בין היונקים החיים בשמורה נמנים: יעל נובי, צבי הנגב, צבוע מפוספס, תן זהוב, שועל מצוי, זאב ערבי, קרקל, ארנבת מצויה ודרבן. באזור חיים כ-10 מיני מכרסים ובהם קוצן מצוי, גרביל הסלעים ופסמון.
אוכלוסיית היעלים החיה באזור שדה בוקר היא הצפופה ביותר בישראל. בספירה שנערכה בשמורה בשנת 1998 נספר מספר שיא של 300 יעלים.
בשמורה זוהו 12 מיני עטלפים. המין הנפוץ ביותר הוא עטלפון לבן שוליים. מין נפוץ אחר הוא אשף מצוי. פחות נפוצים הם יזנוב קטן ואשמן קטן.
עופות.
בשמורה נצפו יותר ממאה מיני עופות ובהם 11 מיני דורסים המקננים במצוק הצינים. עם העופות הדורסים שנצפו מקננים במצוק הצינים נמנים: נשר מקראי, רחם, בז מצוי, בז נודד, בז מדברי, בז צוקים, בז שחור, חיוויאי, עיט זהוב, עיט נצי, עקב עיטי, אוח ולילית מדבר.
זוחלים.
בשמורה נצפו 7 מיני זוחלים – הנחשים אפעה מגוון, ארבע קו מובהק וזעמן אוכפים וארבעה מיני לטאות – שנונית נחלים, חרדון מדבר, מניפנית מצויה ומדברית עינונית.
דו-חיים.
בעין עבדת, חיה אוכלוסייה של קרפדה ירוקה.
קווארה (שפה)
קְװָּארַה (בכתב געז: ቋራ "קְוַּרַה"; גם ቋርኛ "קְוַּרְנְיַה" קְװַּארְנְיָה, ובעבר נקראה גם "פַלָאשָה" או הוַּארָאסַה), היא ניב כמעט-נכחד של שפת קימנת, בענף אגאו של משפחת השפות הכושיות. קווארה והניב השני של קימנת, כיילה, דוברו בפי חלק מיהודי אתיופיה, ביתא ישראל. קווארה דוברה בעבר בנפת קווארה, ולאחר עליית יהודי אתיופיה לישראל השפה על סף הכחדה בישראל.
מספר כתבי יד מוקדמים פלאשיים נכתבו בכתב געז. ב החלה השפה לקבל תיעוד בידי מספר בלשנים וטָיָילים, הראשון בהם פְֿלָאד ב-1866.
השפה דעכה בתחילת המאה ה-20, כאשר דובריה נטשו אותה בהדרגה לטובת אמהרית לצורכי מחייתם. במהלך "מבצע שלמה" הועלו רוב דוברי קווארה הנותרים לישראל, שם היא ממשיכה לדעוך כאשר דובריה עוברים לעברית.
בית הסוהר גלבוע
בית הסוהר גלבוע הוא מתקן כליאה של שירות בתי הסוהר השוכן בעמק חרוד, מדרום לכביש 71, למרגלות הר הגלבוע. הוא אחד מחמשת בתי הסוהר של שירות בתי הסוהר הנתונים ברמת ביטחון מרבית ושוהים בו אסירים ביטחוניים ברמת מסוכנות גבוהה ביותר.
היסטוריה.
בית הסוהר נפתח בשנת 2004, בעקבות האינתיפאדה השנייה, שהובילה לגידול ניכר במספר האסירים הביטחוניים. תחילה הורחב בית הסוהר שטה ונפתח מתקן "שטה ב", שתוך זמן קצר הופרד לבית סוהר עצמאי - בית הסוהר גלבוע.
בית הסוהר משתרע על שטח של 23 דונם, שטחו הבנוי הוא 12,000 מ"ר, והוא מיועד ל-600 אסירים. בית הסוהר משמש לכליאת אסירים ביטחוניים השפוטים לתקופות ארוכות, עצורים פליליים ואסירי עבודה. הוא כולל אגף הפרדה, שבו מוחזקים אסירים בנפרד מיתר האסירים. כל אגף בבית הסוהר מחובר באמצעות שרוול למכלול המרכזי.
באוגוסט 2014 נחשפה בכלא מנהרת בריחה שאסירים החלו בחפירתה.
עם האסירים שריצו עונשם בכלא זה נמנה חבר הכנסת לשעבר באסל גטאס. וליד דקה שימש דובר ונציג האסירים בפני שלטונות הכלא בעת שהיה כלוא בכלא גלבוע.
פרשת הסרסור בסוהרות.
