סוגים אחרים של פחם אמנים כמו עפרונות פחם פותחו במהלך המאה ה-19 ושימשו בעיקר קריקטוריסטים. אבקות פחם משמשות ליצירת שבלונות ומרקם.
קיים מגוון רחב של בפחמי אמנים, הנוצרים בהתאם לשיעור המרכיבים בהם: פחם דחוס מעץ ליבנה שרוף, מחימר שרוף, עם תוספות של פיגמנט שחור ותוספת כמות קטנה של צבע אולטרה-מרין.
טכניקות אמנות.
הנייר לשימוש בפחם אמנים יכול להשתנות באיכותו. מרקם מחוספס עשוי לאפשר ליותר פחם להיצמד לנייר. השימוש בנייר בעל גוון מאפשר אפשרויות שונות שכן ניתן להשתמש בפסטל שמן לבן (המכונה בדרך כלל בשם המותג Conté) בשילוב עם פחם ליצירת ניגודיות.
שפשוף.
השפשוף נעשה על ידי הנחת דף נייר על משטח ממוקד בעל מרקם הרצוי לאמן, ולאחר מכן שפשוף הפחם על הנייר כדי ליצור תמונת ראי של מרקם המשטח.
התמזגות.
המיזוג נעשה כדי ליצור מעברים חלקים בין אזורים כהים לבהירים יותר בציור. ההתמזגות יכולה ליצור גם אפקט צל. שתי שיטות נפוצות של מיזוג ישנן: שימוש באצבע כדי לשפשף או לפזר את פחם שהונח על הנייר או שימוש בעפרונות נייר הנקראים גם טורטיון . רבים מעדיפים להשתמש בפיסות עור רכות.
מחיקה.
המחיקה מתבצעת לעיתים קרובות עם מחק גומי עיסה. זהו מחק רך וגמיש שלעיתים קרובות ניתן לחשוב שהוא מנקה את עצמו. ניתן לעצב אותו על ידי לישה רכה בידיים, לקצוות המיועדים לאזורים קטנים. מחק העיסה עשוי מחומר אפור המזכיר חימר או גומי. היתרון שלו בכך שהוא לא משאיר סימן, ולכן מחזיק מעמד זמן רב יותר ממחקים אחרים. הוא מוחק על ידי ספיגת חלקיקי הפחם או הגרפיט. ניתן להשתמש בו למחיקה מדויקת או להדגשה. הוא לא מתאים למחיקת שטחים גדולים ועלול להימרח או להידבק אם הוא מתחמם יתר על המידה.
היסטוריה.
פחם היה לעיתים קרובות מרכיב מרכזי בציורי המערות. ישנן דוגמאות מלפני 28,000 שנה לפחות. אחד מציורי הפחם העתיקים ביותר שנשמר הוא הציור של הזברה, שנמצא במערת אפולו בנמיביה.
בתקופת הרנסאנס נעשה שימוש נרחב בפחם, אך מעט יצירות אמנות שרדו מאותה תקופה כי חלקיקי הפחם התקלפו מהבד. בסוף המאה ה-15 יושם תהליך של השקעת הרישומים באמבט גומי או לכה כדי למנוע מהפחם להתקלף. תרבויות רבות השתמשו בפחם לאמנות, הסוואה וטקסים. ילידים רבים באוסטרליה, חלקים מאפריקה, איי האוקיינוס השקט, חלקים מאסיה ואחרים עדיין משתמשים בציורי גוף בטקסי חתונות, טקסים רוחניים, מלחמה, ציד וטקסי לוויה.
לאורך תולדות האמנות המערבית, אמנים ידועים שהשתמשו במדיומים אחרים, השתמשו בפחם לרישום או לניסויים מקדימים לציורים אחרונים שתכננו לצייר. דוגמאות לאמנים עכשוויים המשתמשים בפחם כמדיום עיקרי הם רוברט לונגו, וויליאם קנטרידג', דן פייל וג'ואל דניאל פיליפס.
שיתוף הפעולה הביטחוני של מרכז אירופה
שיתוף הפעולה הביטחוני של מרכז אירופה (באנגלית: Central European Defense Cooperation – CEDC) שהוקם בשנת 2010, הוא הפורום הגדול ביותר במרכז אירופה, המשמש כפלטפורמה לענייני ביטחון והגנה לשבע מדינות מרכז אירופה (אוסטריה, קרואטיה, צ'כיה, הונגריה, סלובקיה וסלובניה ומדינה משקיפה אחת פולין). הוא מפגיש את משרדי ההגנה של שבע המדינות, ומאפשר להם לחזק את הביטחון האזורי בתוך האיחוד האירופי ונאט"ו במסגרת השותפות לשלום (Partnership for Peace - PfP), על ידי קידום אינטרסים אזוריים ספציפיים של המשתתפים, ובהתאם לסדר העדיפויות הלאומי, האחריות והאינטרסים של המדינות.
