איינור דואן או איינור דוגן (בטורקית: Aynur Doğan, נולדה בשנת 1975) היא זמרת כורדית טורקית.
חייה.
איינור דואן נולדה בעיירה צ'מישגזק (Çemişgezek) השוכנת בהרים במחוז טונג'לי שבטורקיה. למדה בטונג'לי ואחר כך באלאזיג.
כשהייתה בת 17, בשנת 1992 משפחתה ברחה לאיסטנבול בגלל הסכסוך בין כוחות הביטחון הטורקים ובין חברי מפלגת הפועלים של כורדיסטן הבלתי חוקית "PKK". שם סיימה את לימודי התיכון ואחר כך למדה נגינת בגלמה וקריאת תווים אצל אריף זאג. אחר כך למדה פיתוח קול אצל בגום ארדם ואשקין מטינר, גם כן בבית הספר של אריף סאג.
- ASM - באיסטנבול.
היא השיקה את האלבום הראשון שלה בשנת 2002
בשנת 2004 הוציאה אלבום נוסף Keçe Kurdan בבית ההוצאה "קאלאן מוזיק" של חסן סלטיק. ההקלטה נאסרה למכירה על ידי בית המשפט המחוזי של דיארבקיר בנימוק ש"הסיתה נשים להימלט לגבעות אל חברי המחתרת וזורעת פילוג בעם". בסופו של דבר בוטל האיסור מאוחר יותר באותה שנה.
בדומה לאחיותיה, שבחרו גם כן להיות זמרות, איינור מבצעת מוזיקה בהשפעה מערבית אף גם שירים מסורתיים של רועי צאן מאנטוליה.
על ידי השתתפותה בסרט של יאבוז טורגול, "גנול יאראסי" (2005) הייתה איינור דואן האמנית הראשונה ששרה בכורדית בסרט טורקי - את השיר Dar Hejiroke.
לקחה חלק באותה שנה גם בסרט התיעודי של פטיח אקין "Hatırası" ("תוך חציית הגשרים). ב-2007 הכניס הבמאי יוקסל יאבוז
את השיר שלה, "קצ'ה קורדן" בפסקול הסרט התיעודי "Close up Kurdistan
קישורים חיצוניים.
Daniel Bax "Blues from the Mountains", 2006
[[קטגוריה:ילידות 1975]]
[[קטגוריה:זמרים כורדים]]
[[קטגוריה:זמרות טורקיות]]
[[קטגוריה:כורדים טורקים]]
יחסי גומלין בין רגש וקוגניציה
יחסי גומלין בין רגש וקוגניציה הם ההשפעות ההדדיות בין הרגש לבין תפקודים קוגניטיביים כמו קשב, תפיסה, חשיבה וזיכרון.
קיים קשר בין רגשות וזיכרון, כך שהרגש יכול להשפיע על תהליך הקידוד והשליפה של מידע מהזיכרון.
בנוסף, קיים קשר הדדי בין הרגש לחשיבה. קשר זה הוא בעל אופי דו כיווני, כך שהרגשות יכולים להשפיע על החשיבה באותה המידה בה החשיבה יכולה להשפיע על הרגש.
שני היבטים אלו של החוויה האנושית יכולים לפעול באופן מאוחד או מנוגד אחד לשני.
תגובות רגשיות יכולות להצביע על נזק או תועלת אפשריים לרווחתו של האדם ובכך משמשות לתעדוף של פעולות ותהליכים קוגניטיביים מסוימים.
הרגש יכול לשמש כרמז היוריסטי שממנו ניתן לפרש את התגובה לגירוי, אדם או אירוע מסוימים.
משום שהתחושה של הרגש יכולה להיות מעורפלת ישנה נטייה לפרש את משמעותו על פי ההקשר. באופן זה עוררות רגשית בתגובה לנהג שנדחף למסלול יכולה להתפרש ככעס בעוד שעוררות רגשית בתגובה למפגש עם אדם מושך יכולה להתפרש כאהבה.
השפעה נוספת של החשיבה על הרגש יכולה לבוא לידי ביטוי בהפעלה של סכמה בעלת אופי רגשי. כגון סטריאוטיפ שיכול להוביל לדעה קדומה.
איזון קוגניטיבי-רגשי.
