שירות השידור של פלשתינה לקח חלק בהקמת תחנת הרדיו בערבית של ה-BBC - BBC Arabic , במקור הוא היה אומר להפעיל אותה אך הוחלט שהוא יופעל מלונדון כאשר השידור למזרח התיכון התבצע במשדרים של שירות השידור של פלשתינה. שידור הבכורה של BBC Arabic, נערך ב ב־3 בינואר 1938.
בסוף יוני 1939 הועברו האולפנים של שירות השידור של פלשתינה ל"בניין החבשים" בדרך הנסיכה מליסנדה. ב-2 באוגוסט 1939, ערך ארגון האצ"ל פיגוע באולפנים החדשים. שלושה מטענים התפוצצו בשעה 17:20 אחר הצהריים בחדר הפיקוח ובאולפני הרדיו בבית השידור. הקריינית מלכה מאי וייסנברג והמהנדס הערבי-נוצרי אדיב אפנדי מנסור נפצעו קשה, ובהמשך מתו מפצעיהם. עקב הפיצוץ בחדר הפיקוח, שהוא החוליה המקשרת בין האולפנים בירושלים למשדר ברמאללה, השידור המשיך מאמצעי שידור שהיו באולפן הצמוד למשדר ברמאללה. תוכניות הערב שודרו גם כן מהאולפן ברמאללה, ולשם כך הוסעו הקריינים והאמנים של תוכניות הערב בכלי רכב משוריינים מירושלים לרמאללה.
במאי 1945 מונה אדווין סמואל (בנו של הנציב העליון הראשון הרברט סמואל) כמנהל שירות השידור של פלשתינה. סמואל יזם את הרחבת פעילות שירות השידור, הותקן משדר נוסף לגלים בינוניים, כך שהשירות יכול להפעיל שתי תחנות במקביל בערבית ובעברית. והוקם אולפן נוסף בתל אביב עבור השידורים בעברית.
לאחר קבלת תוכנית החלוקה ב-29 בנובמבר 1947, נעשה ניסיון, ללא הצלחה, להגיע להסדר על חלוקת נכסי שירות השידור בין הצד היהודי והערבי. בפברואר 1948 גנבו שני טכנאים יהודים, בהוראת "ההגנה", ציוד ממתקן השידור מרמאללה, בכדי שימש את שידורי הרדיו של "ההגנה" (שהפכו בהמשך ל"קול ישראל").
לאחר סיום המנדט הבריטי במאי 1948, פוצל שירות השידור של פלשתינה בין "רדיו רמאללה" שפעל באמצעות מתקני השידור המנדטוריים שנשארו ברמאללה, ועבר לשליטת ממלכת ירדן. והחל לפעול ביוני 1948 כ"תחנת השידור של ירושלים הערבית" בניהלו של עזמי נשאשיבי שהיה מנהל השידורים בערבית בשירות השידור. ואולפני השידור בירושלים המערבית שעברו לשליטת מדינת ישראל, ותחילה המשיכו לפעול כ"קול ירושלים" על ידי צוות השידורים בעברית. ב-15 במאי החל לפעול באולפן השידור בתל אביב "קול ישראל", שפעל בנפרד מ"קול ירושלים" בעברית.
בפברואר 1950 עברו שידורי "קול ישראל" לפעול ב"בניין החבשים" בדרך הנסיכה מליסנדה, ששימש קודם את שירות השידור של פלשתינה. בנוסף ירשה "קול ישראל" את התקליטייה של שירות השידור שכללה 20,000 תקליטים ואת ספריית התווים. במרץ 1950 פסק השימוש בשם "קול ירושלים" במקומו הכריז הקריין בעת שידור על "שידורי קול ישראל מירושלים".
מיד לאחר כיבוש רמאללה במלחמת ששת הימים, השתלטה מדינת ישראל על מתקן השידור של "רדיו רמאללה" והוא החל לשמש את קול ישראל בערבית ואת רשת א'.
תמונות.
אנטנות השידור ברמאללה
חדר המשדרים ברמאללה
אולפני שירות השידור של פלשתינה (א"י)
חוק האנטי-להט&quot;ב ההונגרי
התיקונים לחוק הגנת הילד, חוק הגנת המשפחה, החוק על פעילות פרסום עסקי, חוק המדיה וחוק החינוך הציבורי, המוזכרים לעיתים קרובות כחוק האנטי-להט"ב ההונגרי, הם תיקוני חקיקה שאושרו על ידי הפרלמנט ההונגרי ב-15 ביוני 2021, בהצבעה של 157-1. החוק זכה לגינויים בינלאומיים על ידי ארגוני זכויות אדם ומפלגות האופוזיציה ההונגריות בעוד האיחוד האירופי וארצות הברית הצהירו כי תיקוני החוק "מפלים נגד להט"ב". עם זאת, פולין, תחת מפלגת השלטון חוק וצדק בהנהגתו של אנדז'יי דודה, הידועה בהתנגדותה לזכויות להט"ב, תמכה בהצעת החוק.
