לאחר שחרורו מצה"ל למד היסטוריה, גאוגרפיה וארכאולוגיה באוניברסיטה העברית בירושלים, ובשנת 1971 הוענק לו תואר דוקטור, על הדיסרטציה "סקר יישובים בגליל ובגולן מתקופת המשנה והתלמוד לאור המקורות". במקביל, החל ב-1951 עבד באגף העתיקות. בשנת 1964 היה למנהלה הראשון של "האגודה לסקר ארכאולוגי בארץ-ישראל" (שמוזגה מאוחר יותר לתוך רשות העתיקות), ששמה לה למטרה לבצע סקר ארכאולוגי של מדינת ישראל. האגודה הציעה לאתר, לרשום ולפרסם את כל האתרים העתיקים והיסטוריים שיימצאו בסקר. ייבין ניהל שורה של חפירות ארכאולוגיות, בעיקר ביהודה ושומרון (מערת המכפלה, סוסיא, אשתמוע, שילה ועוד) ובכורזין ופרסם מאמרים מקצועיים רבים.
לאורך כל השנים המשיך במקביל לעבודתו לצייר בעיקר בצבעי שמן, ואף הציג 2 תערוכות עם סדרת ציורים "רשמי המקרא" - שצוירו על גודל קנוס אחיד בצבעי שמן.
בשנת 1991 פרש לגמלאות והתפנה לעסוק בחקר שירתו של אורי צבי גרינברג.
על כתפי גמדים
על כתפי גמדים היא תוכנית רדיו אינטרנטית (פודקאסט) העוסקת בתחום משחקי תפקידים. התוכנית משודרת מאז שנת 2011, ומוגשת על ידי ערן אבירם ואורי ליפשיץ. אביב מנוח פועל כאחראי הטכני של התוכנית ומגיש אורח. התוכנית החלה לשדר במאי 2011 תחת הנחייתו של ערן ונמשכה חמישה פרקים לפני שפסקה. בפברואר 2013 אורי ליפשיץ הצטרף להתנעה מחדש של התוכנית ופרקים הועלו מדי שבועיים. לאחר מספר חודשים תדירות הפרקים עלתה לרמה שבועית.
התוכנית עוסקת במגוון נושאים הקשורים לתחום משחקי התפקידים בישראל ובעולם וכוללת: עצות לשיפור המשחק, התעמקות בשיטות משחק, תשובות לשאלות של מאזינים וחדשות בתחום מהארץ והעולם.
פרקי התוכנית זמינים להורדה גם באתר SoundCloud.
הקלטות חיות ואירועים.
צוות התוכנית מקיים מספר פעילויות נוספות מלבד הקלטת התוכנית. מספר פרקים של הפודקאסט הוקלטו בנוכחות ובהשתתפות קהל חי, במהלך מפגשי מאזינים או במהלך כנסים (ביניהם כנס ביגור, פסטיבל אייקון ועוד).
כמו כן, הפודקאסט קיים מספר ערבי משחקים תחת השם "משתה הגמדים".
קמפיין מימון המון.
בחודש אוקטובר 2014 הפודקאסט פתח בקמפיין מימון המון במטרה לגייס 2,000 ש"ח למטרת שיפור אתר האינטרנט של התוכנית, וקניית שטח אחסון וציוד טכני. הקמפיין הסתיים בהצלחה רבה וגייס למעלה מ-11,000 שקלים. כחלק מקמפיין המימון ובהשראתו התוכנית קיימה מספר פרויקטים חדשים:
קורטרייק (כדורגל)
מועדון הכדורגל המלכותי קורטרייק או בקיצור העברי קורטרייק (בהולנדית: Koninklijke Voetbalclub Kortrijk או בקיצור KV Kortrijk ולעיתים KVK) היא קבוצת כדורגל בלגית מהעיר קורטרייק. בשנת 1976 המועדון עלה לליגת העל לאחר 65 שנים בליגות הנמוכות. בסיום עונת המועדון רשם את הישג השיא שלו כאשר סיים במקום הרביעי. בעונת קורטרייק הגיעה לגמר הגביע הבלגי לראשונה בתולדותיה, אך הפסידה 0–1 ללוקרן.
סגל הקבוצה.
(בהשאלה מליון)
(קפטן)
גבריאלה סילאנג
מריה יוספה גבריאלה קאריניו סילאנג (19 במרץ 1731, סנטה, אילוקוס סור, הפיליפינים - 20 בספטמבר 1763, ויגאן סיטי, אילוקוס סור, הפיליפינים) הייתה מנהיגה מהפכנית בפיליפינים, ואשתו של מנהיג ההתקוממות האילוקנית, דייגו סילאנג. לאחר הירצחו בשנת 1763, הובילה את ההתקוממות במשך ארבעה חודשים, עד שנלכדה והוצאה להורג על ידי המשטר הספרדי.
