סטניסלאב פוניאטובסקי נולד לסטניסלאב פוניאטובסקי שהיה מושל קרקוב ולקונסטנציה צ'ארטורייסקה ממשפחת צ'ארטורייסקי הידועה בפולין, באחוזה משפחתית בוולצ'ין (כיום מחוז ברסט של בלארוס). בשנת 1752 נבחר לסיים ובלט שם כנואם מוצלח. בבסיס קידום הקריירה שלו היו קשרים משפחתיים. בשנת 1755 הוא נשלח לסנקט פטרבורג כעוזר של שגריר אנגליה. כבר באותה שנה, בתמיכת יליזבטה, קיסרית רוסיה ושר החוץ שלה אלכסיי בסטוז'ב-ריומין הוא קיבל תפקיד של שגריר סקסוניה. בחצר הקיסרית הוא פגש את הנסיכה יקטרינה והם התאהבו, ומקשר זה נולדה להם ילדה.
באוקטובר 1763 מת אוגוסט השלישי, מלך פולין, ובתמיכת הכוחות הרוסים, ב-7 בספטמבר 1764 הוא נבחר למלך של האיחוד הפולני-ליטאי.
תקופת השלטון.
ההכתרה הרשמית התקיימה בוורשה ב-25 בנובמבר 1764. כבר בתחילת שלטונו הוא נתמך על ידי מפלגה שהתבססה על חברי משפחתו, ובתמיכתם הוא הצליח להעביר בסיים מספר רפורמות שלטוניות. התלות ברוסים הייתה חזקה מאוד. בלחץ השגריר הרוסי ניקולאי רפנין הוא נאלץ להעביר מספר חוקים. כתוצאה מכך החל מאבק מזוין בין תומכיו למתנגדיו. פוניאטובסקי נתמך על ידי צבא של האימפריה הרוסית. בשנת 1770 מתנגדיו כבשו את ורשה וסטניסלאב פוניאטובסקי נעצר על ידם. הרוסים סכמו על ברית סודית עם פרוסיה ואוסטריה והמשיכו במלחמה. בסופו של דבר, מדינות שלחמו בפולין הצליחו להכריע את המערכה שהסתיימה בשנת 1772 בחלוקת פולין הראשונה. מחוסר ברירה פוניאטובסקי נאלץ לאסוף את הסיים ולאשר את ההסכם.
בשנת 1783 הוא התחתן. היו לו 8 ילדים מ-3 נשים שונות. צאצאיהם טוענים כיום לכתר של האיחוד הפולני-ליטאי.
בשנת 1788 נבחר סיים חדש עם רוב ברור למפלגה הפטריוטית שדגלה בשחרור התלות מהאימפריה הרוסית. בשנת 1791 אושרה חוקה חדשה שפוניאטובסקי תמך בה. מיד לאחר אישור החוקה החלה מלחמה פנימית חדשה באיחוד. מתנגדיו נקשרו ליקטרינה הגדולה וכוחותיה פלשו לתחום הממלכה. לאחר מספר קרבות והצטרפות פרוסיה ללחימה תומכי החוקה הובסו וסוכם על החלוקה השנייה של פולין.
בשנת 1794 פרץ מרד קושצ'ושקו. בשנת 1795 המרד הסתיים בקריסה מוחלטת של המדינה. היא חולקה בפעם השלישית, וב-25 בנובמבר 1795 פוניאטובסקי נאלץ להתפטר. הוא נלקח לסנקט פטרבורג והתגורר שם על חשבון מלגה שקיבל מיקטרינה הגדולה.
עם פטירתו הוא נטמן בכנסייה הקתולית בעיר סנקט פטרבורג. בשנת 1938 גופתו הועברה למקום הולדתו. בהמשך שטח זה הועבר לברית המועצות וקברו נשדד. בשנת 1988 השרידים המעטים שנותרו הועברו לפולין, ובשנת 1995 הוא הוטמנו מחדש בקתדרלת יוחנן הקדוש בוורשה.
תמ&quot;ת
נוגה ויזל
נוגה ויזל (נולדה ב-21 באוקטובר 1969) היא סנגורית פלילית המייצגת חשודים ונאשמים בעבירות מין. אלופת ישראל (1983 ו-1985) ושיאנית ישראל (1983–1988) בשחייה בעברה; התמחתה בסגנון חזה ומעורב אישי.
ביוגרפיה.
ויזל נולדה בקריית שמונה וגדלה ברחובות. בגיל 10 החלה לשחות בקבוצת השחייה של מרכז וייסגל בהדרכתו של מאי רז ואחר כך בהדרכתו של נלו בילדרמן. בגיל 15 עברה לקיבוץ רמת דוד על מנת להתאמן בהפועל עמק יזרעאל בהדרכתו של נח רם ושם למדה בבית ספר העל יסודי "העמק המערבי" שבקיבוץ יפעת.