לאחר העברת החוק, הנציבות האירופית פתחה בהליכים משפטיים נגד הונגריה בגין הפרות של חופש הביטוי ואי-אפליה הכתובות באמנת זכויות היסוד של האיחוד האירופי.
תוכן תיקון החוק.
בחודשים מאי ויוני 2021, האספה הלאומית של הונגריה דנה בחוק חדש האמור "להגן טוב יותר על ילדים מפני פדופילים" על ידי נקיטת צעדים מחמירים יותר נגד פושעים פדופילים. בישיבת הפרלמנט ב-15 ביוני 2021, ד"ר צ'אבה הנדה, יו"ר הוועדה המחוקקת בפרלמנט ההונגרי וסגן יושב ראש החקיקה, הגיש תיקוני חקיקה לחוק שאסר על "שיתוף מידע עם קטינים הנחשבים כמקדמים הומוסקסואליות או שינוי מגדר" לצד הגבלת ייצוג חברי קהילת הלהט"ב בתקשורת על ידי איסור על תוכן המתאר נושאי להט"ב בטלוויזיה בשעות היום ואיסור על חברות להפעיל קמפיינים עבור סולידריות עם קהילת הלהט"ב. בנוסף, תיקוני החקיקה הכריזו כי רק אנשים וארגונים הרשומים בפנקס רשמי יכולים לספק שיעורי חינוך מיני בבתי ספר.
חברי מפלגות האופוזיציה: המפלגה הירוקה של הונגריה (LMP), המפלגה הסוציאליסטית ההונגרית, מפלגת הקואליציה הדמוקרטית ומפלגת הדיאלוג עבור הונגריה כמו גם חברי פרלמנט עצמאיים בהם ד"ר ברנדט זל, אקוס הדהאזי וסאבולץ סאבו החרימו את הפרלמנט כמחאה נגד החוק ולא השתתפו בהצבעה. חברי הפרלמנט שנכחו אישרו כמעט פה אחד את החקיקה בהצבעה של 157 בעד מול מתנגד 1. כל החברים הנוכחיים במפלגת השלטון פידס ומפלגות האופוזיציה הימניות יוביק ותנועת המולדת שלנו, כמו גם כמה חברי פרלמנט עצמאיים בהם אימרה ריטר הצביעו בעד. חבר הפרלמנט העצמאי סנדור סקאלי היה ליחיד אשר הצביע נגד. החוק נכנס לתוקף ב-7 ביולי 2021.
ב-6 באוגוסט 2021 פורסמה תקנת יישום בכתב העת הרשמי של הונגריה, "Magyar Közlöny" שהכריזה כי מוצרים המיועדים לילדים המציגים או מקדמים "חריגה מזהות המגדרית של הלידה, שינוי מגדר או הומוסקסואליות" ומוצרים "המתארים מיניות דרך הגשה עצמית" חייבים להימכר בנפרד ממוצרים אחרים ובאריזה סגורה בעוד אסור להציבם בחלון החנות. כמו כן, אסור למכור מוצרים אלה בטווח של מאתיים מטרים (כ-656 רגל) מכניסות כלשהן של מוסדות חינוך, מתחמים של שירותי הגנת ילדים ונוער, כנסיות ומקומות אחרים המוקדשים לעיסוק בדת. התקנה החדשה תיכנס לתוקף כ-30 יום מיום הוצאתה, והציות יפוקח על ידי רשויות הגנת הצרכן.
תגובות.
הונגריה.
התיקונים עוררו שורה של הפגנות בהונגריה מצד חברים ותומכי זכויות להט"ב וארגוני זכויות אדם. עצומה ומכתב נכתבו לנשיא יאנוש אדר בקריאה לא לחתום על החוק. העצומה נחתמה יותר מעשרת אלפים פעמים החל מ-7 באוגוסט 2021.