ביוגרפיה.
סילאנג נולדה בעיר סנטה במחוז אילוקוס בפיליפינים, לאנסלמו קאריניו, סוחר ספרדי שהעביר סחורות על הנהר אברה מויגאן לעיר אברה, שהיה צאצא של איגנאסיו קאריניו, הספרדי הראשון שהגיע לאילוקוס, בסוף המאה ה־17, ולאם ממוצא איטנג (שבט אוסטרונזי באזור אברה). סילאנג קיבלה חינוך נוצרי מן הכומר המקומי, ולמדה בבית הספר של מנזר הנשים בעיר. היא הופרדה מאמה בילדותה, וגדלה בחזקת אביה. הוא השיא אותה לאיש עסקים עשיר בשם תומאס מילאן, בשנת 1751, ומילאן מת מקץ שלוש שנים.
לאחר שהתאלמנה מבעלה הראשון, פגשה סילאנג את מנהיג המתקוממים דייגו סילאנג, ונישאה לו בשנת 1757. בשנת 1762, כחלק ממה שייקרא לימים מלחמת שבע השנים, הכריזה בריטניה הגדולה מלחמה על ספרד, מה שהביא לכיבוש הבריטי קצר-הימים של הפיליפינים. לאחר שכוחות ימיים בריטיים כבשו את מנילה באוקטובר 1762, ניסה דייגו סילאנג ליזום מאבק מזוין לסלק את הפקידים הספרדיים במחוז אילוקוס, ולהחליף אותם בנושאי משרה ילידיים. לשם כך, הוא שיתף פעולה עם הכובשים הבריטיים, אשר מינו אותו למושל מחוז אילוקוס מטעמם, והבטיחו לו סיוע צבאי נגד הספרדים. אולם הסיוע המובטח לא הוגש.
במהלך ההתקוממות, הפכה סילאנג ליועצת קרובה של דייגו סילאנג, ושלישה בפועל בעת תמרוניו מול יחידות ספרדיות. היה לה תפקיד משמעותי גם ביחסי שיתוף הפעולה של בעלה עם הבריטים.
הספרדים הגיבו בהצבת פרס על ראשו של דייגו, מה שהצליח להביא שני בני ברית שלו -- מיגל ויקוס ופדרו בקבק -- לבגוד בבריתם ולרוצחו נפש בוויגאן, ב-28 במאי 1763.
לאחר ההתנקשות בדייגו סילאנג, נמלטה גבריאלה סילאנג להרים, בחברת כמה מנאמניה, לבקש מחסה אצל דודה מצד אביה, ניקולאס קאריניו. שם מינתה כגנרלים את מיגל פלורס ואת טגבואן אינפיאל. את עצמה העמידה בראש כוחות המורדים. ב-10 בספטמבר 1763 ניסתה סילאנג לצור על ויגאן עם כוחותיה, אך הספרדים הצליחו להדוף ולפזר את כוחותיה, והיא נאלצה לברוח ולהסתתר. מקץ כמה ימים, הצליחו הספרדים לאתר וללכוד אותה, והוציאו אותה להורג ב-20 בספטמבר 1763, בככר העיר ויגאן.
מורשת.
צאצאים של משפחתה של סילאנג (מצד אביה) עדיין חיים בפיליפינים, בין היתר באחוזה ההיסטורית של משפחת קאריניו. הבית עצמו הפך למוזיאון וגלריה לאמנות, ומוצג בו בין השאר החדר שבו שהתה סילאנג כשהסתתרה אצל דודה.
בפיליפינים מוענק עיטור בשם "מסדר גבריאלה סילאנג" לנשות ראשי מדינות וממשלות, בפיליפינים ובעולם. העיטור הוענק בין היתר לאימלדה מרקוס ולסופיה, מלכת ספרד.
היא מונצחת במחוז אילוקוס בשם בית החולים האזורי, באנדרטה בעיר פידיגאן, בפארק טאנגדאן, ועוד. פסל של סילאנג רכובה על סוס, שיצק חוזה מ' מנדוסה בשנת 1971, הוצב בראשית המאה ה-21 במרכז מקאטי, בלב מנילה.
ארגון־גג פיליפיני שהוקם בשנת 1984, ושמאגד ארגוני נשים ברחבי המדינה ומקדם מיזמים בעד שוויון זכויות, מלחמה בסחר בנשים, תרבות אונס, צנזורה, ועוד, נקרא GABRIELA, על שמה של סילאנג, ומשמש ראשי תיבות (באנגלית) לתיאור "אספה כללית המאגדת נשים בעד רפורמות, יושרה, שוויון, מנהיגות, ופעולה".