איזון קוגניטיבי-רגשי מתייחס לא רק לדרך שבה הקוגניציה יכולה לשלוט על הרגש, או על הדרך שבה הרגש יכול לשלוט על הקוגניציה. הוא מתייחס לאופן שבו האינטראקציות והמשובים ההדדיים ביניהם תורמים להתמודדות יעילה מול האתגרים שכרוכים בהסתגלות לסביבה ובעיצובה.
איזון זה מאפשר הפעלה של שליטה עצמית בהתאם למצב ולהקשר הנתונים.
כאשר רכיב אחד של המכלול הקוגניטיבי-רגשי נפגע הוא ישפיע על השני ויתעורר הצורך במנגנוני פיצוי.
למשל, בעיה במנגנונים רגשיים יכולה לפגוע ביכולת לפרש את הסביבה ולתפקד בה גם עבור אדם בעל יכולות קוגניטיביות גבוהות. עדות לכך היא קשיי ההסתגלות שיכולים להתפתח אצל אנשים מחוננים.
השפעות על יכולת הלמידה והתפקוד האקדמי.
ליחסי הגומלין בין רגש לקוגניציה יכולות להיות השפעות על יכולת הלמידה והתפקוד האקדמי של האדם. כתוצאה מכך הם יכולים להוביל לקשיי למידה.
אחת התופעות המוכרות בהקשר זה היא חרדת בחינות. זוהי תגובת דחק המופיעה במצבים בהם ישנה הערכה של הביצועים, אשר יוצרת מצוקה וחרדה הפוגעות בתפקוד של הנבחן.
מצב נוסף העלול להשפיע על יכולת הלמידה הוא חוסר אונים נרכש. זהו מצב פסיכולוגי הנוצר בעקבות חוויות מרובות של היעדר שליטה בהן אין לפרט יכולת לשנות מצב בלתי נעים.
במקרים אלו תחושת חוסר האונים נוצרת לאור התפיסה שלא קיימת תלות בין התגובות של הפרט לבין התוצאות שלהן.
במסגרת מערכת החינוך מצב זה עלול להתרחש בקרב תלמידים שחווים כישלונות רבים וחוזרים, חרף מאמצים כנים מצידם להצליח בלימודים. מסיבה זו תלמידים בעלי לקות למידה, הפרעת קשב, או קשיים אחרים העשויים לפגוע ביכולת האקדמית, הם בעלי סיכון מוגבר להגיע למצב של חוסר אונים נרכש במידה שלא יקבלו את הסיוע המתאים בשלב מוקדם ככל הניתן.
כאשר תלמיד נמצא במצב של חוסר אונים נרכש הוא אינו רואה טעם בהשקעת מאמצים נוספים בלמידה, משום שהוא סבור לאור ניסיון העבר שלו שלא תהייה לכך השפעה כלשהי על מצבו. כלומר, הכישלונות החוזרים עלולים להוביל לירידה במוטיבציה בעקבות האמונה של התלמיד שאין ביכולתו להימנע מהם. הירידה במוטיבציה עלולה למנוע אפשריות הצלחה עתידיות או אף להוביל לירידה נוספת בתפקוד האקדמי וצבירת פערים מול קבוצת השווים. במקרה זה עלולה להתרחש תופעה של נבואה המגשימה את עצמה, שבה עצם הירידה בתפיסת המסוגלות העצמית של התלמיד מובילה לירידה בתפקוד בפועל ללא קשר ליכולותיו האמיתיות. זוהי דוגמה למצב שבו חוויה בעלת אופי רגשי מובילה להתגבשות של סכמה קוגניטיבית המשפיעה על ההתנהגות, יכולת הלמידה והתפקוד בפועל.
דוגמה נוספת של השפעת הרגש על התפקוד האקדמי היא חרדת מתמטיקה שיכולה להוביל לקשיים בחשבון.
מנגנונים פיזיולוגיים ועצביים.
הרעיון שהרגש והקוגניציה הם תופעות פסיכולוגיות בעלות בסיס ביולוגי והשפעה הדדית אינו חדש.
בעיית גוף-נפש העסיקה אנשי דעת מזה שנים רבות. הפסיכופיזיקה ביחס שבין הגירויים הפיזיים להם נחשף האדם, ובין התחושות הפסיכולוגיות המתעוררות אצלו כתוצאה מהחשיפה לגירויים אלו.
ישנם מספר אזורים במוח הלוקחים חלק ביחסי הגומלין בין רגש לקוגניציה. הבולטים ביניהם הם קליפת המוח הקדם-מצחית והמערכת הלימבית.
