הקבוצות בבית פעם אחת. שתי הקבוצות שמסיימות במקום הראשון בשני הבתים מתמודדות זו מול זו באופן ישיר על האליפות במשחק הגמר, הקבוצות שמסיימות במקום השני בשני הבתים מתמודדות זו מול זו בשלב האחרון על המקום השלישי בטורניר, הקבוצות שמסיימות במקום השלישי בשני הבתים מתמודדות זו מול זו בשלב האחרון על מקומות 5–6 והקבוצות שמסיימות במקום האחרון בשני הבתים מתמודדות זו מול זו בשלב האחרון על מקומות 7–8.
באופן דומה, הקבוצות שמתמודדות על מקומות 9–14 מחולקות לשני בתים בני שלוש קבוצות כל אחד. כל קבוצה משחקת נגד יתר הקבוצות בבית פעם אחת. שתי הקבוצות שמסיימות במקום הראשון בשני הבתים מתמודדות זו מול זו בשלב האחרון על מקומות 9–10, הקבוצות שמסיימות במקום השני בשני הבתים מתמודדות זו מול זו בשלב האחרון על מקומות 11–12 והקבוצות שמסיימות במקום האחרון בשני הבתים מתמודדות זו מול זו בשלב האחרון על מקומות 13–14.
סלווקוס
הקינדרלך
פריקת עול תורה ומצוות
מק סנט
לבנון (פירושונים)
האקדמיה הממלכתית לרפואה
מאסטרינג
מאסטרינג (מאנגלית: mastering) הוא שלב סופי של בקרה והפקת המאסטר הסופי של קטע או רצף של קטעים מוזיקליים המיועדים ליצור תקליט או תקליטור, וזאת לאחר שלב ההקלטה. המאסטר הסופי מופק לשם שכפול וייצור העתקים לצורך ההוצאה לאור. לעיתים קרובות יש צורך בשלב המאסטרינג בטיפול בצלילים או במרווחים בין הקטעים במיוחד בהפקת אלבומי אוסף כשהקטעים המוזיקליים מגיעים ממקורות שונים ומגוונים. המאסטרינג עדיין עושה שימוש במערכות אנלוגיות בשילוב עם מערכות דיגיטליות.
היסטוריה.
בתחילת תעשיית הקלטות המוזיקה, ההקלטה נעשתה ישירות ממכשיר איסוף הצליל, אל מערכת אשר חרטה את האנרגיה האקוסטית שהועברה על פלטת מאסטר ממתכת רכה או משעווה.
בסוף שנות העשרים של המאה הקודמת, לאחר המצאת המיקרופון, נעשה התהליך אלקטרו-מכני אך עדיין ההקלטה נעשתה ישירות לפלטת המאסטר.
כך שעד להמצאת מכשירי ההקלטה של הסרט המגנטי, כל ההקלטות נעשו כבהופעה חיה.
כניסת הרשמקול המגנטי בסוף שנות הארבעים של המאה הקודמת יצרה מהפכה בתחום ההקלטות בכך שאפשרה חיתוך בין קטעים שונים וחיבור בין קטעים אחרים.
כניסת רשמקול עם מספר ערוצים אפשר להקליט כל כלי או זמר בנפרד ורק לאחר סיום ההקלטות, חיבורם יחדיו בעזרת מערבל אותות (Mixer) לדיסק מאסטר עם ערוץ אחד (Mono) או שני ערוצים (Stereo).
לפני הקלטת המיקס לדיסק המאסטר החלו לעיתים טכנאי המאסטרינג לטפל בצלילים. במהרה נמצא כי טיפול באיזון הצלילים ועוצמתם יכול ליצור אופטימיזציה של איכות המוזיקה במיוחד למוזיקת פופ.
מאסטרינג הפך למקצוע הדורש מיומנות גבוהה במיוחד והוכר שביכולתו של המאסטרינג להפוך תקליט להצלחה או לכישלון.
בתקופת הפריחה של מוזיקת הפופ בין השנים 1950–1980, אומני המאסטרינג הפכו למאוד מבוקשים.
העידן הדיגיטלי.
עם כניסת הטכנולוגיה הדיגיטלית בשנות התשעים עבר תחום המאסטרינג שינוי ואומני המאסטרינג החלו להשתמש במערכות הדיגיטליות החדשות אשר אפשרו מגוון חדש נוסף לטיפול בצלילים.
יחד עם זאת, עד היום משתמשים אמני המאסטרינג באקולייזרים וקומפרסורים אנלוגיים ודיגיטליים גם יחד.
תהליך המאסטרינג.
המוזיקה עוברת תהליך של איזון (איקווליזציה), קימפרוס, הדגשה או הפחתה של תדרים מסוימים, הפחתת רעשים והגבלת עוצמה.
טיפול טוב במאסטרינג יעניק לדיסק גוון אחיד וייחודי.
בשלב זה נקבעים סדר השירים וסוג החיתוך ביניהם (fade in - Fade out).
בסופו של התהליך, המוזיקה מוקלטת למדיה דיגיטלית או אופטית שתשמש כמאסטר שאיתה ישוכפלו העתקים.
יגאל כהן (חוקר)
יגאל כהן הוא פרופסור אמריטוס לפיתופתולוגיה באוניברסיטת בר-אילן. חתן פרס ישראל לחקר החקלאות.
ביוגרפיה.
כהן סיים לימודי תואר ראשון בחקלאות (1963) ותואר שני בפתולוגיה של צמחים (1965) במסגרת הפקולטה לחקלאות של האוניברסיטה העברית בירושלים. בשנת 1969 הוסמך כדוקטור והצטרף כמרצה למחלקה למדעי החיים של אוניברסיטת בר-אילן. בשנים 1972–1973 ערך פוסט-דוקטורט באוניברסיטת מקגיל שבקנדה. בשובו לישראל קודם באוניברסיטת בר-אילן לדרגת מרצה בכיר (1974), דרגת פרופסור חבר (1977) ודרגת פרופסור מן המניין (1980). ב-2009 פרש לגמלאות כפרופסור אמריטוס
בשנים 1977–1979 שימש כהן דקאן הפקולטה למדעי הטבע, ומשנת 1980 הוא חבר סנאט האוניברסיטה. כפרופסור אורח שימש באוניברסיטת קנטקי (1979–1980) ואוניברסיטת קליפורניה בריוורסייד (1984). כמו כן שימש כהן נשיא האגודה הישראלית לפיתופתולוגיה (1986–1988), היה חבר מערכת בביטאונים המקצועיים "Phytopathology" ו-"Phytoparasitica" (1985–1988), ומשנת 1990 משמש עורך “Phytoparasitica”.
בשנת 1999 הוענק לכהן פרס ישראל לחקר החקלאות.