בשנת 2009 שיחקה בקומדיה "הברקה" לצד ג'רמי רנר, ובסרט "להתעורר" לצד איאן סומרהולדר. בשנת 2011 גילמה את לינדה בסדרה "חסרי בושה", תפקיד זה עשתה עד לעונה 3 ב-2013. בשנת 2016 ביצעה תפקיד אורח בסדרת הטלוויזיה "סיפור פשע אמריקאי", בהפקתו של ראיין מרפי. בשנת 2019 שיחקה לצד ריי רומנו בסרט "פאדלטון".
הנס גאל
מדיסון דאבנפורט
מדיסון דניאל דאבנפורט (באנגלית: Madison Danielle Davenport; נולדה ב-22 בנובמבר 1996) היא שחקנית קולנוע וזמרת אמריקאית, מוכרת מתפקידה בסרט "" רותי סמית'נס, ובסדרות הטלוויזיה "חסרי בושה", "" ובמיני-סדרה "חפצים חדים".
חיים אישיים וקריירה.
דאבנפורט נולדה בסן אנטוניו, טקסס ארצות הברית.
החלה את קריירת המשחק שלה בשנת 2005, כשביצעה תפקיד מזערי בסרט "שיחות עם אישה אחרת". כמו כן, הופיעה בסדרות "מספ7ים", "קרוב לבית", "" ו"נכסים חמים".
בשנת 2006 דיבבה דמותה של קילו בסרט מעבר ליער, וביצעה הופעת אורח בסדרה בונז, בה גילמה דמותה של מייגן, ילדה קטנה שמסייעת לטמפרנס ברנן ולסילי בות'.
בשנת 2007 הופיעה בלגיון גיבורי-העל ובהבייביסיטר. בשנת 2008 הופיעה בER, וכן דיבבה דמויותן של סטייסי ופיונה בסדרה Special Agent Oso. באותה שנה הופיעה במספר רב של סרטים, בין היתר במחוז המבולט, ב, בThe Attic Door ובחג המולד שוב כאן.
בשנת 2010 כיכבה בסרט הטלוויזיה של רשת Lifetime, "אמיש גרייס", בו גילמה דמותה של מרי בת' גרייבר, ילדה קטנה הנרצחת בירי שמתרחש בבית ספרה. גילמה דמותה של דסטיני בג'ק ושיח האפונים, וכן כיכבה בתפקיד הראשי בסרט הטלוויזיה Dad's Home, בו גילמה דמותה של לינדזי וטסמן.
בשנת 2011 ביצעה הופעת אורח בסדרה "CSI", בה גילמה דמותה של קיימרין פוז, וכן החלה לשחק בתפקיד חוזר בסדרה הקומית "חסרי בושה" של רשת שואוטיים. בשנת 2012 גילמה דמותה של האנה בסרט "הדיבוק". בשנת 2014 שיחקה בסרט ההיסטורי "המבול" בהשראת הסיפור התנ"כי בבימויו של דארן ארונופסקי. בשנת 2018 שיחקה במיני-סדרה הפסיכולוגית של רשת HBO "חפצים חדים" המבוססת על ספרה של גיליאן פלין באותו השם, את דמותה של אשלי וילר.
בשנת 2019 כיכב בסדרת המתח והדרמה "פעולת תגמול" של רשת הולו, והתארחה בסדרה "מראה שחורה" בפרק "רייצ'ל, ג'ק ואשלי טו" שהוא גם הפרק האחרון של הסדרה.
שום דבר לא יפגע בי
שום דבר לא יפגע בי הוא שיר עברי שנכתב על ידי והתפרסם כעשור לאחר מותו כאשר הולחן על ידי יורם חזן ובוצע על ידי כנסיית השכל במסגרת המיזם המוזקלי "עוד מעט נהפוך לשיר" של גלי צה"ל.
רקע.
סגן ארז שטרק היה קצין הקשר (קשר"ג) של רכס הבופור ונהרג באסון המסוקים (1997), בגיל עשרים ואחת. הוא השאיר אחריו יומן ופנקס שירים, ובפנקס זה נמצא השיר. בריאיון שפורסם בסמוך ליציאת השיר לרדיו סיפרה אחותו אושרית שהשיר "הופיע בסוף הפנקס, ודף לפניו הייתה מצוירת מצבה שעליה כתוב 'ארז'. אחי הגדול אילן ואני מצאנו את זה יחדיו והיינו המומים, כאילו הוא ידע". השיר נמצא במהלך השבעה.
