בשנתיים הראשונות לכהונתו כמנכ"ל גדל חוג המינויים של התיאטרון מ-8,000 ל-13,000, מספר ההצגות שנמכרו גדל מ-220 ל-500 ותקציבו השנתי של התיאטרון גדל בכעשרה מיליון שקלים.
בתקופת כהונתו של יפרח ההצגה "פיאף", בבימויו של אלי ביז'אווי הייתה להצגה המצליחה ביותר בתולדות תיאטרון באר שבע, עליה זכתה השחקנית הראשית יונית טובי בפרס התיאטרון הישראלי לשחקנית הטובה ביותר ב-2009. זוהי ההצגה הראשונה של התיאטרון שנסעה להופיע בחו"ל (הפרס וההישג היו בתקופת כהונתו של יפרח, אך ההצגה עלתה בתקופת כהונתו של נתן דטנר וביוזמתו). בנוסף לכך זכה התיאטרון בעוד ארבעה פרסי תיאטרון באותה שנה, על ההצגה "הרוזן ממונטה כריסטו": שניים לעידו ריקלין – אחד על הבימוי ואחר על העיבוד, פרס נוסף לשחקן המשנה אלון אופיר ופרס נוסף למעצבת התפאורה נטע הקר. סף הכול חמישה פרסי תיאטרון באותה שנה, זאת כשבתשע השנים שקדמו לכך, הוא זכה רק בארבעה פרסי תיאטרון.
ב-2012 הפכה הקומדיה "שחק אותה סם", להצגה המצליחה ביותר בתולדות תיאטרון באר שבע וזכתה בפרס התיאטרון הישראלי לקומדיה הטובה ביותר של השנה. "שחק אותה סם" היא פרי עטו של וודי אלן, ובבימויו של אילן אלדד. ההצגה זכתה בפרס התיאטרון הישראלי לקומדיה הטובה ביותר לשנת 2010. באותה שנה, אורן כהן, בוגר בית הספר גודמן, זכה בפרס השחקן המבטיח על תפקידו בהצגה "קן הקוקייה"
שנה אחר-כך זכה התיאטרון בפרס נוסף שניתן ליעל איתן, השחקנית המבטיחה לשנת 2011, עבור משחקה בהצגה "למה לא באת לפני המלחמה" מאת עינת ברנובסקי, בבימויה של חגית רכבי ניקוליבסקי.
יפרח היה חבר בוועדת ההיגוי להקמת הפרויקט "עולם הילד" ועמד בראש פורום לגיבוש תוכנית חומש תרבותית לבאר שבע.
בשנת 2010 היה שותף להקמת תיאטרון הפרינג בעיר העתיקה. בשנת 2015 יזם והקים את תיאטרון הילדים והנוער בבאר שבע.
במאי 2017 מונה למנכ"ל התיאטרון הקאמרי. בתום פחות משנה, ב-22 בפברואר 2018, הודיע על התפטרותו מהתפקיד, לדבריו "בשל נסיבות משפחתיות בלתי צפויות".
במאי 2019 חזר לקדנציה שנייה כמנכ"ל תיאטרון באר-שבע.
יפרח נשוי לקרן, הם הורים לשני ילדים ומתגוררים ביישוב עומר.
גודמן - בית ספר למשחק בנגב
גודמן - בית ספר למשחק בנגב ע"ש לארי ולילאן גודמן הוא בית ספר למשחק ואמנויות הבמה הממוקם בבאר שבע והוא בית הספר למשחק היחידי בישראל הממוקם במחוז הדרום.
בית הספר נוסד בשנת 2005 ושוכן במבנה בית העם של באר שבע.
אודות בית הספר.
איש התיאטרון והחינוך שמוליק יפרח, הגה את רעיון בית הספר ביחד עם ראש עיריית באר שבע רוביק דנילוביץ'. ב-2005 ייסד יפרח את בית הספר "גודמן" בבאר שבע. בית הספר הוקם בשיתוף עיריית באר שבע והרשות לפיתוח הנגב, במבנה בית העם (ששימש את תיאטרון באר שבע) ששופץ בעזרת תרומתם של לארי וליליאן גודמן ועיריית באר שבע.
עם ההקמת בית הספר מינה את חברו ללימודים בבית צבי את המורה והבמאי רפי ניב למנהלו הפדגוגי והאמנותי של בית הספר. יפרח כיהן כמנהל בית הספר עד לשנת 2017. ב-2010 התמנה יפרח למנכ"ל ומנהל אמנותי של תיאטרון באר שבע, הוא מינה את רפ ניב למנהל אמנותי שותף ושניהם נשארו בתפקידיהם גם בבית הספר גודמן. בין השנים 2017–2019 עם מינויו של יפרח למנכ"ל תיאטרון הקאמרי מונה לתפקיד מנהל בית הספר עידן אבישר בוגר מחזור ב' של בית הספר ומנכ"ל תיאטרון הפרינג'. לאחר כשנה וחצי בתפקיד שב יפרח לנהל את בית הספר ולצידו מונתה שיר גולדברג למנהלת פדגוגית-אמנותית.