אסטרואיד 7026 Gabrielasilang, שהתגלה על ידי אלינור הלין נקרא על שמה. ההכרזה על השם ניתנה בנובמבר 2019.
בן עיר שהלך לכרך ובן כרך שהלך לעיר
בן עיר שהלך לכרך ובן כרך שהלך לעיר היא סוגיה הלכתית העוסקת בקביעת זמן חג הפורים עבור אדם שנסע מיישוב ליישוב בימי החג. הסוגיה נובעת מהחלוקה הייחודית של פורים לכמה תאריכים אפשריים, המשתנים בפועל מיישוב ליישוב. לפיכך זמן קריאת המגילה ושאר מצוות הפורים תלוי במקומו של האדם.
בן עיר מוקפת חומה מימות יהושע בן נון, הנקרא בן כרך או מוקף, מצווה לקרוא את המגילה ביום ט"ו באדר. בן עיר שאינה מוקפת חומה מימות יהושע בן נון, הנקרא בן עיר או פרוז, מצווה לקרוא את המגילה ביום י"ד באדר.
מקור הדין.
מקור הדין במשנה:
כלומר כאשר אדם עובר מעיר כרך או להפך, אם דעתו להישאר שם קורא שם, ואם דעתו לחזור קורא בתאריך של מקומו.
ובגמרא שם:
כלומר רבא מבאר שצריך להתכוון לשהות במקום החדש במשך ליל י"ד כדי להיחשב לבן המקום.
בביאור דברי רבא נאמרו שיטות שונות בראשונים.
טעם הדין.
כלומר שלומדים מהייתור היהודים הפרזים היושבים בערי הפרזות לרבות גם פרוז בן יומו - שהיה בעיר רק יום אחד שנקרא פרוז, וכיוון שפרוז בן יומו נקרא פרוז מסתבר שגם מוקף בן יומו נקרא מוקף.
דעתו להישאר או נשאר.
שיטת רש"י.
מדברי רש"י בסוגיה עולה שצריך להישאר בפועל ביום י"ד, שכך כתב:
שיטת הרי"ף.
הרי"ף בהביאו דברי רבא כתב "אמר רבא לא שנו אלא שעתיד לחזור בלילי י"ד ונתעכב". כלומר הרי"ף מדגיש שדעתו הייתה לצאת אלא שנתעכב.
בעל המאור תמה על הרי"ף שמה שייך עתיד לחזור ונתעכב, אם חזר - חזר, ואם לא חזר - לא חזר, ועל כן פירש כרש"י, וכן פירש הריטב"א בדברי הרי"ף.
הרמב"ן בספרו "מלחמות ה'" יישב שיטת הרי"ף שהכל תלוי בדעתו וכמו שמצאנו בגמרא (ב) שאין נותנים חומרי המקום שהוא שם אלא כשאין דעתו לחזור. והוסיף הרמב"ן שכן היא דעת רבינו חננאל שתלוי בדעתו.
שיטות הראשונים בדברי רבא.
רבא מבאר שהיום הקובע הוא יום י"ד, ונחלקו הראשונים אם כוונתו רק לבן כרך שהלך לעיר או גם לבן עיר שהלך לכרך.
שיטת רש"י.
רש"י מפרש שרבא מפרש רק לבן כרך שהלך לעיר שאם היה בעיר ביום י"ד קורא כבני העיר, אבל בן עיר שהלך לכרך בשביל להחשב כבן כרך לקרוא בט"ו צריך להיות בט"ו בכרך ואם לא היה בט"ו בכרך אינו נחשב כבן כרך אף אם היה שם ביום ט"ו. וכן כתבו הרשב"א המאירי והרי"ד.
שיטת הרי"ף.
הרי"ף בהעתיקו דברי הגמרא כתב "בן עיר שהלך לכרך. אמר רבא לא שנו אלא..." ומשמע שדברי רבא נסובים רק על בן עיר שהלך לכרך ולא כשיטת רש"י.
אולם הרמב"ן בספרו "מלחמות ה'" כתב שדעת הרי"ף כרש"י שרבא קאי אבן כרך שהלך לעיר, ומה שכתב הרי"ף בן עיר שהלך לכרך "פסקא דמתניתין היא" כלומר הרי"ף העתיק את תחילת המשנה לבאר שעליה מדברים דברי הגמרא אך לאו דווקא על הבבא הזו.
הכרעות האחרונים.