הסעיף כיום מכיר בשתי חלופות- פגיעה ביכולת הקוגניטיבית-הכרתית להבין את המעשה, יחד עם פגיעה ביכולת הרצונית להילחם בדחף פנימי ולכבוש אותו.
הרחבה זו של הסייג נעשתה ערב התיקון באמצעות פרשנות השופטים הפוסקים. לכן, בשל יישובו של השינוי עם המצב הקודם לו, סייג זה נמנה בין הסעיפים הבודדים שנכנסו לתוקף מיד עם פרסום התיקון, ולא לאחר שנה מיום הפרסום כשאר הסעיפים.
נטל ההוכחה בסייג.
נטל ההוכחה בסייגים הוא לפי סעיף 34ה: "מלבד אם נאמר בחיקוק אחרת, חזקה על מעשה שנעשה בתנאים שאין בהם סייג לאחריות פלילית".
כל אדם חזקה עליו שהיה שפוי בעת ביצוע העבירה כל עוד לא הוכח היפוכו של דבר. בעבר, נאשם שרצה ליהנות מהסייג היה צריך להוכיח במאזן הסתברויות ואילו כיום עליו לעורר ספק סביר בלבד על מנת להעביר את נטל ההוכחה לתביעה.
הגדרת מחלת נפש לצורך הסייג.
חוק העונשין, והסייג בפרט, אינו מגדיר מהי מחלת נפש. גם בחוק לטיפול בחולי נפש אין הגדרה. אם כן, קיומה של מחלת נפש לצורך החלת הסייג תיקבע על ידי בית המשפט כפי שמגדיר הסייג. ביכולתו של בית המשפט להיעזר בחוות דעת מומחים ולהתעדכן בשינויים בעולם הפסיכיאטריה ובריאות הנפש, אולם הסמכות נתונה בידי בית המשפט.
בעבירת הרצח, בה אין לשופט שיקול דעת במתן העונש, בולט הקושי בהיעדרה של הגדרה מפורשת למהי מחלת נפש. בכל עבירה אחרת, בה יכול בית המשפט להפעיל שיקול דעת במתן העונש, ניתן להרשיע באחריות מופחתת, תוך התחשבות בנסיבות המעשה שאינן עולות כדי מחלת נפש, וכך לתת עונש קל יותר.
יומם
צ'יקיטיטס
צ'יקיטיטאס
הרינג (פירושונים)
הלוחיות על שם Peyer
היסטוריה של משחקי גמר ליגת האלופות
משרד המודיעין
משרד המודיעין הוא משרד ממשלתי המהווה חלק מהמערכת המדינית-ביטחונית-מודיעינית של מדינת ישראל. המשרד והשר העומד בראשו משתפים פעולה (אך לא אחראים) עם משרד ראש הממשלה, המטה לביטחון לאומי, אמ"ן, צה"ל, המוסד למודיעין ולתפקידים מיוחדים (המוסד), שירות הביטחון הכללי (שב"כ) והמרכז למחקר מדיני (ממ"ד) במשרד החוץ לטובת הביטחון הלאומי של מדינת ישראל, בתיאום ובהנחיית ראש הממשלה.
אחד מתפקידיו המרכזיים של משרד המודיעין הוא פיתוח והפקה של תוצרי מודיעין המסייעים למשרדי הממשלה ולממשלה כולה להיערך ולהתמודד עם נושאים ואירועים הרלוונטיים לחוסן הלאומי של מדינת ישראל, בטווח הקצר ובטווח הארוך. זאת, בדגש על מגמות עולמיות, סוגיות אזרחיות, ועיסוק בשילוביות בין כלל ארגוני המודיעין של ישראל. במהלך החודשים הראשונים של משבר הקורונה גיבש משרד המודיעין שורת המלצות במגוון תחומים כגון אסטרטגיות יציאה, שרשראות אספקה, עולם התעופה והתיירות ועוד, שהועברו למקבלי ההחלטות.
היסטוריה.
המשרד לענייני מודיעין הוקם ב-6 במאי 2009.
המשרד עוסק בענייני מודיעין, אך אף אחד מהגופים העוסקים בנושא לא הוכפפו אליו: שירות הביטחון הכללי ו"המוסד" כפופים למשרד ראש הממשלה, ואמ"ן פועל במסגרת צה"ל, הכפוף למשרד הביטחון. גוף מודיעין נוסף, המרכז למחקר מדיני, פועל במסגרת משרד החוץ.
עד 2015 השר היה ממונה על התנהלות הוועדה לאנרגיה אטומית.