בנובמבר 2017 הגישה סוהרת בכלא תלונה במשטרה על הטרדה מינית מצד אסיר עולם ביטחוני (מחמוד עטאללה).. בכירים בשירות בתי הסוהר הודו שתלונת החיילת על שהותקפה מינית נגנזה בתחילה. ב-2021, מפקד כלא גלבוע גנ"מ פרדי בן שטרית העיד שאכן היה סרסור בחיילות שירות חובה בכלא על מנת לספק צרכים מיניים של מחבלים, טרם כניסתו לתפקיד. כמו כן נחשף שקצין המודיעין של כלא גלבוע הודה בחקירתו שידע על התקיפות המיניות של אותו אסיר ביטחוני וששיבץ סוהרות על פי בקשתו, ללא ידיעתן של הסוהרות את סיבת השיבוץ, וכל זאת במטרה להשיג ידיעות מודיעיניות מאותו אסיר ביטחוני. בעקבות עדות מפקד הכלא, פרקליט המדינה הורה לפתוח מחדש את התיק לאחר שהתיק נסגר ב-2018 מחוסר ראיות ומחוסר אשמה. בעקבות פתיחת תיק החקירה הדיחה לאלתר נציבת שב"ס קטי פרי את קצין המודיעין המעורב בפרשת סרסור הסוהרות ושיבוצם, שלאחר סגירת הפרשה בתחילה הועבר מתפקידו, והמשיך לשרת בארגון.
הימלטות ששת האסירים הביטחוניים.
ב-6 בספטמבר 2021 נמלטו מבית הסוהר שישה אסירים ביטחוניים, בהם זכריא זביידי, באמצעות מנהרת בריחה שחפרו. הבורחים נלכדו כעבור ימים אחדים.
חודש לאחר מכן, אגף ההנדסה והבינוי במשרד הביטחון ושירות בתי הסוהר החלו בעבודות של פרויקט משותף למיגון מיידי של כלא גלבוע בהיקף של כשמונה מיליון שקלים. הפרויקט יכלול בין היתר את ביטון התאים ושיפור מיגונם על מנת למנוע בריחה.
בעקבות הבריחה מכלא גלבוע בוצע מיגון וביטון בית הסוהר, וכן נבדקו כלל בתי הסוהר ומוגנו באופן דומה לכלא גלבוע, שהיה בנוי על קלוסאות, ויצר חלל מתחת לתאים שהוביל לבריחה, בכדי למנוע מקרים של בריחה בצורה זו בעתיד.
כלא גלבוע
אלכסי ברדי
אלכסי ברדי (בפינית: Aleksi Bardy; נולד ב-24 בספטמבר 1970, בהלסינקי, פינלנד) הוא מפיק ותסריטאי פיני.
ביוגרפיה.
אלכסי ברדי נולד בהלסינקי ואחרי לימודי בית ספר למד אמנות באוניברסיטה ליד הלסינקי והמשיך ללמוד כתיבת תסריטי קולנוע בשוודיה.
לאחר סיום הלימודים הוא עוסק בכתיבת תסריטים ומפיק סרטים. הוא תסריטאי עצמאי מאז 1994 ומפיק ושותף ב"סרט הלסינקי" מאז 2002. החל משנת 2012 אלכס ברדי מלמד אמנות הקולנוע באוניברסיטה בהלסינקי. בארדי היה יו"ר הפדרציה הפינית של מפיקי סרטים (SEK ry) בשנים 2012–2015.
סרטו של ברדי "גיבורי החוג הארקטי" קיבל את פרס הסרט הטוב מאת "ג'וסי" (ארגון הקולנוע הפיני) בשנת 2011. סרטו נוסף קיבל פרס בשנת 2015.
ברדי היה מועמד לפרלמנט הפיני מטעם המפלגה השמאלית, אך לא נבחר.
בית סוהר גלבוע
אוטודור סראטוב
הבריחה מבית הסוהר גלבוע
הבריחה מבית הסוהר גלבוע התרחשה ב־6 בספטמבר 2021 לפנות בוקר, כאשר ארבעה אסירים ביטחוניים שנידונו למאסר עולם ושני עצירים ביטחוניים נמלטו מבית הסוהר גלבוע באמצעות מנהרת בריחה. ארבעה מהם נלכדו בישראל כארבעה ימים לאחר הבריחה, והשניים הנותרים נלכדו בג'נין ב־19 בספטמבר.
רקע.
בית הסוהר גלבוע נפתח בשנת 2004. הוא נקרא תחילה "שטה ב", והיה חלק מבית הסוהר שטה. לאחר תקופה קצרה הוא הופרד והוגדר כבית סוהר עצמאי, בעל רמת ביטחון מרבית, המיועד להחזקת אסירים ביטחוניים בעקבות האינתיפאדה השנייה. באוגוסט 2014 נחשפה מנהרה גדולה ראשונה שאסירים החלו בחפירתה.