ארגון זכויות האדם אמנסטי אינטרנשיונל ההונגרי קרא לאזרחים לחתום על עצומה משלו אשר נעשתה יחד עם מארגני מצעד הגאווה בבודפשט, ארגוני הלהט"ב ההונגרים "Háttér Society" (חברת רקע), "Labrisz Leszbikus Egyesület" (האגודה הלסבית לבריש), ועדת זכויות האדם של הלסינקי ההונגרית ואיגוד חירויות האזרח של הונגריה (TASZ) בתמיכת מדור הלהט"ב של החברה הפסיכולוגית ההונגרית המבקשת מנציב קבילות הציבור ד"ר אקוס קוזמה לשלוח את החוק לבית המשפט לחוקה של הונגריה. על העצומה חתמו מעל 11 אלף חותמים החל מ-7 באוגוסט 2021.
תגובות בינלאומיות.
הצעת החוק זכתה לגינויים מיידיים מצד בכירים במספר מדינות וקבוצות הפרלמנט האירופי. ב-22 ביוני 2021, החוק נדון במועצת האיחוד האירופי. כ-17 מתוך 27 המדינות החברות גינו את חקיקתו, כאשר בלגיה, הולנד ולוקסמבורג פרסמו הצהרות שליליות נגד החוק אותו כינו כהפרה של אמנת זכויות היסוד של האיחוד האירופי, ודחקו בנציבות האירופית להשתמש בכל הכלים העומדים לרשותה כדי להבטיח ציות לחוקים האירופיים, לרבות פנייה להעמדה לדין בבית הדין האירופי לצדק. ההצהרה אושרה מיד על ידי דנמרק, אסטוניה, פינלנד, צרפת, גרמניה, אירלנד, ליטא, ספרד, שוודיה ולטביה, על ידי איטליה בסוף הפגישה ועל ידי אוסטריה ויוון למחרת. בתגובה להצהרה, שר החוץ ההונגרי, פטר סיירטו, דחה את כל הדעות השליליות והפציר במבקרים לקרוא את החוק במלואו.
נשיאת הנציבות האירופית, אורסולה פון דר ליין, הגיבה בביקורתיות כלפי החוק ושיתפה סרטון בחשבונותיה בטוויטר ואינסטגרם של נאומה בו אמרה כי היא: "מאמינה באירופה שמחבקת גיוון, לא כזו שמסתירה אותו מהילדים שלנו. אין להפלות אף אחד על בסיס נטייה מינית".
שגרירות ארצות הברית בבודפשט הביעה דאגה עמוקה מהחוק וקבעה כי: "ארצות הברית עומדת על הרעיון שממשלות צריכות לקדם את חופש הביטוי ולהגן על זכויות האדם, לרבות זכויותיהם של חברי קהילת הלהט"ב".
מזכ"ל האומות המאוחדות, אנטוניו גוטרס, הצהיר בתגובה לחוק כי: "אין אפליה מקובלת בשום פנים ואופן, וכל אפליה נגד חברי קהילת הלהט"ב אינה מקובלת לחלוטין בחברות המודרניות שלנו".
ב-25 ביוני 2021, החקיקה ההונגרית נדונה בכבדות בפסגה של מנהיגי האיחוד האירופי. ראש ממשלת הולנד מארק רוטה הצהיר לראש ממשלת הונגריה ויקטור אורבן באומרו כי: "אם אתה לא אוהב את זה, יש גם אלטרנטיבה, עזוב את האיחוד האירופי". נשיא צרפת עמנואל מקרון הצהיר כי החוק "אינו תואם את הערכים שלנו" בעוד הוסיף כי הוא מקווה שניתן יהיה "לשנותו באמצעות דיאלוג". ראש ממשלת לוקסמבורג, קסאבייה בטל, הידוע כהומוסקסואל מוצהר, אמר כי יגיד לראש הממשלה אורבן שהוא "טועה בשילוב בין הומוסקסואליות לפדופיליה במסגרת החוק". עם זאת, שגריר פולין בגרמניה, אנדז'יי פז'ילבסקי ממפלגת השלטון הפולנית חוק וצדק, טען כי "ברור ומעבר לכל ספק" שלפרלמנט ההונגרי יש את הזכות להגן על תלמידי בית ספר על פי חוק מפני הצורך להתמודד עם נושאים כמו הומוסקסואליות ואמר: "אין לזה שום קשר לחוסר סובלנות. עזבו בצד רדיפות הומוסקסואלים".
תביעה מטעם האיחוד האירופי ומשאל עם.
ביולי 2021, האיחוד האירופי פתח בתביעה מיידית נגד החוק בזמן שהוכרז משאל עם.
אליפות אירופה בכדורגל 2020.