בהיותה מתבגרת, אביה הואשם בלקיחת שוחד וויזל הייתה עדה לחיפוש שנעשה בביתם. בשנת 1984, בעקבות האשמות בדבר עבירות מין שביצע לכאורה בשחייניות, התאבד מאמן השחייה של ויזל בטרם החל משפטו. אירועים אלו הטביעו בה את חותמם.
ויזל למדה משפטים באוניברסיטת סאסקס שבברייטון, אנגליה. סיימה את לימודיה בשנת 1997 וקיבלה רישיון לעריכת דין בשנת 1998. היא התמחתה בבית משפט השלום בבאר שבע אצל השופט עודד אליגון, ועבדה כחוקרת במחלק ההונאה במחוז ירושלים וכפרקליטה במחלקת התביעות של משטרת ישראל כ-6 שנים.
במאי 2005 ויזל פוטרה מהמשטרה; היא פנתה לבג"ץ בטענה שהמניעים לפיטוריה לא היו עניינים, אך בג"ץ קבע כי "בניגוד לטענת העותרת, הטיפול בתלונות הרבות שהגישה במהלך השנים כנגד עמיתיה ומפקדיה ביחידות השונות לא יצר משקעים כנגדה בקרב אנשי מח"ש, ולכל היותר הועלה חשש כי העותרת נוטה להגיש תלונות ללא הצדקה."
בשנת 2005 הקימה משרד לעריכת דין המתמחה במשפט פלילי, עבירות מין ואלימות במשפחה.
ויזל מתגוררת ברחובות.
הישגיה בספורט.
באליפות ישראל בשחייה שנערכה במכון וינגייט בסוף חודש אוגוסט 1981 בהיותה רק בת 12 זכתה ויזל בשתי מדליות ארד, במשחה ל-100 מטר חזה בתוצאה של 1:22.24 דקות, אחרי רבקה פרידלנדר ממכבי קריית אונו 1:19.31 דקות, ותמי מוניוז מהפועל מטה יהודה (1:20.40 דקות) ובמשחה ל-200 מטר חזה בתוצאה של 2:54.60 דקות, אחרי מוניוז (2:49.40 דקות) ופרידלנדר (2:51.46 דקות).
באליפות ישראל בשחייה שנערכה בווינגייט בסוף אוגוסט 1982, בגיל 13, זכתה ויזל בשתי מדליות כסף, במשחה ל-100 מטר חזה בתוצאה של 1:18.88 דקות, 3 מאיות השנייה בלבד אחרי רבקה פרידלנדר שקבעה שיא ישראלי חדש של 1:18.85 דקות ולפני תמי מוניוז וענת עדות (1:21.53 דקות) ובמשחה ל-200 מטר חזה בתוצאה של 2:50.12 דקות, שוב אחרי פרידלנדר שקבעה שיא ישראלי חדש של 2:47.35 דקות ולפני שרון דרום (2:55.72 דקות).
שיאנית ישראל.
באליפות החורף של ישראל בשחייה שנערכה בבריכת הטכניון בחיפה במרץ 1983 בהיותה רק בת 13 שנים ו-5 חודשים זכתה ויזל במדליית זהב במשחה ל-100 מטר חזה בשיא ישראלי חדש של 1:17.20 דקות, ובכך הייתה לשחיינית הישראלית הראשונה ששחתה משחה זה מתחת ל-1:18 דקות. שיא זה היה היחידי שנקבע באליפות זו.
כינוס הפועל ה-12.
בתחרויות השחייה של כינוס הפועל ה-12 שנערכו בבריכת השחייה של אוניברסיטת תל אביב במאי אותה שנה, בהשתתפות טובי הספורטאים בעולם כהכנה לאולימפיאדה סיימה ויזל במקום רביעי במשחה שליחות 4x100 מטר מעורב, ביחד עם ליאור בירקאן, הדר רובינשטיין ורותם גרטל בתוצאה של 4:40.34 דקות ופעמיים במקום השביעי, במשחה ל-100 מטר חזה בתוצאה של 1:18.17 דקות ובמשחה ל-200 מטר חזה 2:48.58 דקות, ראשונה מבין השחייניות הישראליות.
בתחרות שמונה האומות, בשחייה שנערכה בטנריפה, ספרד ביולי אותה שנה סיימה ויזל במקום השביעי במשחה ל-200 מטר חזה בשיא ישראלי חדש של 2:46.76 דקות, שיפור לשיאה של פרידלנדר שעמד על 2:47.35 דקות. שיא זה החזיק מעמד כ-5 שנים ונשבר על ידי אירית אפרתי (2:45.89 דקות). במקום השמיני במשחה ל-100 מטר חזה בתוצאה של 1:17.98 דקות ובמקום השמיני במשחה שליחות 4x100 מטר מעורב בשיא ישראלי חדש של 4:39.12 דקות, ביחד עם ליאור בירקאן, הדר רובינשטיין ורותם גרטל.
