מעט מאוד יהודים חיים עדיין בארצות ערב והאסלאם. באיראן חיה היום הקהילה הגדולה ביותר של יהודים (בשנת 2012 עדיין חיו באיראן כ-8,500 יהודים). הקהילה מוכרת על ידי הממשלה כמיעוט דתי רשמי, וכמו הזורואסטרים, הם זכו למושב בפרלמנט האיראני. נציגם היה מוריס מותמד. יהודים חיים עדיין גם באוזבקיסטן וטורקיה.
בעת המודרנית, פעילות התנועה הציונית ובהמשך הסכסוך הישראלי־ערבי הגדירו מחדש והשפיעו על היחסים בין ישראל ומדינות ערב, ובתוך כך גם אופי היחסים בין האסלאם והיהדות. במהלך מלחמת העצמאות - בה תקפו את ישראל חמש מדינות ערביות: מצרים, סוריה, ירדן, לבנון ועיראק - ובעשור לאחר מכן כ-850,000 יהודים עזבו או גורשו ממדינות ערב והאסלאם.
משחק המפקח
משחק המפקח הוא מודל מתמטי בתורת המשחקים בו יש "מפקח" ושחקן נוסף אחד או יותר. ה"מפקח" מוודא את ביצועי השחקנים על פי הכללים במודל. לרוב יש לשחקנים אינטרס להפר את כללי המשחק. ניתוח נכון של המודל על פי תאוריות שונות בתורת המשחקים, יעזור לכל צד להגיע לפתרון האופטימלי עבורו.
היסטוריה.
מודלים מתמטיים מסוג משחק המפקח פותחו מתוך צורך מעשי בשנות ה-60 במהלך המלחמה הקרה. במסגרת המשא ומתן בין ארצות הברית וברית המועצות בנושא פיקוח על הנשק הגרעיני ופירוקו הוסכמו כללים המגבילים את המעצמות בנושא. הבעיה שנוצרה הייתה פיקוח על עמידת המדינות בכללים שהוסכמו. ארצות הברית חששה שברית המועצות תמשיך ותבצע ניסויים בנשק גרעיני וזאת מצידה רצתה לשלוח משלחות פיקוח לתחומי ברית המועצות בכל פעם שעולה חשד לביצוע ניסוי שכזה. ברית המועצות מצידה לא רצתה לאפשר למשלחות אלו להיכנס לתחומה מתוך חשש שמטרתן תהיה איסוף מודיעין. כתוצאה מכך הוסכמו כללים נוספים בין המעצמות, המאפשרים פיקוח מוגבל של ארצות הברית על יריבתה. לארצות הברית היה אינטרס לגרום לכך שלא יהיו ניסויים גרעיניים מחוץ למסגרת ההסכם ושאם יהיו כאלה, אז שארצות הברית תדע על כך ותוכל להגיב בהתאם. כאמור, אמצעיה לפיקוח היו מוגבלים ולשם פתרון בעיות אלו, חוקרים בתורת המשחקים מידלו את הבעיות ומצאו פתרונות אופטימליים עבורן.
דוגמה.
הדוגמה הבאה היא מקרה פרטי פשוט.
נניח וברית המועצות יכולה לבצע ניסוי גרעיני באחד משני מועדים בלבד (מועד א' ומועד ב'). ארצות הברית מורשית לשלוח משלחת לבדיקת ביצוע ניסוי שכזה באחד משני המועדים בלבד. לברית המועצות ולארצות הברית אין העדפה (תועלת) מביצוע הניסוי או אי ביצועו במועד ספציפי.
התועלת המכומתת של ארצות הברית ושל ברית המועצות בכל אחת מהאפשרויות הן כדלקמן:
בהינתן מצב כזה, אפשר לנתחו בצורה הבאה:
לארצות הברית יש אינטרס שלא יבוצעו ניסויים גרעיניים כלל, לכן ניתן להסיק שתועלתה מאי ביצוע ניסוי גרעיני על ידי ברית המועצות תהיה גדולה מביצוע ניסוי שכזה על אף שנתפס. ולכן α&gt;1. כמו כן לברית המועצות יש אינטרס לבצע ניסוי גרעיני, במידה ולא תיתפס. כלומר עדיף לה לא להיתפס ולא לבצע ניסוי גרעיני מאשר לבצע ניסוי גרעיני ולהיתפס, מצד שני המקרה האולטימטיבי עבורה יהיה ביצוע ניסוי גרעיני מבלי להיתפס. מכאן נסיק כי 0&lt;β וכן β&lt;1.