מלחין השיר יורם חזן, סולן להקת כנסיית השכל, העיד:
השיר הולחן ובוצע בשנת 2008 במשדר רדיו בהגשתו של גולן יוכפז ובהפקתה של חן ארצי סרור. לימים כתבה סרור:
ד'למבר
איתמר הנדלמן-סמית
Baa, Baa, Black Sheep
"מֶה, מֶה, כבשה שחורה" (באנגלית: "Baa, Baa, Black Sheep") הוא שיר ילדים אנגלי, שגרסתו המוקדמת ביותר שנותרה היא משנת 1731. מילותיו השתנו מעט במהלך שתי המאות וחצי שחלפו מאז. הלחן המקובל לשיר הוא וריאציה של הלחן הצרפתי "Ah! Vous dirai-je, Maman" ("אה! אני אומר לך, אמא") משנת 1761 (ששימש גם בשירים אחרים כמו מנצנץ כוכב קטן). ישנן תאוריות שונות, שאינן מאוששות, לגבי משמעות מילות השיר כמשל. למשל, ישנה טענה כי השיר קובל נגד מדיניות המס על צמר באנגליה של ימי הביניים, וישנה גם טענה כי השיר עוסק בסחר בעבדים. במהלך המאה ה-20 היה השיר נושא לדיונים על תקינות פוליטית. בספרות ובתרבות הפופולרית היה השיר מושא מטפורות וארמזים ספרותיים.
גרסה מודרנית.
בגרסאותיו המודרניות מוצג השיר לרוב בנוסח זה:
זהו שיר בבית אחד במשקל טרוכאי (מקצב עולה), שהוא נפוץ בשירי ילדים וקל יחסית לילדים לזכור אותו. באינדקס שירי הפולק של רוד (Roud Folk Song Index), שממיין שירי פולק ואת גרסאותיהם השונות לפי מספרי אינדקס, רשום השיר תחת האינדקס 4439. באתר אגודת שירי וריקודי הפולק האנגלית מתועדות גרסאות לשיר מרחבי בריטניה וצפון אמריקה.
הגרסה המקורית.
השיר נדפס לראשונה ב"ספר השירים היפים של טומי ת'אמב" (Tommy Thumb's Pretty Song Book), קובץ שירי הילדים העתיק ביותר שנותר כיום בשפה האנגלית, אשר התפרסם ב-1744. בקובץ זה מופיע השיר בגרסה הבאה, שמילותיה דומות מאוד לגרסה המודרנית (באנגלית):
הספר הבא שכולל את השיר, שעדיין נותר כיום, הוא המהדורה "Mother Goose's Melody" (שנת 1765 לערך). במהדורה זו לא שונו מילות השיר, מלבד השורות האחרונות, ששונו מ"ואחד לילד הקטן שמתגורר במורד השביל" ל"אבל לא לילד הקטן שבוכה על השביל" ("But none for the little boy who cries in the lane"). גרסה זו גם זכתה לתרגום עברי בידי יש"י אדלר בשנת 1924:
בתרגומו של אדלר הושמטו פרטים שונים, ובהם צבע הצמר של הכבשה, שתיאורה שונה מ"כבשה שחורה" ל"כבשה רכה".
לחן.
לרוב שרים את השיר בלחן שהוא וריאציה של הלחן הצרפתי "Ah! Vous dirai-je, Maman" ("אה! אני אומר לך, אמא") משנת 1761, ששימש גם בשירים כמו "מנצנץ כוכב קטן" ו-"Alphabet song" ("שיר האלפבית"). לראשונה התפרסמו מילות השיר לצד לחן זה ב-1879 בפילדלפיה, על ידי א.ה. רוזוויג בקובץ "(Illustrated National) Nursery Songs and Games".
מקורות ומשמעות.
כמו בשירי ילדים רבים אחרים, ניסו חוקרי הספרות לגלות את מקורות השיר ואת משמעותו כמשל. למרבית ההשערות בעניין זה אין ראיות תומכות. קתרין אלווס תומאס (Katherine Elwes Thomas) הציעה בספר "The Real Personages of Mother Goose" ("האישים החשובים באמת של 'אמא אווזה'"; 1930) כי השיר מתייחס לזעם הציבורי על המיסים הכבדים שהוטלו על צמר. הכוונה למיסוי הכבד שהוטל באנגליה על צמר מאז 1275, שנותר בעינו עד המאה ה-15 (מיסוי זה כונה המיסוי ה"גדול" - "Great", או "המנהג הישן" - "Old Custom"). סברות חדשות יותר קישרו את השיר לסחר בעבדים, במיוחד זה שהתקיים בדרום ארצות הברית. טיעון זה הוצג בדיונים בשנות ה-80 על תקינות פוליטית ועל התיקונים שיש לבצע בשירי ילדים, אך אין לו עדות היסטורית. ייתכן שהצמר של כבשה שחורה דווקא לא נחשב פחות בערכו, אלא היה מבוקש, בשל העובדה שניתן לסרוג ממנו בגדים כהים ללא הצורך בצביעה.