מבנים גבוהים של מערכת העצבים כמו קליפת המוח הקדם-מצחית וההסינגוליט קורטקס הקדמי קשורים לתיווך של תפקודים ניהוליים מודעים המצריכים מאמץ קוגניטיבי, כמו תכנון, בקרה, הצבת יעדים ועוד. לעומתם, אזורים נמוכים יותר כמו האמיגדלה וההיפוקמפוס מגיבים לרמזים רגשיים ונחשבים לאוטומטיים יותר.
היבט נוסף הוא הקשר בין מוליכים עצביים לרגשות וסגנון מחשבתי. למשל, רמות נמוכות של המוליך העצבי נוראדרנלין המאפיינות מצבי רוגע מקושרות ליצירתיות, בעוד שרמות גבוהות של נוראדרנליון המאפיינות מצבי מתח מקושרות לירידה ביצירתיות.
בהתאם לכך, מצב רוח טוב יכול להגביר את היצירתיות.
ברכה פולד (פירושונים)
אלוודאלית
אלוודאלית (övdalską באנגלית: Elfdalian; בשוודית: älvdalska) היא שפה גרמאנית צפונית.
למרות שבאופן רשמי אין לה מעמד כשפה מוכרת, מספר רב של בלשנים, כמו גם הדוברים עצמם, מחשיבים אותה לשפה. הדוברים נמצאים בקשר עם ממשלת שוודיה על-מנת להשיג מעמד שפת מיעוטים רשמית בשוודיה, בדומה לסאמית (לאפית), יידיש, פינית וכו'.
אלוודאלית מדוברת באלװדאלן, מחוז שלפנים הווה ישות מנהלית נפרדת עם מספר כפרים וכפר ראשי עם כנסייה. היום כוללת הרשות המקומית של אלװדאלן שני מחוזות נוספים כאלה.
מספר הדוברים הוא לערך 2500 איש. בנוסף לכך, לרבים מ-2500 התושבים הנותרים במחוז אלװדאלן המסורתי ידע פאסיבי של השפה. תושבי המחוזות השכנים כמעט אינם מבינים את השפה, ולא כל שכן דוברי שוודית או ניבים סקנדינבײם אחרים.
אלוודאלית היא ניב אחד מקבוצת הניבים הדארלקאלײם, שהתפתחו מהסקנדינבית העתיקה. בעוד ששאר הניבים הושפעו רבות במרוצת השנים מהשוודית הסטנדרטית וכמעט נעלמו, אלוודאלית נשמרה הרבה יותר טוב ודובריה נחושים לשמרה אף לעתיד. מצד אחד, השפה שמרה הרבה תופעות לשוניות מן הסקנדינבית העתיקה, שבחלקן נעלמו אף מאיסלנדית (כמו האפיות). מצד שני, הרבה תופעות חדשות התפתחו באלוודאלית. התוצאה הכללית של שילוב זה היא שפה עם ייחודים רבים שאינה נגישה לרוב דוברי השפות והניבים הסקנדינבײם.
בעלי-חוליות
עלי אסלאן
עלי אסלאן (בערבית: علي أصلان; נולד 1932) הוא קצין ופוליטיקאי סורי, אשר כיהן בין היתר בתור מפקד הדיוויזיה החמישית במהלך מלחמת יום הכיפורים וראש המטה הכללי של צבא סוריה בשנים 1998–2002.
קריירה צבאית.
אסלאן נולד בשנת 1932 בלטקיה למשפחה ממוצא עלווית, בדומה למשפחת אל-אסד גם הם היו חלק משבט הקלבייה. בשנת 1956 התגייס אסלאן לצבא הסורי, הוא הוכשר באקדמיה הצבאית בחומס ואף המשיך את הכשרתו בברית המועצות. באוקטובר 1966 קיבל אסלאן פיקוד על החטיבה ה-8, בנובמבר 1970 הקריירה הצבאית שלו זינקה קדימה לאחר שתמך בהפיכה הצבאית שהביאה לעלייתו לשלטון של חאפז אל-אסד. הוא מונה למפקד הדיוויזיה הראשונה ולאחר מכן כיהן כקצין המבצעים במטה הכללי הסורי. במהלך מלחמת יום הכיפורים פיקד אסלאן על הדיוויזיה החמישית שהצליחה לפרוץ את מערך ההגנה הישראלי בדרום רמת הגולן, כשהוא מוביל אותה עד נפח במרכז הרמה ואזור אל-על בדרום.