אלופת ישראל.
באליפות ישראל בשחייה שנערכה בווינגייט בסוף אוגוסט אותה שנה זכתה ויזל ב-4 מדליות. שתי מדליות זהב, במשחה ל-100 מטר חזה בתוצאה של 1:19.09 דקות, לפני רותם פורת מהפועל בני שמעון (1:22.12 דקות) ומירב גת מהפועל וייסגל (1:23.51 דקות) ובמשחה ל-200 מטר חזה בתוצאה של 2:52.75 דקות, לפני רותם פורת (2:59.20 דקות) ודליה ארבלי מהפועל ימק"א ירושלים (3:00.20 דקות). שתי מדליות כסף, במשחה ל-200 מטר מעורב אישי בשיא ישראלי חדש לגילאי 14 של 2:33.77 דקות, אחרי בירקאן (2:32.69 דקות) ולפני ענת עדות הפועל גש"ם (2:36.14 דקות) ובמשחה ל-400 מטר מעורב אישי בתוצאה של 5:33.13 דקות, אחרי בירקאן (5:25.03 דקות) ולפני גליה פינצ'י מהפועל ימק"א ירושלים (5:39.28 דקות).
באליפות ישראל בשחייה שנערכה בווינגייט בסוף חודש אוגוסט 1984 זכתה ויזל בשתי מדליות כסף, במשחה ל-100 מטר חזה בתוצאה של 1:21.61 דקות, אחרי רותם פורת (1:20.43 דקות) ולפני זוהר לבנסברג ובמשחה ל-200 מטר מעורב אישי בתוצאה של 2:35.20 דקות, אחרי הדר קליינמן שקבעה שיאים ישראלים חדשים לגילאי 14–18 של 2:30.56 דקות ולפני רותם פורת (2:36.27 דקות).
באליפות ישראל בשחייה שנערכה בווינגייט בסוף אוגוסט 1985 זכתה ויזל ב-3 מדליות אישיות, 2 זהב ו-1 כסף. מדליות זהב במשחה ל-200 מטר מעורב אישי בתוצאה של 2:33.88 דקות, לפני עירית גלוסקינוס הפועל ימק"א (2:33.91 דקות) וזוהר לבנסברג הפועל גליל עליון (2:38.08 דקות) ובמשחה ל-400 מטר מעורב אישי בתוצאה של 5:30.04 דקות, לפני איריס קומן ממכבי נהריה (5.32.14 דקות) ויפעת שור ממכבי קריית אונו (5:34.73 דקות). מדליית כסף במשחה ל-200 מטר חזה, אחרי זוהר לבנסברג (2:53.43 דקות) ולפני אירית אפרתי.
עבודתה כסנגורית.
עמדותיה.
ויזל היא סנגורית פלילית המתמחה בייצוג חשודים ונאשמים באונס ועבירות מין. היא אמרה על עבודתה ש"אני לא שואלת מה קרה באמת, אלא אם יש בחומר הראיות משהו שמעיד על חפותו. התפקיד שלי הוא למוטט את הראיות אחת לאחת ולהביא לזיכוי. [...] המצפון שלי נקי כי אני לא משתמשת בו בעבודה".
ויזל, המייצגת גם נאשמים בפדופיליה, תומכת בהורדת גיל ההסכמה וביטול סעיף יחסי המרות בחוק: "ארגוני הנשים חושבים שהם מחזקים את הנשים, אבל הם בעצם מחלישים אותן וגורמים להן להרגיש שהן קורבנות. מה הבעיה בזה שגבר בן 42 מקיים מגע מיני עם מישהי בת 16? אם היא רוצה בזה, מה לא בסדר?".
בנובמבר 2015 רחלי רוטנר פרסמה בפייסבוק כי ינון מגל הטריד אותה מינית. מגל פרש מתפקידו כיו"ר סיעת הבית היהודי ולאחר שפורסמו תלונות מצד נשים נוספות, התנצל והתפטר מכהונתו כחבר כנסת. בפברואר 2016 סגרה פרקליטות מחוז תל אביב את התיק נגדו. על כך ויזל אמרה ש"ינון מגל צריך לתבוע את רחלי רוטנר על מה שפרסמה נגדו בפייסבוק [...] הייתה כאן תלונת-שווא, אבל המשטרה מפחדת מהביקורת הציבורית" והוסיפה ש"דבר ראשון שאני אומרת ללקוחות שלי זה לא להודות".