עוד גילו במחקר שלאנשים חולי אלצהיימר וחולי סכיזופרניה יש הפרעה בבקרה של חלבון ה-ADNP וכתוצאה מכך, לאנשים האלה יש כמחצית מכמות החלבון בגנום האנושי מאשר לאדם שאינו חולה במחלה, וכשנותנים לעכברי מעבדה שחסר להם את חלבון ה- ADNP כפי שחסר לחולי האלצהיימר, התפקוד הקוגניטיבי שלהם יחזור להיות תקין.
מחקר על האוטיזם.
בהתבסס על מחקרה רב השנים של פרופסור גוזס, נתגלה שהגן המקודד ל-ADNP הוא אחד הגנים העיקריים שמוטציות בו גורמות לאוטיזם והפרעות התפתחות.
פרופסור גוזס ממשיכה את המחקר בימים אלו.
מחקר על חלבון ה-ADNP.
במעבדתה של אילנה גוזס גילו את חלבון ה-ADNP ומצאו שהחלבון חיוני להיווצרות המוח, ומגן על נוירונים שמפסיקים לשדר אותות חשמליים. כמו כן, במעבדה מצאו קטע מהחלבון שאחראי לבנות מחדש תאי מוח שקיים אצלם מחסור בגלוקוז או באספקת החמצן.
פטנטים רשומים.
כיום, רשומים על שמה 35 פטנטים, חלק גדול מאילו שרשומים קשורים להגנה על תאי העצב ולעיכוב מותם, שיטות לאבחון מחלות שגורמות להרס תאי עצב, ודרכים לטיפול ומניעת מחלות אוטואימוניות.
פרסים והישגים.
על מחקריה הרבים זכתה גוזס במגוון פרסים בהם:
בשנת 2008 זכתה בתעודת הוקרה כמדענית המצטיינת באוניברסיטת תל אביב לשנה קודם לכן.
משפחתה וחייה האישיים.
נשואה ליהושע גוזס, אמהּ של עדי גוזס-המנחם הנשואה לאמיר המנחם וסבתם של תום, אמה ודניאל המנחם.
נמייה צהובה
נמייה צהובה (שם מדעי: Cynictis penicillata) היא מין של נמייה החיה בדרומה של אפריקה ומין יחיד בסוג "Cynictis".
הנמייה חיה בשטחים פתוחים ותת-מדבריים, בסבכים ובסוואנות באנגולה, בוצואנה, דרום אפריקה, נמיביה וזימבבואה.
אורכה של הנמייה 40–60 סנטימטר ומשקלה 450–900 גרם.
תת-המינים הצפוניים קטנים ואפורים יותר ומותאמים לאקלים חם יותר. תת-המינים הדרומיים גדולים יותר וחומים - צהובים יותר ופרוותם ארוכה יותר.
מזונם הוא בעיקר פרוקי-רגליים, אך גם יונקים קטנים, לטאות, נחשים וביצים.
הם פעילי יום החיים במאורות תת-קרקעיות בלהקות של עד 20 פרטים, לעיתים גם עם סנאי קרקע. אויביהם הם בעיקר עופות דורסים, חתולים גדולים ותנים.
הנמיות יולדות באוקטובר-דצמבר בתוך המאורה שני גורים שנגמלים עד גיל 10 שבועות ומגיעים לגודלם המלא אחרי 10 חודשים.
פסאודו-טווח
פסאודו-טווח (באנגלית: Pseudorange, הלחם של "Pseudo" ו-"Range") הוא מונח בתחום הניווט הלווייני שמתאר טווח בין לוויין ניווט (לדוגמה GPS), לבין מקלט לווייני.
כדי שמקלט לווייני יוכל לקבוע את מיקומו, הוא צריך למדוד ולחשב את הטווח אל (לפחות) 4 לוויינים וכן את מיקומם בזמן השידור. מתוך מידע אודות מסלולי הלוויינים, מיקומים אלו יכולים להיות מחושבים עבור כל נקודת זמן.
הפסאודו-טווח לכל לוויין מחושב על ידי מכפלת מהירות האור בזמן שלקח לסיגנל להגיע מהלוויין למקלט. אך מכיוון שישנן שגיאות בדיוק הזמן הנמדד, המושג פסאודו-טווח משמש לתאר את פלט הטווח המחושב אשר אינו הערך המדויק.
חישובי שגיאת שעון ופסאודו-טווח.