בית הכלא נבנה על כלונסאות. בהערכת אגף המודיעין בנושא ”האיום התת־קרקעי“, שהועברה לנציבה קטי פרי עם כניסתה לתפקיד, נכתב:
.באותו דו״ח אף אוזכר מקרה קודם של ניסיון חפירת מנהרה לתוך כלא אשל, שגם בו אותרו כלונסאות וחללי תת־קרקע. גם כלא זה היה בסמכותה של פרי בעת הגילוי, בתפקידה דאז כמפקדת מחוז הדרום.
עד לאחר הבריחה, התוכנית ההנדסית של הכלא הייתה נגישה באתר האינטרנט של משרד האדריכלות שתכנן אותו.
לכלא גלבוע לא היה רכב סיור לזיהוי חשודים ולמקרי בריחה, ולחטיבת המודיעין בשב"ס הגיע מידע על כוונתם של אסירים להימלט. למרות זאת, חסמי האותות סלולריים שהותקנו בכלא הופעלו ברמה שאינה יעילה, בעקבות מחאה של האסירים ועל מנת להשיג שקט מצדם.
לאחר שנים רבות שבהם הפן הטכנולוגי בשב״ס הוזנח, הוקצה תקציב משמעותי לנושא, אך רק חודשיים לפני הבריחה, כך שהתקציב החדש לא הספיק להשפיע לפני הבריחה על הפעילות בשטח, שכללה תפעול ידני בלבד. ההזנחה הממושכת של התחום הטכנולוגי הייתה אחד הגורמים שתרמו לעצם קיום האפשרות של בריחה מבתי סוהר.
הבריחה.
לתוכנית הבריחה היו שותפים 11 אסירים לפחות, וביצועה החל בחודשים נובמבר־דצמבר 2020.
חפירת המנהרה נעשתה מתוך חדרון המקלחת בתא 5 באגף 2. על פי הערכות חקירת יחידת יהל"ם, רצפת חדרון המקלחת נפרצה באמצעות חומצה ופצירה מאולתרות. המשך החפירה נעשתה באמצעות קולב ועט, עד לפתחה החיצוני שמתחת לאחד ממגדלי השמירה של בית הסוהר, מגדל ח׳. את העפר פיזרו האסירים במערכת הביוב של הכלא, בפחי אשפה ובפירים חלולים שמצאו, ולמרות מספר דיווחים שנמסרו לסוהרים הנושא זכה להתעלמות. חודשיים לפני הבריחה אחד הסוהרים הבחין בשבר במרצפת שהסתירה את פיר המנהרה, ואף קרא לקצין. למרות זאת, הקצין התעלם ופטר את השבר בטענה שכך המצב בתאים רבים בכלא, בלי בדיקה נוספת.
יום לפני הבריחה, זכריא זביידי הועבר לבקשתו לתא 5, בניגוד לנוהג השב"ס להפריד בין אסירים המשויכים לארגונים שונים, ובאופן חריג מאוד. מחשש שהחול שפיזרו בצנרות יתגלה, הבורחים הקדימו בכיממה את מועד בריחתם המתוכנן, כבר ליום המָחרת, באופן שמנע מהם סיוע חיצוני.
הבריחה התרחשה ב־6 בספטמבר 2021, לאחר השעה אחת בלילה, דרך המנהרה שהתמשכה לאורך של כ־22 מטרים. האסירים הבורחים החליפו או השאירו את מדי האסיר שלהם מול מגדל השמירה, שלא היה מאויש בשל מחסור בתקציב לכוח אדם. במגדל שמירה אחר הוצבה סוהרת שביצעה תפקיד זה לראשונה, ולאחר ששמעה רעשים היא יצאה מעמדת השמירה, אך לא ראתה דבר. הסוהרת הודתה בחקירתה שנרדמה לפני ששמעה רעשים, ושחזרה לישון לאחר שלא ראתה דבר – אך מאוחר יותר טענה שאולצה לחתום על עדות זו. זאת ועוד, איש הצוות שישב במרכז השליטה והיה אמור לצפות במצלמות שתיעדו את בריחתם בזמן אמת לא עשה זאת, גם כאשר מערכת ההתרעה של הכלא הופעלה בעקבות נביחותיהם של כלבי השמירה.
הבורחים.
זכריא זביידי הוא מפקד גדודי חללי אל־אקצא של הפת"ח בג'נין. נחשד שתכנן פיגועים רבים כלפי אזרחים ישראליים, אך לא נשפט, ולכן הוגדר כעציר מנהלי.