בוסקטס היה חלק מ"קבוצת החלומות" של ברצלונה שזכתה ב-4 אליפויות הליגה הספרדית ובליגת האלופות ב-1992, תחת אימונו של יוהאן קרויף. ברוב המשחקים היה על ספסל הקבוצה, בעת שזוביזארטה אייש את עמדת השוער. בעונת 1993/94, ב-7 בנובמבר 1993, זכה בוסקטס לפתוח במשחק ליגה לראשונה, במשחק בו ניצחה ברצלונה 2-1 את ראסינג סנטאנדר. בוסקטס שיחק ב-4 משחקי ליגה נוספים וכן בסופר קאפ הספרדי מול ריאל מדריד, בו ברצלונה הפסידה במשחק הראשון 3-1 וסיימה בתיקו 1-1 במשחק השני.
זוביזארטה עזב את הקבוצה בקיץ 1994 ובוסקטס הפך לשוער הראשון של הקבוצה. עונת 1994/95 נפתחה עם הסופר קאפ מול ריאל סרגוסה. בוסקטס פתח במשחק הראשון, בו ניצחה ברצלונה 2-0, ובמשחק הגומלין נכנס כמחליף לאחר שהשוער ז'ולן לופטגי הורחק בכרטיס צהוב שני בדקה האחרונה. ברצלונה הפסידה 5-4 אך זכתה בתואר בשל תוצאה מצטברת של 6-5. בהמשך העונה השתתף ברוב משחקי הקבוצה, הן בליגה והן בליגת האלופות, וברצלונה סיימה את העונה במקום הרביעי בליגה ובהעפלה עד לרבע גמר ליגת האלופות, בו הודחה על ידי פריז סן-ז'רמן.
בעונת 1995/96 המשיך בוסקטס לעמוד בשערה של ברצלונה, והוא השתתף ב-52 משחקים בכל המסגרות. ברצלונה כשלה בזכייתה באליפות פעם נוספת, היא סיימה את הליגה במקום השלישי והודחה על ידי באיירן מינכן בחצי גמר גביע אופ"א. ברצלונה הגיעה לגמר גביע המלך, אך היא הפסידה לאתלטיקו מדריד 1-0 בהארכה. קרויף סיים את תפקידו כמאמן הקבוצה והחליפו בובי רובסון. בוסקטס הפך לשוער השני של הקבוצה, מאחורי ויטור באיה הפורטוגלי. בוסקטס השתתף ב-7 משחקים בלבד בעונת 1996/97, וברצלונה זכתה בשלושה תארים באותה עונה: בסופר קאפ, בגביע המחזיקות ובגביע המלך.
בסוף העונה הוחלף רובסון בלואי ואן חאל, ובעונת 1997/98 המשיך בוסקטס להיות השוער השני, הפעם מאחורי רוד הספ ההולנדי. בוסקטס שיחק באותה עונה פעמיים בלבד, שתיהן כמחליף. ברצלונה אמנם זכתה באליפות ובגביע אך חלקו של בוסקטס, כאמור, היה מזערי. בעונה הבאה בוסקטס לא שותף באף משחק, והוא למעשה הפך לשוער השלישי מאחורי פרנססק ארנאו.
בסוף העונה, בקיץ 1999, עזב בוסקטס את ברצלונה ועבר לליידה מהליגה השנייה. בקבוצה זו היה השוער הראשון, והוא לקח חלק ברוב המוחלט של משחקי הקבוצה באותה עונה בליגה, עת סיימה במקום החמישי. בעונה הבאה המשיך בוסקטס לעמוד בשער הקבוצה, אך הפעם היא סיימה במקום ה-22 והאחרון ולכן ירדה לליגה השלישית. בוסקטס נשאר בקבוצה ושיחק במדיה שתי עונות נוספות, והוא פרש במהלך עונת 2002/03, בגיל 35.
לאחר פרישתו עבד בוסקטס לפרקים כמאמן השוערים בברצלונה, תחילה בקבוצת המשנה ומאוחר יותר בקבוצה הבוגרת.
חיים אישיים.
בוסקטס הוא אביו של סרחיו, הקפטן של ברצלונה ונבחרת ספרד, עמה זכה במונדיאל 2010 וביורו 2012.
ישראל הרשטיין
ישראל נתן הרשטיין (באנגלית: Israel Nathan Herstein; 28 במרץ 1923 – 9 בפברואר 1988) היה מתמטיקאי יהודי קנדי-אמריקאי יליד פולין. עסק בעיקר באלגברה, פרסם עשרות מאמרים וכמה ספרים חשובים בתחום; היו לו 30 תלמידי מחקר. הוא ידוע בשל הניסוח הבהיר בספריו הטובים.
