הקרחון צולם מהאוויר על ידי משלחת הסקר האווירי של שטחי חסות איי פוקלנד בין השנים 1956–1957
מקור השם.
שמו של הקרחון ניתן לו בשנת 1960 על ידי הוועדה המייעצת לשמות אנטארקטיים של בריטניה.
הקרחון נקרא על שמו של לודוויג פ. מוזר (Ludwig F. Moser), פיזיקאי גרמני, אשר המציא בשנת 1844 את הצילום הסטריאוסקופי.
שם זה ניתן לקרחון, בדומה לשנות אתרים נוספים באזור הקרויים על שם חלוצים בתחום הצילום (כגון קרחון רודולף, וקרחון אראגו).
הצהרת חובות האדם ואחריותו
הצהרת חובות האדם ואחריותו (באנגלית: Declaration of Human Duties and Responsibilities, או בקיצור DHDR) היא הצהרה הנוגעת לחיזוק יישום זכויות האדם הנכתבה על ידי ארגון אונסק"ו והנציב העליון לזכויות האדם של האו"ם. ההצהרה פורסמה בשנת 1998 לציון 50 שנה להכרזה לכל באי עולם בדבר זכויות האדם בעיר ולנסיה שבספרד. לכן, היא מכונה גם הצהרת ולנסיה.
ההצהרה נכתבה מתוך רצון להתכתב עם השינויים בעולם ומתוך יחס גם לחובותיו של הפרט בחברה. כמו כן, חלקים מן ההצהרה מתכתבים עם הצהרות ואמנות חדשות, ובנן הצהרת המילניום של האו"ם, אמנת רומא, הגלובלי קומפקט, אמנת האדמה, פרוטוקול קיוטו והצהרות ואמנות אחרות של אונסק"ו.
ניסוח ההכרזה היה תוצאה של עבודה של קבוצת חברי אונסק"ו ששולבה עם חתני פרס נובל - יוסף רוטבלט, וולה סויינקה דאריו פו ואנשי רוח נוספים - פרופסור, ריצ'רד פאלק, רוד לוברס, לורד פרנק ג'אד, סרגיי קפיצה, יעקב פון אקסקול, פרננדו סבאטר. בראשות צוות העבודה עמד ריצ'רד גולדסטון.
אורח חיים בריא
אורח חיים בריא הוא אורח חיים המקטין את הסיכויים לחלות במחלות מסוימות, ומעלה את תוחלת החיים. אף על פי שהמושג מקובל ונפוץ, אין הסכמה מהו באמת אורח חיים בריא, אם כי יש מספר מצומצם של אספקטים שקיימת הסכמה רחבה שהם חלק מאורח חיים בריא.
המחלות העיקריות לגביהן נטען כי אורח חיים בריא מקטין את הסיכוי לחלות בהן הן סוכרת והשמנת יתר, ובמיוחד השמנת יתר חולנית. מחלות נוספות לגביהן נטען כי לאורח החיים יש השפעה על הסיכון לחלות בהן הן מחלות לב וכלי דם מסוימות, סוגים מסוימים של סרטן ומחלות כרוניות.
הפעולות הנכללות באורח חיים בריא נחלקות לפעולות אותן יש לבצע, ופעולות מהן יש להימנע.
תזונה.
קיימת הסכמה נרחבת כי התזונה היא גורם חשוב באורח חיים בריא. עם זאת, מעטות מאוד הן התובנות שבקונצנזוס בתחום זה. ההסכמה העיקרית היא כי יש להמעיט ואף להימנע מצריכת סוכר בכלל, וסוכר לבן בפרט. כן מוסכם באופן גורף כי צריכה של ויטמינים חיונית לקיום אורח חיים בריא. מעבר לאלו, כמעט כל המלצה בתחום התזונה נמצאת במחלוקת, בין אם מדובר בסוג המזון (פחמימות מול שומן, למשל), אופן הכנתו (בישול מול טיגון מול אכילה ללא עיבוד), הרגלי האכילה הנכונים (זמני ארוחות קבועים מול אכילה בהתאם לתחושת רעב), ועוד.
פעילות גופנית.
הנושא השני הכלול באורח חיים בריא הוא עיסוק בפעילות גופנית. קיימת הסכמה רחבה כי פעילות גופנית היא מרכיב חיוני באורח חיים בריא, אך היקף הפעילות המומלץ אינו מוסכם.