ב-30 בנובמבר 2014 החליטה הממשלה לאחד את המשרד לענייני מודיעין ואת המשרד לנושאים אסטרטגיים למשרד אחד שייקרא משרד המודיעין.
במאי 2015 החליטה הממשלה לפרק את משרד המודיעין לשני משרדים, המשרד לנושאים אסטרטגיים ומשרד המודיעין.
משרד המודיעין שותף גם לפעילות של מדינת ישראל באזור, הן ברמה המדינית-ביטחונית והן בסוגיות אזרחיות כגון אנרגיה, מים ואקלים. כך, למשל, בינואר 2021 עמד שר המודיעין, אלי כהן, בראש משלחת רשמית שביקרה בח'רטום, במה שהיה לביקור ראשון של שר ישראלי בסודאן. לאחר מכן, בחודש מרץ, הוביל המשרד בשיתוף פעולה עם המטה לביטחון לאומי משלחת של אנשי עסקים שיצאו לשארם א-שייח' כדי להרחיב את שיתוף הפעולה הכלכלי בין ישראל למצרים. זאת, בנוסף לפרסום מחקרים והמלצות שעסקו, בין ביתר, בפוטנציאל היחסים בין ישראל למדינות שונות במזרח התיכון ובאפריקה.
בדצמבר 2021 השיק משרד המודיעין, בשיתוף פעולה עם השב"כ ועיריית אשקלון, חממה טכנולוגית בשם The Garage Downtown, שמטרתה לגייס חברות הזנק אזרחיות כדי שייצרו פתרונות מודיעיניים-טכנולוגיים עבור אתגרי הביטחון של השב"כ. לתוכנית נרשמו יותר מ-40 חברות ויזמים, כאשר הנבחרים שבהם יקבלו ליווי מקצועי מאנשי השב"כ.
סריקת האופק.
במסגרת עיסוק המשרד במודיעין לאומי-אזרחי, פותח בתוכו מנגנון ל"סריקת האופק" (Horizon scanning), כפי שקיים במדינות כגון בריטניה, אוסטרליה וסינגפור. ב-2018 הקים משרד המודיעין מעבדה למיצוי נתוני עתק (ביג דאטה) ויישומי בינה מלאכותית לטובת איתור מגמות עולמיות חדשות, תהליך המסייע לתהליכי תכנון אסטרטגי וקבלת החלטות ברמה הלאומית. את המעבדה מאיישים חוקרי מודיעין לצד אנשי טכנולוגיה, שמפתחים, מנתחים ומעבדים את הנתונים לתוצרי מודיעין והמלצות למדיניות.
כחלק ממנגנון "סריקת האופק", הקים המשרד בנובמבר 2017 פורום בין-משרדי ובין-סוכנותי בשם "קו האופק", שבו חברים נציגים של משרדי ממשלה, ארגוני מודיעין וביטחון, גופים אזרחיים ואנשי מחקר. הפורום, שמתכנס אחת לרבעון, מהווה פלטפורמה לשילוביות וחילופי ידע, ובמסגרתו חוקרי משרד המודיעין מעדכנים את כלל המשתתפים במגמות העולמיות המתפתחות הרלוונטיות לתכנון האסטרטגי של מדינת ישראל.
בפברואר 2022 קיים משרד המודיעין ביקור עבודה מקצועי באיחוד האמירויות, שבו הציג את יכולותיו בתחום סריקת האופק במסגרת תערוכת ה-Expo בדובאי. באירוע, שבו נכחו אורחים ממדינות כמו איחוד האמירויות, בחריין, ארצות הברית וסינגפור, הוצגה בין היתר עבודת המשרד בנושא הטכנולוגיות המפציעות, כאלה שיבשילו בעתיד הקרוב לכדי השפעה משמעותית על העולם כולו. במסגרת נאומיהם באירוע, קראו שר המודיעין אלעזר שטרן ומנכ"ל המשרד לשעבר חגי צוריאל, להקים רשת סריקת אופק אזורית, במטרה לשלב כוחות בהתמודדות עם אתגרי העתיד.
יחסי מודיעין-קברניט בישראל.
מספר ועדות הצביעו על פערים ביכולתו של ראש ממשלת ישראל להתמודד לבדו עם אתגרי המודיעין נוכח המבנה הייחודי של קהילת המודיעין בישראל, בו גופי המודיעין כפופים למשרדים שונים ביניהם - משרד ראש הממשלה, משרד הביטחון וצה"ל, משרד לביטחון פנים (משטרה) ומשרד החוץ.