בדרך כלל נעשה שימוש במתנד קוורץ במקלטים לווייניים כדי לחשב זמנים. הדיוק של שעוני קוורץ הוא בדרך כלל גרוע יותר מאשר 1PPM (אחד למיליון). לשם המחשה, ללא תיקוני שעון במשך שבוע שלם חישוב הטווח עלול למקם את המקלט מחוץ למסלול הירח (במקום על כדור הארץ).
אפילו אם מתבצע סינכרון של השעון, שנייה לאחר מכן הוא אינו יעיל לחישוב מיקום מפני שהשגיאה המתקבלת יכולה להיות של מאות מטרים בשעון קוורץ סטנדרטי. אולם במקלט GPS משמש השעון לחישוב טווחים ללוויינים שונים בזמן כמעט זהה, לכן השגיאה תהיה בקירוב זהה עבור כל חישוב. טווחים בעלי אותה השגיאה נקראים פסאודו-טווחים.
על ידי חישוב פסאודו-טווח עבור לוויין נוסף, רביעי, עבור חישוב מיקום מדויק, השגיאה בזמן יכולה להיות מחושבת גם היא. לכן, נתונים המכילים פסאודו-טווח של 4 לוויינים וכן מיקומם, ניתן לחשב את המיקום והשגיאה בזמן - (formula_1) בקירוב טוב.
הסיבה לשימוש במונח "פסאודו-טווח" במקום פשוט "טווח", נעוצה באותה שגיאה הנובעת מההזחה בשעון הפנימי של המקלט. חישוב מיקום כזה נקרא לפעמים טרילטרציה , אך יותר נכון יהיה לקרוא לו פסאודו-טרילטרציה.
על פי חוקים בסטטיסטיקה לחישוב אי הודאות המצטברת , לא מחושבים ערכים מדויקים של מיקום המקלט וההזחה של השעון, אלא מתבצעת הערכה בשיטת הריבועים הפחותים המוכרת מגיאודזיה. כדי לתאר את חוסר הדיוק, נקבעו מדדי GDOP: הזחה גאומטרית של הדיוק: (formula_2)
לאור זאת, חישובי פסאודו-טווח משתמשים בסיגנל של 4 לוויינים כדי לחשב את מיקום המקלט ושגיאת השעון שלו. שעון עם שגיאה של 1PPM יכניס שגיאה של מיליונית-השנייה בכל שנייה. שגיאה זו הנכפלת במהירות האור מולידה שגיאה של 300 מטרים. עבור קונסטלציית לוויינים מסוימת שגיאה זו תוכפל פי שורש-שתיים (קצת פחות כאשר הלוויינים קרובים זה לזה, ויותר כאשר כולם קרובים לאופק הנראה). אם החישוב נעשה על ידי השעון ו-3 לוויינים בלבד, גם מקלט עומד יחשוב שהוא מתקדם במהירות של 300 מטר לשנייה (מעל 1,000 קמ"ש). ללא לוויין נוסף, לא יוכל המקלט לקבוע האם המהירות נובעת מהשגיאה בשעון או מתנועה אמיתית של המקלט.
אם הלוויינים מפוזרים על כיפת השמיים, ערך ה-DOP יהיה נמוך יותר. ככל שערך ה DOP נמוך יותר כך היחס בין השגיאה במיקום לשגיאה בטווח המחושב, יהיה טוב יותר. אי לכך תפקיד ה-DOP משמעותי בחישוב מיקום מקלט על פני כדור הארץ בעזרת פסאודו-טווח. בנוסף, ככל שמספר הלוויינים גדול יותר כך ישתפר ערך ה DOP.
לימודים אקדמיים ללא תעודת בגרות
תעודת בגרות היא דרישה נפוצה לקבלת אדם ללימודי תואר ראשון בישראל. עם זאת חלק מהמוסדות האקדמיים מאפשרים קבלה ללימודים לתואר ראשון גם למי שאינם מחזיקים בתעודת בגרות. בחלק מהמסלולים נדרשת השלמה חלקית בלבד של בחינות ממערך בחינות הבגרות, ובחלקם האחר לא נדרשת השלמת מבחני בגרות כלל ומוצבים תנאים חילופיים (אם בכלל) כמו בחינות קבלה ישירות שמציע המוסד הרלוונטי, מכינה קדם אקדמית, לימודים קודמים (לא בהכרח במסגרת אקדמית) ועוד.
אפשרויות הקבלה.
האפשרויות המרכזיות בקבלה ללימודים ללא תעודת בגרות:
האוניברסיטה הפתוחה.