שיתוף הפעולה מתמקד בתיאום מדיניות האיחוד האירופי, התמודדות עם אתגרים ואיומים אזוריים משותפים, ייזום פרויקטים בקרב כוחות מזוינים ובניית יכולות. מתוך מודעות לכך שביטחון אזורי קשור באופן מהותי לביטחון של אזורים שכנים, נוצר גם שיתוף פעולה עם שותפים במערב הבלקן.
העבודה על היוזמות השונות מתואמת על ידי המדינה המשמשת כנשיאת הפורום. כל נשיאות נמשכת שנה קלנדרית אחת, והיא מורכבת מישיבות של שרי הגנה, מנהלי מדיניות הגנה וישיבות מבצעיות אחרות. בעבר התממשו פרויקטים צבאיים בתחומים שונים, לרבות כוחות מבצעים מיוחדים, טיפול במטעני חבלה מאולתרים, תמיכה רפואית, הכשרת טייסים והגנה מפני נשק להשמדה המונית (CBRN ; כימית, ביולוגית, רדיולוגית וגרעינית).
לאחר משבר ההגירה באירופה במהלך השנים 2015–2016, פרויקטים צבאיים נותרו תחום עניין עבור ה-CEDC, אך המיקוד שלו הורחב גם לשיתוף פעולה אזרחי-צבאי, לפיתוח וחיזוק סינרגיות ברמה אזורית, הבנה משותפת של אתגרי ההגירה והגברת שיתוף הפעולה הבין-אזורי.
פרויקט אזרחי-צבאי נוסף הוא פלטפורמת כישורי השפה, שמטרתו לקדם מדיניות שפה אזורית משותפת, לשיפור ולהעמקת שיתוף הפעולה הרב-צדדי באמצעות תכנון קונקרטי והצבת יעדים בתחום השפה. באמצעות תיאום מתאים בתחומים מרכזיים כגון חינוך לשוני, בדיקות שפה, עבודת מינוח ותרגום, נעשה שימוש מיטבי במשאבי השפה הן ברמה הדו-צדדית והן ברמה הרב-צדדית לעת טיפול במצבי חירום ואסון לאומיים, שמצריכים סיוע רב לאומי.
בשנת 2022, נשיאות ה-CEDC מוחזקת על ידי הרפובליקה של אוסטריה.
אמיר גת
אמיר גת (נולד ב-1973) הוא קצין צה"ל במילואים בדרגת תת-אלוף, שירת כטייס ומפקד בחיל האוויר.
ביוגרפיה.
גת התגייס לחיל האוויר ב-1991 וסיים קורס טיס כטייס במגמת תובלה. הוא השתחרר משירות הקבע ב-1999. לאחר לימודי הנדסת חשמל עבד כמהנדס חומרה באלביט מערכות. ב-2003 חזר לשירות קבע בחיל האוויר.
ב-2007 מונה למפקד טייסת 100 ובשנים 2009 עד 2012 פיקד על טייסת 120. בתפקידו הבא שימש ראש מחלקת תכנון אסטרטגי באגף התכנון. ב-2015 מונה למפקד בסיס שדה דב.
באוקטובר 2018 מונה לראש להק המודיעין ומילא תפקיד זה עד אוגוסט 2021.
גת בעל תואר ראשון בהנדסת חשמל ותואר שני במדע המדינה מאוניברסיטת תל אביב. נשוי ואב לשלושה.
יוז'ף ואגו
מדרסה (עמותה)
מדרסה (בערבית: مدرسة מַדְרַסַה, "בית ספר") או מדרסה - לומדים לתקשר הוא ארגון חברתי, חינוכי וטכנולוגי בישראל ועמותה ללא מטרות רווח שעוסקת בלימוד ערבית מדוברת בחינם במטרה לקדם תקשורת בין החברה היהודית והערבית בישראל.
הלמידה במדרסה נעשית דרך קורסים מקוונים חינמיים באתר מדרסה, תכנים ופעילויות ברשתות החברתיות וביוטיוב, הסכתים בפלטפורמות השמע ספוטיפיי וסאונדקלאוד וקורסים פרונטליים בארגונים ברחבי הארץ.
כיום, לומדים במדרסה מעל למאה אלף תלמידים ברחבי הארץ, ומאות אנשים מתנדבים ותומכים בפעילות העמותה.