בשלב ראשון של ניתוח המשחק והמהלכים האולטימטיביים לביצוע, ניתן להציג את עץ המשחק בצורה הבאה, אשר מציג את כל אפשרויות המשחק של שני השחקנים.
בשלב שני, ניתן לפסול הרבה מאפשרויות המשחק.
נשארנו עם תת-המשחק הבא, המוצג באמצעות טבלה ובכל תא כתובה התועלת של כל אחד מהשחקנים (שחקן השורה ושחקן העמודה כפי שמצוין בטבלה).
כעת, על מנת למצוא שיווי משקל כלשהו (לאו דווקא יחיד), ניתן להוריד אסטרטגיות נשלטות חלש, כגון זו שבשורה האחרונה בטבלה. במצב זה ניתן להסיק שאין שיווי משקל באסטרטגיות טהורות. נשאר עם משחק מטריצה בגודל 2X2, שיווי המשקל בו יתקבל בחישוב על ידי אסטרטגיות מעורבות (שאינו מיוחד ל"משחק המפקח"). שיווי המשקל יתקבל בקמור התשלומים של שני השחקנים.
לאחר חישוב, נמצא שבמשחק זה שיווי המשקל היחיד הוא:
עבור ברית המועצות: formula_1
עבור ארצות הברית: formula_2
נשים לב ששיווי המשקל נמצא על הישר הימני בשוליי הקמור. כמו כן, זהו שיווי המשקל היחיד הנובע מכך שארצות הברית תהיה מעוניינת להגדיל את תועלתה ותנסה לגרום לברית המועצות לשחק B על ידי כך שתגדיל את הסתברותה לשחק L.
על ידי חישוב נגיע לכך שאסטרטגית המקסמין של ברית המועצות היא formula_3
והתשלום שלה עבור משחק באסטרטגיה זו הוא formula_4 שזהו אותו התשלום כאשר היא משחקת את המשחק הטוב ביותר שלה בתגובה לאסטרטגיה המעורבת של ארצות הברית. כלומר, ברית המועצות משחקת באסטרטגיה אחת מסוימת ללא תלות באסטרטגיה המעורבת של ארצות הברית. גאומטרית, נובע מכך, שהתשלום של שתי המעצמות נמצא על קו אנכי לציר ה-formula_5. מכאן ניתן להסיק (עד כדי ε) שארצות הברית אינה יכולה לצפות לתשלום גבוה יותר מאשר זה שהיא מקבלת כאשר היא משחקת באסטרטגיה שמצאנו לעיל (האסטרטגיה המעורבת). זאת מכיוון שארצות הברית תרצה למקסם את תועלתה והמקסימום יתקבל על שפת הקמור.
אח&quot;י געש (סער 3)
אח"י געש (סער 3) הייתה ספינת סער שנבנתה במספנות "CMN" בשרבור. כספינה תשיעית לספינות סער ושלישית מדגם סער 3. הייתה הספינה הראשונה בחיל הים שנקראה בשם זה. הושקה במאי 1969 יצאה לדרכה לארץ במבצע ספינות שרבורג בדצמבר 1969. וסיימה את השירות בשנת 1985. במסגרת חידוש סדר הכוחות הוחלפה בספינה מדגם סער 4.5 הנושאת אותו שם.
מילוט ספינות שרבורג.
משימה ראשונה לספינה הייתה במילוט משרבור במסגרת מבצע נועה.
אח"י געש שימשה כספינת פיקוד משנית לכח ועליה הפליג סא"ל עזרא קדם (כריש). מפקד הספינה היה סרן גיל קרן וקציני המשמרת היו ליאור מרגולין ודוד הרפזי. קצין המכונה היה .
לאחר התדלוק השני שנעשה מדרום למלטה הובילה אח"י געש את אח"י חץ ושתיהן נעו בנפרד משאר הכוח.
משימות ראשונות.
בשנת 1970 הורכבה בספינה מערכת הנשק טילי ים-ים גבריאל ותותח אוטו מלרה 76 מ"מ. במסגרת שייטת ספינות הטילים הוגדרה הספינה בפלגה 33.
משימה חשובה ראשונה לספינה הייתה חיפוש מסוק שהתרסק בים. בחודש יולי 1971 התרחש אסון מסוק העשרה, שבו התרסק מסוק יסעור של חיל האוויר מעל הים בקרבת חוף סיני. אח"י געש יצאה לחיפושים שנערכו בשיתוף מטוסי חיל האוויר. המקום אותר והגופות שנמצאו נאספו לספינה והובאו לנמל.