קורות חיים.
הרשטיין נולד בשנת 1923 בעיר לובלין שבפולין בשם יצחק הרשטיין, בן ליעקב הרשטיין ולמינדל ליכשטיין, והיה לו אח בשם חיים הרשטיין ואחות שנפטרה בגיל שנתיים. אביו היגר מפולין לקנדה בשנת 1926, ובשנת 1928 הצטרפה אליו המשפחה. המשפחה עברה לקנדה במטרה לשפר את חייהם, אך הגיעו לשם בדיוק לפני קריסת הבורסה בשנת 1929, אשר השפיעה קשות גם על קנדה. הרשטיין גדל בשכונה ענייה מאוד, ואף אמר "בשכונה כזו אתה נהיה גנגסטר או פרופסור באוניברסיטה".
הוא למד באוניברסיטת מניטובה, שם קיבל בשנת 1945 תואר ראשון במתמטיקה. לתואר שני למד באוניברסיטת טורונטו וקיבל את התואר ב-1946. בהמשך עבר לאוניברסיטת אינדיאנה, שם קיבל בשנת 1948 את תואר הדוקטור, בהנחיית מקס צורן. כותרת עבודתו הייתה "Divisor Algebras". עבד באוניברסיטת קנזס, אוניברסיטת המדינה של אוהיו, אוניברסיטת פנסילבניה ואוניברסיטת קורנל, ולבסוף עבר לאוניברסיטת שיקגו, שם עבד עד הפרישה.
הרשטיין נישא למריאן דסון.
תרומתו למתמטיקה.
הרשטיין עסק בעיקר בתורת החוגים, אך גם בתורת החבורות ואף פרסם מאמרים על כלכלה. הוא הוכיח הכללה של המשפט הקטן של ודרברן: בכל חוג לא קומוטטיבי סופי יש מחלק אפס לא במרכז. הוא גם ניסוח תנאי שקול לפתירות חבורה בשפה של אלגברות חבורה, וחקר תכונות של חוגי חבורה מעל המספרים המרוכבים. הוא גם הוכיח תנאי הכרחי להיות של חוג חילופי: אם קיים formula_1 כך שלכל formula_2 מתקיים formula_3 (כלומר במרכז) אז החוג חילופי.
הרשטיין גם חיבר ספרים רבים ברמות שונות בנושאים שונים באלגברה. הוא ידוע בשל ניסוחו הממוקד וספריו ידועים מן הטובים בתחום.
פריגניזם
פריגניזם (מאנגלית: Freeganism) הוא אורח חיים ותזונה המבוססים על אספה ואכילה מבחירה של מזון שנזרק. פריגניזם לרוב נתפש כחלק מאידאולוגיה רחבה יותר תחת הקטגוריה של אנטי צרכנות, כך שפריגניסטים לרוב נוהגים לבצע פעולות אחרות כחלק מתפישת עולם זו ולהשתתף בצורה מועטת ככל האפשר בכלכלה המסורתית ובצריכת משאבים.
המילה "פריגניזם" נוצרה מהלחם של המילים "free" (חופש) ו-"vegan" (טבעונות) באנגלית. תנועת הפריגניזם החלה להיות נפוצה בשנות ה-90 ונוצרה מתנועות האנטי-גלובליזציה והסביבתנות. לתנועה יש גם שורשים בקבוצת תיאטרון הרחוב האנרכיסטית Diggers, שחילקה לאנשים אוכל בחינם בסן פרנסיסקו בשנות ה-60.
אמונות.
פריגניזם מבוסס על גישה אנטי-צרכנית ועל הרעיון כי בחברה מצוי בזבוז משאבים גדול ולכן אין צורך לצרוך משאבים חדשים, בניסיון לעזור לסביבה או לקהילה. כתביו של מרסל מוס מהווים השראה לערכים רבים בתנועת הפריגניזם. מרסל מוס כתב רבות אודות כלכלת מתנות; פריגניסטים נוטים לרוב לא רק לאסוף מזון ומוצרים בשביל עצמם, אלא גם מחלקים לאחרים בחינם מוצרים שמצאו ומעניקים מתנות זה לזה. מאחר שבבסיס האידאולוגיה מצויה ההנחה כי הציבור הכללי מבזבז כמות משאבים גדולה, פריגניסטים לא מעוניינים לתרום לאותו בזבוז משאבים בצריכה של משאבים חדשים.
איסוף משאבים.
דמפסטר דייבינג.