פעילות גופנית יכולה לתרום לשמירה על משקל גוף תקין, צפיפות עצם גבוהה, כוח שריר, גמישות, הפחתת סיכוני ניתוח, חיזוק המערכת החיסונית, הפחתת דיכאון ועוד. שרירים מתכווצים משחררים מספר חומרים המכונים מיוקינים התורמים להיווצרות רקמה חדשה, תיקון רקמה ולמספר פעולות אנטידלקתיות. כמו כן, פעילות גופנית מפחיתה את רמת הקורטיזול.
שינה.
גם השינה היא חלק מאורח חיים בריא, הן במשך השינה והן באיכותה. אך גם בנושא זה, נחלקים גורמי הבריאות והמחקרים בהמלצותיהם בנוגע לשינה.
השינה חשובה להתפתחות ולתפקוד. תפקידיה של השינה אינם ברורים במלואם, אך החל משנות ה-80 של המאה ה-20 העלו מחקרים מתחומים שונים של מדעי המוח מספר תובנות:
מאידך, מחסור בשעות שינה אצל ילדים עלול לגרום לבעיות קוגניטיביות והתנהגותיות, להשמנה, להחלשה של המערכת החיסונית, לירידה בריכוז ובזמן התגובה ולבעיות בגדילה, ובכך להשפיע לרעה על בריאותם הגופנית והנפשית.
מניעת נזקים.
חלק מאורח החיים הבריא הוא הימנעות מפעולות הגורמות נזק בריאותי, ונקיטת אמצעי הגנה נגד נזקים כאלה. בתחום זה, קיימות מספר הסכמות נרחבות:
פעילות פנאי.
עיסוק בפעילות פנאי כחלק מאורח חיים בריא נועד לצמצם נזקים הנגרמים מלחץ נפשי. בתחום זה מעטות ההמלצות הספציפיות, אך המקובלות יותר הן שהייה בחיק הטבע, פעילות משותפת במשפחה ובחברת אנשים אחרים, ופעילות מאתגרת מחשבתית.
קידום אורח חיים בריא.
גופים רבים מנסים לקדם אורח חיים בריא, החל מארגון האומות המאוחדות באמצעות מחקרים והמלצות של ארגון הבריאות העולמי, ממשלות ברחבי העולם באמצעות מסעות פרסום, חקיקה (לדוגמה חוק למניעת העישון במקומות ציבוריים והחשיפה לעישון) ומיסוי כבד על צריכה של חומרים מזיקים, ארגונים העוסקים בשירותי בריאות, חברות ביטוח על ידי הטבות בפרמיות על ביטוחי בריאות למקפידים על אורח חיים בריא, ואף מקומות תעסוקה המעודדים את עובדיהם לקיים אורח חיים בריא ואף מספקים אמצעים לצורך כך (כגון ארוחות בריאות וחדר כושר במקום העבודה)
אוגוסט השני (פולין)
אוגוסט השני החזק
פרדיננד פון קלר
פרדיננד פון קלר (בגרמנית: Ferdinand von Keller; 5 באוגוסט 1842 – 8 ביולי 1922) היה צייר ז'אנר וצייר היסטוריה גרמני.
חיים.
הוא נולד בקרלסרוהה למשפחתו של מהנדס אזרחי. בשנת 1857, כשהיה בן חמש עשרה, קיבל אביו חוזה לתכנון גשרים, כבישים וסכרים בברזיל. פרדיננד ואחיו פרנץ הצטרפו אליו לנסיעה. במהלך שהות של ארבע שנים הוא הצליח ללמד את עצמו ציור על ידי רישום הנוף הטרופי. זמן קצר לאחר שובם הוא נרשם לאקדמיה הממלכתית לאמנויות יפות בקרלסרוהה, שם למד אצל יוהאן וילהלם שירמר, לשעבר מנהל האקדמיה. לאחר מותו של שירמר, למד אצל לודוויג דה קודה.
עם זאת, הוא לא היה מרוצה מהאקדמיה ולקח שיעורים פרטיים בסטודיו של הנס קנון. בעקבות זאת, בשנת 1866 וב־1867, ערך טיול לימוד לשווייץ וצרפת. את ההכרה הראשונה שלו הוא השיג בציורו "מותו של פיליפ השני" בתערוכה הבינלאומית בפריז. בשנים 1867–1869 התגורר ברומא, שם הכיר את אנסלם פויירבך וחלק עמו סטודיו משותף.