לבית ספר מתקבלים כ-20 תלמידים מדי שנה מבין מאות מועמדים בשנה. יש לו את קרן המלגות הגדולה ביותר מבין בתי הספר למשחק בישראל, על סך של 380,000 ש"ח לשלוש שנים. כמחצית מהתלמידים זוכים במלגה כלשהי. בנוסף לקרן סיוע לבוגרים המשתלבים בתעשייה.
בבית הספר אבזור ברמה גבוהה - 4 כיתות לימוד, סטודיו תנועה, לצד 2 אולמות תיאטרון: האחד גדול, עם תפוסה של 320 מקומות והשני קטן, עם תפוסה של 80 מקומות.
בבית הספר ספרייה ובה כ-2000 מחזות וכן ספרייה דיגיטלית ייחודית עם מאגר טקסטים עשיר.
בבית הספר שני מסלולי לימוד, מסלול תלת-שנתי ומכינה, שהיא גם תוכנית לימודים בשיתוף עם אוניברסיטת בן-גוריון בנגב, המקנה נקודות זכות לתואר אקדמי. כמו כן מסלול לימודים נוסף לבוגרי בית הספר להשלמת תואר ראשון במחלקה לתרבות יצירה והפקה במכללה האקדמית ספיר.
כל סטודנט מעניק ארבע שעות סיוע לקהילה בשבוע.
כחלק מתוכנית הלימודים מעלה בית הספר 8-6 הפקות תיאטרון בשנה, ממגוון רפרטואר המחזאות הישראלית והעולמית, עם מיטב הבמאים והיוצרים בתחום ובהשתתפות שנה ג', ההצגות פתוחות לקהל הרחב.
המחזור הראשון של בית הספר סיים את לימודיו בשנת 2008, שכל תלמידיו היו אנשי דרום הארץ. המחזור השני כלל שבעים אחוזים יוצאי הדרום והשלישי התפלג שווה בשווה בין תושבי הדרום לתלמידים שהגיעו מאזורים אחרים בישראל. עם השנים הגיעו לבית הספר מגוון רחב של סטודנטים, מכל רחבי הארץ.
ב-2010 הוקם בבית הספר המרכז למצוינות בתיאטרון, בשיתוף עיריית באר שבע. המרכז מסבסד סדנאות והצגות תיאטרון לתלמידים מהגן ועד לכיתה י"ב.
קבוצת הצעירים של תיאטרון באר שבע מורכבת בעיקר מבוגרי בית הספר גודמן. בית ספר למשחק בנגב יוזם ותומך בהקמת מוקדי תרבות נוספים בעיר: תיאטרון הילדים והנוער, תיאטרון הפרינג' באר־שבע, קבוצות תיאטרון, מגמות התיאטרון במערכת החינוך, פסטיבלים עירוניים ועוד.
פרסים.
בהצגה "קן הקוקייה", של תיאטרון באר שבע, שהועלתה בתחילה בבית הספר למשחק, השתלבו חמישה מבוגרי בית ספר גודמן. אורן כהן, בוגר בית הספר גודמן, זכה בפרס התיאטרון הישראלי לשחקן המבטיח על תפקידו בהצגה "קן הקוקייה". במאי 2012 זכתה רעות פיש בפרס השחקנית המבטיחה עבור משחקה בהצגת בית הספר "לצאת מכאן", בפסטיבל עתיד תיאטרון בצוותא.
בין השנים 2018–2019 זכה בית הספר שנתיים ברציפות במקום הראשון בתחרות הארצית מונולוגים קומיים ע"ש ספי ריבלין.
קלאסיקת החוק
קלאסיקת החוק (בסינית: 法经; פין-יין: Fǎ Jīng) ידוע גם כאסופת החוקים הוא טקסט לגליסטי אבוד שחיבורו מיוחס ללי קווי (李悝), מלומד לגליסטי ושר שחי בתקופת המדינות הלוחמות (475-220 לספירה) במדינת ויי. המסורת הסינית קובעת שהספר נכתב בתחילת המאה הרביעית לספירה אך חוקרים בני ימינו סבורים שמדובר בזיוף מהמאות החמישית או השישית.