פריגניסטים לרוב אוספים מזון ומשאבים אחרים על ידי חיפוש של אותם משאבים בפחי-אשפה, פעולה שנקראת בסלנג האמריקאי "דמפסטר דייבינג" ובסלנג הבריטי "בין דייבינג" ו"סקיפינג". ספקי מזון כגון מרכולים, צרכניות ומסעדות זורקים בצורה קבועה מזון באיכות טובה, לעיתים קרובות משום שהוא מתקרב לסוף חיי-המדף שלו, אך ללא הפיכתו למסוכן לצריכה או בעקבות פגמים באריזה. פריגניסטים מוצאים מזון ומשאבים אחרים בפחי-האשפה של מוסדות שכאלו, דבר שלטענתם עוזר להם להימנע מבזבוז כסף על מוצרים שמנצלים את משאבי-העולם, תורמים לפרבור, תורמים למוסדות שפוגעים בזכויות עובדים או פוגעים בזכויות בעלי חיים. מעבר לכך, באיסוף המזון מפחי האשפה הם מונעים מפסולת נוספת להצטרף למטמנות ולגורם לנזק סביבתי נוסף.
איסוף מזון מפחים לרוב נתפש במדינות המפותחות כטאבו, מה שמוביל את הנוהג להיות לא נפוץ בחברה. לא-פריגניסטים לרוב תופשים את הפעולה של איסוף מזון מהזבל כמעשה מלוכלך ולא-היגייני.
למרות זאת, דמפסטר דייבינג לא מוגבל רק לאיסוף מזון מפחי אשפה, ופריגניסטים רבים אוספים מפחי אשפה גם מוצרים שניתן להשתמש בהם שוב. חלק מהפריגניסטים אוספים גם פחיות ומוכרים אותן ברווח קטן לסופרים. לעיתים יש בבעלותם חפצים שעוזרים להם באיסוף מפחי אשפה, כמו מוטות ארוכים שמטרתם להזיז חפצים בפח האשפה.
מצאי משאבים.
מזון רב נזרק בידי משווקי מזון, בעיקר בגלל סיבות שנוגעות לסטנדרטים של משווקי המזון והצרכנים. דוגמאות לסטנדרטים שכזה שלא קשור ליכולת האכילה של המזון הם ירקות ופירות שגדולים מדי או קטנים מדי ביחס לדרישות הצרכנים והמשווקים וחלקי פנים אכילים. לפי הערכות שונות, בין20% ל-40% מכלל הפירות והירקות בבריטניה נזרקים עוד לפני שהגיעו לסופרמרקטים והחנויות בעקבות הדרישות הגבוהות בפן האסתטי של המשווקים.
לקטות וגינות קהילתיות.
במקום קנייה של מזון שיוצר בצורה תעשייתית, לקטים אוספים מזון שגדל פרא בטבע. חלק מהפריגניסטים לוקחים חלק בגינות גרילה או בגינות קהילתיות, עם המטרה של בניית הקהילה מחדש והחזרת היכולת לגדל את האוכל לעצמך. במטרה לדשן את הקרקע פריגניסטים לרוב משתמשים במזון שנמצא בדמפסטר דייבינג. בגינות גרילה רבות יש שימוש בתולעים בתהליך בקימפוסט במקום התהליך הרגיל, במטרה לא לתפוש שטח גדול. גנני גרילה מנסים ליצור אלטרנטיבה לתלות במה שנתפש בעיניהם במערכת מנצלת ופוגענית כלפי הסביבה והאנשים שלוקחים בה חלק. לקטים רבים לומדים על צמחי-בר שגדלים באזור בו הם חיים ומחפשים אותם או בוחרים לגדל אותם בעצמם.
שיתוף.
שיתוף גם הוא פעולה שנפוצה בקרב פריגניסטים; הארגון אוכל במקום פצצות לדוגמה אוסף אוכל, מכין ממנו ארוחות חמות, ומחלק אותן לכל מי שירצה בחינם. הארגון מקדם מוסר של שיתוף בקהילה תוך-כדי ניסיון להסביר על מה שהם מחשיבים כחוסר הצדק בחברה בה מלחמות נמצאות בחשיבות כלכלית גבוהה יותר מהאכלה של העניים. שוק באמת באמת חופשי הם ארגונים קהילתיים חינמיים בהם אנשים יכולים לחלוק מוצרים שאחרת היו נזרקים, לחלוק ולרכוש כישורים, לתת ולקבל מתנות ולסעוד. חנות חלוקה היא שוק זמני בו כל המוצרים מחולקים בחינם.
שיתוף אופניים וקולקטיבים משתפים אופניים, עוזרים בתיקון אופניים ומלמדים אנשים איך לתקן את אופניהם. במהלך זה הם יוצרים תרבות של שיתוף משאבים, שימוש חוזר במשאבים וחלקי אופניים ויוצרים גישה לתחבורה נקייה מזיהום.
סקוואטינג.