לצד המזכיר הצבאי של ראש הממשלה פועל העוזר לענייני מודיעין של המזכיר הצבאי, שמרבית עיסוקו הוא בהבנת המידע המודיעיני ובהנגשתו למקבל ההחלטות.
במסגרת צעדים לשיפור תפקוד הדרג המדיני בהכרעות מדיניות-ביטחוניות הציעו ועדות על הקמת גוף ייעודי הכפוף לממשלה, אשר יהיה אחראי על בקרה וטיפול באתגרי הביטחון הלאומי וכן בשליטה ובתכלול של גופי המודיעין השונים:
מבנה ארגוני ותפקידיו.
נכון ל-2018 המשרד כלל 21 תקנים ונכון ל-2020 כולל 18 תקנים.
השר לענייני מודיעין
מוצר נורמלי
מוצר נחות
מוצר נייטרלי
שר ההסברה והתפוצות
הגיה סופיה
כרומוזומים הומולוגים
אנטישמיות ברומא העתיקה
דו&quot;ח רווח והפסד
דוח תזרים מזומנים
גאוני ארץ ישראל
סלבה ביברגל
ויאצ'סלב "סלבה" ביברגל (נולד ב-4 בפברואר 1961) נולד בלטביה הוא שחקן, תסריטאי ובמאי ישראלי.
ביוגרפיה.
ביברגל נולד, גדל והתחנך בריגה שבלטביה הסובייטית דאז בוגר הפקולטה לתיאטרון באקדמיה המוזיקלית הלטבית. עבד כשחקן בתיאטרון הדרמה ריגה במסגרתו שיחק תפקידים ראשיים בהצגות:
ב–1989 התמנה למנהל תיאטרון ופסטיבל "זמן הילדות". ההצגה "צהובון ושושנון" שכתב לתיאטרון זה, תורגמה לעברית והועלתה החל משנת 1997. לאחר התפרקות ברית המועצות העלה הצגות בתור תסריטאי ובמאי. בין השאר, ב-1993 הועלה במינסק המחזמר שכתב "אגדה ישנה"; ב-1994 הועלה בווילנה המחזמר שכתב "איך להיות שודד"; ב-1995 הועלתה בריגה הדרמה הפוליטית בבימויו "הפינה האדומה" על פי תסריט של לודמילה פיטרושבקי וב-1996 הועלה המחזמר שכתב "מנגוסט הלוחם" על פי הסיפור ריקי-טיקי-טאבי מאת רודיארד קיפלינג.
עלייתו ארצה וקריירה בארץ.
קריירה תיאטרונית.
בסתיו 1996, כשהיה בן 35 עלה לישראל, וכבר מיומו הראשון בישראל החל לשחק בתיאטרון גשר. ביברגל שיחק בין היתר במחזות "העיר" (מאת איסאק באבל), "שלוש אחיות" (מאת אנטון צ'כוב) ,"הנהר" (מאת אוסטרובסקי), "טרטיף" (מאת מולייר), "השטן במוסקבה" (מאת מיכאיל בולגקוב). בשנת 2002 שיחק בתפקיד הראשי בפרויקט רוסי של "תיאטרון חיפה" "סיפור חג מולד", וגילם את דמיטרי בהצגה "משפחת ישראלי", גם היא של תיאטרון חיפה.
קריירה קולנועית וטלוויזיונית.
בשנת 2002 גילם רופא בסרטו של אורי ענבר, "בית"ר פרובנס". ב-2006 גילם רוקח בסרטו של איתן ענר "סיפור חצי רוסי".
בשנת 2007 גילם את פאבל קוזניצקי, רופא המתקשה להתמודד עם נישואיו המתפוררים, אביו של זוריק (הנרי דוד), בסדרת הטלוויזיה "מרחק נגיעה", שביים רוני ניניו וששודרה בערוץ 2.
ב-2008 גילם את פאבל קוזניצקי בסדרת הטלוויזיה "שולץ" אשר נכתבה על ידי גורי אלפי ורועי בר נתן, ושודרה בyes, גילם את אבא של אלכס (תומר אופנר) בסדרת הטלוויזיה שבוימה על ידי מיכאל גרוניק, חיים אברהם ושאולי גורודסקי "לשם שינוי", ששודרה בהטלוויזיה החינוכית הישראלית. כמו כן שיחק בסרטי הקולנוע "שלוש אצבעות", "ילדי ברית המועצות" ו"אמפתיה".
ב-2010 גילם מורה לשחייה באחד הפרקים של העונה השנייה של סדרת הקומדיה "עבודה ערבית".