מחלוקות סביב השיר.
ב-1986 פרצה מחלוקת בבריטניה סביב ההצעה לשנות את מילות השיר "מה, מה, כבשה שחורה", מאחר שעלו טענות בתקשורת שהשיר נטוע במסרים גזעניים. המחלוקת פרצה בעקבות שכתוב שנעשה לשיר במוסד חינוכי פרטי לילדים במהלך שיעור ספרות, שלא כחלק ממדיניות ממסדית כלשהי. מחלוקת דומה פרצה ב-1999 לאחר שוועדה שעוסקת בגזענות בחומרי לימוד לילדים, הגישה למועצת העיר בירמינגהאם הסתייגויות לגבי השיר. אולם הצעותיה מעולה לא אושרו או יושמו. ב-2006 שינו שני מוסדות לימודיים לילדים באוקספורדשייר את כותרת השיר ל"מה, מה, כבשה צבעונית" (או מילולית "כבשת קשת בענן" - "Baa Baa Rainbow Sheep"), כאשר המילה "שחורה" הוחלפה במגוון תיאורים אחרים כמו "שמחה", "עצובה", "מקפצת" ו"ורודה". היו שטענו שמחלוקות אלו סביב השיר היו בבחינת הגזמה מכוונת או עיוות המציאות, ונגרמו על ידי גורמים מסוימים בתקשורת כחלק מניסיון לצאת נגד תקינות פוליטית.
ארמזים ואזכורים.
השורות "כן אדוני, כן אדוני, שלושה שקים מלאים" ("yes sir, yes sir, three bags full") היו לביטוי שמשמש לתיאור אדם הכפוף למרות, שאותה הוא מקבל בהכנעה ובפחד. עדויות לשימוש בביטוי זה קיימות מ-1910, ולראשונה הוא היה לביטוי נפוץ בצי המלכותי הבריטי.
פעמים רבות נעשה שימוש בשיר בספרות ובתרבות הפופולרית. רודיארד קיפלינג השתמש בשיר בכותרת סיפורו הקצר משנת 1888. טייסת התקיפה הימית 214 של חיל הנחתים האמריקאי כונתה "טייסת הכבשה השחורה" מאז 1942, והשם "מה, מה, כבשה שחורה" אומץ כשמו של ספר מאת מפקד הטייסת קולונל גרגורי "פאפי" בוינגטון וכשמה של סדרת טלוויזיה על קורות הטייסת, ששודרה ב-NBC מ-1976 עד 1978. ב-1951 היה השיר, יחד עם קלאסיקת הג'אז "In the Mood", לשיר הראשון אי פעם שנשמר בקובץ דיגיטלי ונוגן במחשב. הלחן של פתיח השיר נוגן בגלוקנשפיל בלהיט "Somebody That I Used to Know" מאת גוטייה משנת 2011, אולם התו השישי "הושטח" בחצי-טון.
תחנת הרכבת ההיסטורית של עפולה
תחנת הרכבת עפולה (אשר כונתה גם "פוּלֶה") הייתה התחנה הרביעית משמונה התחנות המקוריות שנבנו לאורך השלוחה של מסילת הרכבת החיג'אזית המכונה רכבת העמק על שמו של עמק יזרעאל אותו חצתה, ומאוחר יותר תחנת הקצה של מסילת השומרון. התחנה נקראה בתחילה על שם הכפר הערבי הקטן שבתחומו הוקמה, ואשר התפתח במרוצת השנים לעיר עפולה של ימינו וזאת הודות לרכבת העמק. בסמוך לתחנה נבנו מחנות צבא ושדות תעופה הן על ידי העות'מאנים והן על ידי הבריטים. התחנה הוכרזה כאתר מורשת על ידי המועצה לשימור אתרי מורשת בישראל.
במשך שנים הייתה התחנה מרכזה המסחרי של העיר, ובשנת 1922 הוקם בתחומי התחנה סניף דואר ששימש את כל יישובי העמק. במתחם התחנה נמצא מגדל מים. המגדל הוקם בשנת 1933, בקומת הקרקע של המגדל שכנה תחנת כיבוי אש. המגדל שימש בעבר כנקודת תצפית וקשר.