האוניברסיטה הפתוחה איננה מעמידה כלל תנאי קבלה לתואר ראשון (אך לצורך למידת קורסים מתקדמים נדרשים, במקרים מסוימים, ציון בבחינת אמי"ר או בחלק האנגלית בבחינה הפסיכומטרית ועמידה בקורסי אנגלית במידת הצורך). כמו כן קיים לעיתים מסלול משני של "אפיק מעבר" מהאוניברסיטה הפתוחה למוסד אקדמי אחר, המתבסס על למידת מספר קורסים באוניברסיטה הפתוחה - סטודנט שהשלים קורסים אלה, לרוב בציונים גבוהים די הצורך, יוכל להתקבל למסלול מתאים במוסד אחר, שיכיר בקורסים האקדמיים שהשלים.
מכינה קדם אקדמית.
מכינה קדם אקדמית היא מסלול הכנה ללימודי תואר ראשון. במקרים מסוימים מכינה זו מקדימה מכינה נוספת הנקראת מכינה אקדמית. לאחר עמידה מוצלחת בתנאי המכינה הקדם אקדמית לפחות, ניתן להתקבל למוסד האקדמי ללא תעודת בגרות.
יש מכינות קדם אקדמיות המיועדות לציבורים ספציפיים ומותאמות לרוח הלימוד הנפוצה בהם, למשל תוכניות לתארים במדעים לדתיים ובפרט לחרדים, יוצאים בשאלה ובני מיעוטים.
גיל או תרומה חברתית ניכרת.
על פי החלטת המועצה להשכלה גבוהה מוסד להשכלה גבוהה יכול לקבל מועמד שהוא מעל גיל 30 ואין לו תעודת בגרות, בתנאי שעמד
בהצלחה בקורסי הכנה ללימודים אקדמיים שהמוסד יערוך. יש מוסדות שמציעים קבלה בהתאם.
בחינה פסיכומטרית.
מסלול זה מאפשר קבלה לתואר הרלוונטי על בסיס ציון הבחינה הפסיכומטרית בלבד, או כשהיא משוקללת עם ציון בבחינות בגרות ספציפיות בלבד.
מבחן התאמה.
עמידה מוצלחת ב"מבחן התאמה": אפשרות זו נדירה יחסית, ומתאפשרת במוסדות אקדמיים המעוניינים לקבל לשורותיהם אנשים שרכשו ידע באותו תחום לימוד, ולפחות במידה רבה באופן אוטודידקטי (כלומר בלמידה עצמאית). עמידה בהצלחה במבחן זה מאפשרת התחלת לימודי תואר ראשון רלוונטי באותו מוסד.
אחד ממוסדות ההשכלה הגבוהה הישראליים אשר מציע מבחני התאמה למגוון אוכלוסיות, ובמגוון תנאים, הוא הטכניון בחיפה.
לימודים קודמים.
ישנם מסלולים בהם לימודי תעודה, תעודת הנדסאי, או לימודים אקדמיים קודמים במסלולים עוקפי-בגרות עשויים לבסס קבלה לתואר במסלול הדורש תעודת בגרות.
לימודי תעודה קודמים.
ישנן מכללות מקצועיות המעניקות לימודי תעודה בתחומי המחשוב, התקשורת, וההיי-טק אשר קורסים מסוימים שהן מציעות (בפרט קורסים הקשורים בשפות תכנות קרובות-ליבה) נלמדים לרוב באופן חופף גם במסגרת אקדמית (לרוב במחלקות למדעי המחשב); לעיתים ישנו הסדר בין מכללות מקצועיות כאלה לבין המוסד האקדמי המאפשר הכרה בקורסים שלמד הסטודנט לצורך קבלה ישירה לתוכנית התואר, או לכל הפחות, קבלה לתוכנית התואר בתנאי עמידה מוצלחת בקורסי השלמה.
לימודים אקדמיים קודמים.
אדם שהשלים תואר ראשון במסלול עוקף תעודת בגרות, עשוי להתקבל למסלול תואר ראשון אחר הדורש תעודת בגרות אם העיד על מטען ידע רלוונטי במסלולו הקודם.
יושידה
אי ודאות
פסאודו טווח
דניאל כרמון
דניאל (דני) כרמון (נולד ב-1951) הוא דיפלומט ישראלי, שכיהן כשגריר ישראל בהודו ושגריר לא תושב לסרי לנקה בין השנים 2014–2018.
ביוגרפיה.
כרמון נולד בתל אביב. שירת בצה"ל כקצין בחטיבת הצנחנים והשתחרר ב-1973. לאחר שחרורו החל ללמוד יחסים בינלאומיים באוניברסיטה העברית בירושלים ובמקביל החל לעבוד במשרד החוץ.