ב-4 באפריל 1973 נטלה הספינה חלק במבצע אביב נעורים. השתתפה בפיצוץ מתקנים של מחבלים בעיר צידון שבדרום לבנון.
במלחמת יום הכיפורים.
כאשר פרצה מלחמת יום הכיפורים הייתה הספינה בכשירות מלאה והשתתפה בלילה הראשון בקרב לטקיה. הספינה בפיקוד רס"ן אריה שפר הצטיינה בקרב. הכח הישראלי שהיה ערוך כלפי נמל לטקיה הופתע משלוש ספינות טילים סוריות שירו את הטילים מכיוון דרום מזרח. פעולות ההתגוננות מטילים הצליחו. הספינות הישראליות לא נפגעו וסגרו במלוא המהירות לעבר הספינות הסוריות.
במהלך התרחשות הקרב, זיהתה אח"י געש ספינת טילים אוסה במצב היערכות לירי טילים על הכח הישראלי. אחי געש הסתערה על אוסה תוך התגוננות והתחמקות מהטילים המאיימים נגדה. הסורים שאפו לנצל את יתרון הטווח של טילי הסטיקס על ידי ירי מוקדם ככל האפשר. מכך נוצר מצב דו-קרב שבו טילים משני הצדדים נמצאים בו זמנית באוויר האחד כנגד השני. תוך כך הצליחה אח"י געש לירות שני טילי גבריאל ברצף, הטיל הראשון של אח"י געש פגע במטרה שהתפוצצה. הטיל השני נשאר ללא מטרה ונפל לים. המפקדים הסורים ומרבית אנשי הצוות נהרגו בקרב. . המצב שבו טילים משני הצדדים נמצאים בו זמנית באוויר לא חזר על עצמו במלחמה.
בהמשך מלחמת יום הכיפורים השתתפה בקרב לטקיה השני הפגיזה בנמל הצי הסורי "מינת אל-ביידה". בליל 19/20 אוקטובר השתתפה אח"י געש יחד עם אח"י חנית (סער 3), בהפגזת החוף הסורי.
לחימה במחבלים.
אח"י געש השתתפה בפעולות אבטחה על חופי ישראל, ב-7 במרץ 1975 לכדה מול חופי חיפה ספינה שהובילה את המחבלים שהשתלטו על מלון סבוי.
אח"י געש השתתפה במבצע ליטני בחודש מרץ 1978 בפיקוד אלכס אייל. פעילויות עיקריות במבצע כללו הפגזת חוף ומבצעים עם ש/13 והשתתפות במצור הימי. כן השתתפה במבצעים יזומים רבים.
לאחר הסכם השלום עם מצרים אורגנה שייטת ספינות הטילים מחדש בים התיכון ואח"י געש מצאה את מקומה במסגרת פלגה 45 בבסיס חיפה.
החפה במפרץ אילת וחילוץ.
אח"י געש שירתה בבסיס חיפה ובספטמבר 1981 נשלחה לאילת דרך תעלת סואץ לטיפול תחזוקה. הפלגה מבצעית לפי פקודת "דרך צלחה 7" מפקד המבצע היה מפל"ג 45. איוש הספינה לקה בחוסר אנשי צוות אחראיים וקציני מחלקות מוסמכים. מפקד הספינה דרש השלמות קבועות אך אנשי הצוות החסרים הושלמו מספינות אחרות. נוספו גם אורחים ומפקחים. הספינה יצאה לים עם מספר תקלות שהוגדרו כי יתוקנו במהלך השיפוץ. בהיותה בדרכה בלילה במרכז מפרץ אילת ארעה תקלה באספקת המתח החשמלי. טיפול ראשוני שגוי הביא לכיבוי מכ"ם החיפוש ותקיעת עוקבי המצפן החשמלי. אנשי המשמרת בגשר לא הבחינו שהעוקבים תפוסים ולא קיימו תצפית יעילה. המפקד לא הוזעק. הספינה עלתה במהירות 27 קשר על ריף אלמוגים בחוף הסעודי, באתר: . לגוף הספינה נגרם נזק משמעותי אך לא היו נפגעים.
אח"י חנית (סער 3), שנמצאה באילת, הוזנקה למקום ומנעה מסירות משמר סעודיות להתקרב. שני דבורים אבטחו ובודדו את האזור.
הספינה חולצה מהחוף במבצע ימאות מורכב, שארך שלוש יממות. מבצע הולנדי מעופף נעשה בפיקוד ישיר של ראש מספן ציוד תא"ל חנוך בן אליהו והשתתפו בו שתי גוררות מנמל אילת ונחתת פ-55 שהנחיתה צמ"ה.
החזרה לכשירות.