בשנת 1870 הוא הפך למורה לציור פורטרטים והיסטוריה באקדמיה בקרלסרוהה ומונה לפרופסור בשנת 1873. בשנים 1880 עד 1913 שימש כמנהל.
בנוסף לציוריו הקבועים, הוא סיפק קישוטים דקורטיביים ותפאורות לתיאטרון הלאומי של באדן בקרלסרוהה ולזמפר-אופרה בדרזדן. הקישוטים שלו לאולם המלך קרל במוזיאון הממלכתי של וירטמברג מצאו חן בעיני המלך עד שהעניק לקלר תואר אצולה.
פרידריך הראשון, הדוכס הגדול של באדן, הזמין אותו לצייר את "ההיסטוריה של באדן", המוצגת כעת ב"סטטליך-קונסטללה" באדן-באדן. בקנה מידה קטן יותר, התחריטים שלו שימשו לאיור בספרים רבים.
הוא נפטר בשנת 1922 בבאדן-באדן.
רחוב בקרלסרוהה נקרא על שמו בשנת 1964.
לחיות את הרגע
לחיות את הרגע (באנגלית: The Spectacular Now, בתרגום חופשי לעברית: העכשיו המדהים) הוא סרט דרמה רומנטית אמריקאי בלייב אקשן מ-2013. הסרט בוים על ידי ג'יימס פונסולדט, כשאת התסריט כתבו סקוט ניוסטדטר ומייקל ה. וובר בהתבסס על ספר של טים תארפ.
העלילה מביאה את סיפור היכרותם והתאהבותם של המתבגרים סאטר קילי ואיימי פינקי, בשנה האחרונה ללימודיהם בתיכון.
עלילה.
סאטר קילי הוא בן נוער בשנה האחרונה ללימודיו בתיכון, והוא נחשב לאחד התלמידים הפופולריים ביותר. את מירב זמנו הוא מבלה במסיבות ובשתיית אלכוהול, יחד עם בת זוגו קאסידי. עם זאת, לאחר זוגיות ארוכה היא נפרדת ממנו. במכתב לנשיא האוניברסיטה אליה הוא מגיש מועמדות לקבלה, סאטר מצהיר כי פרידה זו היא המצוקה הגדולה ביותר בחייו. בדיכאון, הוא מתנגב אל בר ומשתכר עד אובדן חושים.
בבוקר למחרת, סאטר נמצא שרוע על מדשאה של בית מגורים אשר הוא איננו מכיר. איימי פינקי, עמיתתו הביישנית והמופנמת לספסל הלימודים, מעירה אותו, והוא מצטרף אליה בקו חלוקת העיתונים של אימה ברחבי השכונה במטרה לאתר את מכוניתו. במהלך שיחה של השניים זה עם זו, איימי מסכימה לסייע לסאטר בלימודי גאומטריה. במהלך השיעור הפרטי עם איימי, סאטר מגלה כי היא חכמה ומצחיקה ומתעניינת במדע בדיוני וקומיקס. השניים יוצאים יחד למסיבה ספונטנית בפארק ומשוחחים על חייהם. איימי מספרת לסאטר כי היא איננה מתכוונת ללמוד באוניברסיטה מתוך מחויבות לעזרה בעבודת אימה, וכן מודה כי היא מעולם לא שתתה אלכוהול ומעולם לא הייתה בזוגיות. בתגובה, סאטר מעניק לאיימי מחמאות, נותן לה לשתות אלכוהול ומנשק אותה.
בהנגאובר בבוקר לאחר המסיבה, סאטר מבין כי הוא הזמין את איימי להתלוות אליו כבת זוג בנשף הסיום. לאחר שהתחמק מאיימי לאורך כל יום הלימודים, סאטר הולך בלילה לביתה של קאסידי. השניים מעלים זיכרונות חיוביים מזוגיותם ומביעים את אהבתם זה כלפי זו, אך הרגשות הופכים לעצב כשסאטר מסרב להתחייב בפני קאסידי כי הוא יטפל בהרגלי השתייה המגונים שלו ויתחיל להתייחס ברצינות לעתיד שלו ושל מערכת היחסים שלהם. כמעין "ריבאונד", סאטר מזמין את איימי להצטרף אליו לארוחת ערב בבית אחותו הולי. שם, היא מספרת בכנות על מות אביה ממנת יתר של אופיואיד וחלומותיה על נישואים מושלמים.