הקמת הארגון.
את הרעיון להקים את מדרסה הגה גילעד סוויט, המייסד והמנהל המקצועי של העמותה, בשנת 2014. במשך שנותיו בבית הספר, במהלך השירות הצבאי ובלימודים הגבוהים באוניברסיטה, למד וחקר סוויט את השפה הערבית אך לפי טענתו, לא ניתנה לו הזדמנות ללמוד בהיקף ובצורה שתאפשר לו לתקשר עם הסביבה.
לאחר השחרור מהשירות הצבאי הוא החל ללמוד את השפה מחדש באופן עצמאי, ההנאה הגדולה מהיכולת לשוחח בערבית הובילה אותו לרעיון לשתף את הידע שלו. סוויט התחיל ללמד ערבית בבית, ואחרי הרבה פניות ובקשות, החליט להעלות את השיעורים לאינטרנט.
בשלב ראשון מדרסה פעלה דרך ערוץ יוטיוב עם סרטונים ללימוד ערבית בהוראת סוויט, ובהמשך נפתח גם דף פייסבוק ואתר רשמי. הסרטונים צברו אלפי צפיות והפכו פופולראים בקרב לומדי ערבית. בשלב זה, לסוויט הצטרף דניאל דותן, מנכ"ל העמותה כיום, שהכיר אותו דרך חבר משותף והחליט לעזור בהקמת האתר, עמוד הפייסבוק ובהמשך גם בהקמה הרשמית של העמותה.
מעבר לקורסים בפלטפורמה מקוונת.
בשנת 2017 החליטו צוות מדרסה להפוך את שיעורי הערבית ביוטיוב לקורסים מלאים ללמידה עצמאית על פלטפורמה מקוונת ומתקדמת. לשם כך, מדרסה יצאה בקמפיין גיוס המונים באתר הדסטארט שהצליח לגייס מעל 170,000 שקלים ממעל 1000 תומכים.
הקורסים המקוונים של מדרסה הוקמו על פלטפורמת Open edX שפותחה על ידי בוגרי MIT ומאפשרת למידה מקוונת מרובת משתתפים. המעבר אפשר בנייה של קהילה לומדת שהלכה וגדלה עם השנים והגיעה כיום למעל מאה אלף לומדים.
בשנת 2018 קורס המתחילים של מדרסה נכנס לפלטפורמה הממשלתית של קמפוס IL של המשרד לשיוון חברתי והמועצה להשכלה גבוהה. בנובמבר 2019 מדרסה השיקה קורס נוסף ברמת ״ממשיכים״ על פלטפורמת הלמידה המקוונת, ובדצמבר 2020 הושק קורס הכתב הערבי על אותה פלטפורמה. נכון לאוגוסט 2022, כמאה אלף לומדים רשומים לקורסים המקוונים של מדרסה ולקורס על פלטפורמת קמפוס IL.
בנוסף, כארבעים וחמש אלף אנשים עוקבים אחרי הפעילות של מדרסה ברשתות, מעל שמונה עשר אלף לומדים דרך קבוצת התרגול בפייסבוק ומעל שבעת אלפים לומדים דרך ערוצי הוואטסאפ והטלגרם של מדרסה.
פעילות בתקופת מגפת הקורונה.
במהלך תקופת מגפת הקורונה בישראל הארגון הפעיל קמפיינים ופעילויות למידה מקוונות המוניות במטרה לעודד למידת ערבית במהלך תקופת הסגרים. בשנים עשר למרץ, 2020, עם תחילתו של הסגר הראשון מדרסה השיקה קמפיין למידה המוני וחינמי לערבית מדוברת מהבית שנקרא ״לומדים ערבית בבידוד״.
הקמפיין ארבע עשר ימים רצופים של למידה מודרכת בפלטפורמה המקוונות ושיעורים חיים ברשתות החברתיות. הקמפיין כלל בסך הכל שלושה מחזורי למידה בהם השתתפו כ-8,000 לומדים. במהלך שנת 2020 הארגון צמח באופן משמעותי ודיווח על עליה של כעשרת אלפים רשומים חדשים לקורסים בהשוואה למרץ של השנה הקודמת.
קמפיינים חברתיים, אירועי שיא ושיתופי פעולה.
החל משנת 2019 מדרסה הקימה ולקחה חלק במספר קמפיינים חברתיים במטרה להנגיש את לימודי הערבית המדוברת לקבוצות שונות בישראל.
מדרסה לומדים לתקשר
מדרסה - לומדים לתקשר
האוניברסיטה האמריקנית בביירות
פיסת גן עדן