לפי התיארוך המסורתי שמופיע לראשונה בחיבור מונוגראפי על החוק מתוך הספר של ג'ין, קלאסיקת החוק היה הספר הלגליסטי הקדום ביותר של סין העתיקה. האסופה הפכה לבסיס עליו הושתתו טקסטים לגליסטיים מאוחרים יותר. נאמר שהמתקן החברתי הלגליסטי שאנג יאנג (商鞅) הביא את הספר למדינת צ'ין שם הוא הפך לאבן היסוד של החוק הרשמי. גם שושלת צ'ין אמצה את האסופה באופן רשמי.
למרות שהטקסט המקורי אבד טקסטים מאוחרים יותר מציינים שישה פרקים מתוכו.
גיס (משפחה)
גיס הוא יחס שארות הנוצר בעקבות נישואים. גיס הוא אחד מאלה:
מהגדרה זו נובע שגיס הוא יחס סימטרי, כלומר: אם א' הוא גיס של ב', אז ב' הוא גיס של א'.
מקור המילה הוא בשפה הארמית, בה המילה 'גיס' או 'גיסא' משמעותה 'צד'.
ב, המונה את רשימת הקרובים הפסולים להעיד על אדם, נכלל גיס במשמעות השלישית בלבד (בעל אחות אשתו). גיסים במשמעויות הראשונות נקראים קרויים ברשימה זו "בעל אחותו" ו"אחי אשתו".
בעברית מודרנית כפי שהוגדר לעיל,
דוגמה: למשה רבנו היו אח, אהרן הכהן, ואחות, מרים הנביאה. עם נישואיו של משה לצפורה, הפכו אהרן ומרים לגיסיה של צפורה (משמעות 1 של גיס בהגדרה לעיל), וצפורה הפכה לגיסתם של אהרן ומרים (משמעות 2 של גיס בהגדרה לעיל). אלישבע, אשתו של אהרן, אף היא גיסתה של צפורה (משמעות 3 של גיס בהגדרה לעיל), וצפורה היא גיסתה של אלישבע.
במצב שבו שני אחים נישאים לשתי אחיות, מתקיים לכל אחד מארבעתם יחס "גיס" כפול. דוגמה: ראובן ושמעון הם אחים, בתיה וצביה הן אחיות. ראובן נישא לבתיה ושמעון נישא לצביה. ראובן הוא גיס של צביה משום שהוא אחי בעלה ומשום שהוא בעל אחותה.
ביהדות, כאשר מת אדם שלא השאיר אחריו צאצאים, מצווה על אחיו לייבם את אלמנת אחיו (היא גיסתו לשעבר), כלומר לשאת אותה לאישה, ו'להקים לאחיו שם' על ידי העמדת צאצאים ממנה. לחלופין, מתבצע טקס חליצה בו האח מצהיר בפומבי על סירובו לייבם את גיסתו לשעבר, ולאחריו האישה מותרת להינשא לכל גבר.
המונח המקביל באנגלית לגיס, brother-in-law (מילולית: אח מכוח החוק), מדגיש את חוזה הנישואים כגורם להיווצרותו של יחס שארות זה.
בית ספר למשחק בנגב
בית הספר למשחק בנגב
פול דרייק
דלה סטריט
מסטיסלב קלדיש
מסטיסלב קלדיש (ברוסית: Мстислав Всеволодович Келдыш; 10 בפברואר 1911 – 24 ביוני 1978) היה מתמטיקאי סובייטי. היה בין האבות של תוכנית החלל הסובייטית, במשך 14 שנים היה הנשיא של אקדמיה למדעים של ברית המועצות. בשנות ה-60 היה מכונה "התאורטיקן הראשי" במקביל לסרגיי קורוליוב שהיה מכונה "המתכנן הראשי".
מסטיסלב קלדיש נולד בריגה למשפחה של מדען בתחום הבנייה. למשפחה היו 6 ילדים. בשנת 1915 המשפחה עברה למוסקבה עקב התקרבות החזית הגרמנית לריגה והחלטת הממשל להעביר את המכון הפוליטכני המקומי כולל הסגל והסטודנטים לחלקים הפנימיים של האימפריה הרוסית. בשנים 1920-1918 המשפחה התגוררה בעיר איוואנובו בה האב לימד במכון הפוליטכני שהוקם. בשנת 1927 קלדיש סיים את בית הספר במוסקבה ותכנן ללמוד את תחום הבנייה. אחותו, שכבר סיימה את אוניברסיטת מוסקבה, המליצה לו ללמוד באוניברסיטה זו. בשנת 1931 קלדיש סיים את הלימודים בפקולטה למתמטיקה.
קריירה מדעית.