מהלכים של משרד החינוך המופעל על ידי חמאס להטיך אידיאלים איסלאמיסטים על מערכת החינוך בתחומים שנוגעים לפלסטינים רבים. במרץ 2007 הוצאו מתוכנית הלימודים סיפורי עם המסופרים על נשים פלסטיניות ועל פי דיווחים הושמדו כ-1,500 עותקים של סיפורי העם האלו. שר החינוך, נאצר שאער טען כי הספר היא "מלא בביטויים מיניים ברורים" והזכיר ספר בשם "הציפור הקטנה" כגושפנקה לסמל שמסמל נשיות ונושאים מיניים.
אכיפת חוק.
על פי הדו"ח השנתי של הקבוצה למעקב אחר זכויות האדם בשנת 2005, נרשמו כ-385 הרוגים פלסטינים. מתוכם כ-222 פלסטינים נהרגו על ידי הכוחות הישראלים, כ-113 פלסטינים נהרגו על ידי פלסטינים וכ-50 פלסטינים נהרגו בנסיבות לא ברורות. כ-9 פלסטינים נהרגו על ידי מתנחלים ישראלים. באותה שנה נהרגו כ-51 ישראלים על ידי פלסטינים (42 מהם היו אזרחים וכ-9 היו אנשי צבא). בנוסף לכך, פלסטינים הרגו כ-10 פלסטינים אחרים לאחר שהן נחשדו בכך שיתפו פעולה עם הרשויות הישראליות.
ב-2012 פרסם הארגון הערבי לזכויות אדם דו"ח שמאשים את הרשות הפלסטינית ב"פרקטיקות לא אנושויות והפרת זכויות אדם נגד אזרחים פלסטיניים". הארגון טען כי בין השנים 2007 ל-2011 הרשות עיכבה כ-13,271 פלסטינים ועינה כ-96% מהם, ובתוצאה מאותם עינויים נהרגו שישה פלסטיניים.
עונש מוות.
עונש מוות חוקי ברשות הפלסטינית. הרשות הוציאה להורג 5 אנשים ב-2005.
חשיפת יעדים אזרחיים לפעולה צבאית.
בנובמבר 2006, כ-50 פלסטיניות נאלצו להיות מגן אנושי לחמושים פלסטיניים כנגד תקיפה של חיילים ישראליים. נשים שימשו כמגן אנושי לפלסטינים החמושים שהסתתרו במסגד, עד שאותם חמושים נמלטו כבר נהרגו כ-2 מהנשים על ידי הכוחות הפלסטיניים.
מקרה נוסף שקרה באותו חודש היה כאשר אזרחים פלסטינים נקראו להגן על אתרים שצבא הגנה לישראל תכנן לתקוף, בנוסף לכך הרשות הפלסטינית הואשמה בשימוש באזרחים כמגן אנושי במהלך מבצעים בהם ניסו כוחות צבאיים לאתר ולתפוס בתים ששימשו אתרים להברחת נשק לשטחים הפלסטיניים.
שימוש באזרחים כמגן אנושי נעשה על ידי חמאס גם בעת מבצע עמוד ענן ומבצע צוק איתן. חמאס החביא רקטות גם בבתי ספר ומתקנים של אונר"א. כמו כן ביצע חמאס שיגורי רקטות ופצמ"רים מחצרות בתי ספר, כולל ירי הפצמ"רים ממנו נהרג ילד ישראלי בן 4. ב-22 ביולי 2014 פרסם דובר צה"ל סרט המתעד פעילי טרור נמלטים מאתר שיגור באמצעות אמבולנס. חמאס השתמש בבית החולים וופא שבשכונת שג'אעיה להפעלת חדרי מלחמה וכמפקדה, ואף אוחסנו בו אמצעי לחימה ובפרט רקטות. במשך ימים נורתה ממנו אש נק"ל ונ"ט לכיוון כוחות צה"ל. אחרי שצה"ל וידא שבית החולים פונה הוא תקף אותו, התקיפה גרמה לפיצוצי משנה של האמל"ח שאוחסן שם. עיתונאית פינית דיווחה שראתה מחבלים משגרים רקטות מבית החולים שיפא שבמרכז עזה. הארכיבישוף האורתודוקסי היווני אמר שחמאס ירה רקטות ממתחם הכנסייה שלו שבו חסו 2,000 מוסלמים. מספר עיתונאים דיווחו שחמאס איים עליהם שלא ידווחו על שימוש במגן אנושי וב-11 באוגוסט הוציא ארגון העיתונאים הזרים בישראל הודעת גינוי רשמית לחמאס על כך.
בתחילת יוני 2017 חשפה אונר"א מנהרת טרור שחפר חמאס מתחת לבית ספר של הארגון בעזה. אונר"א גינתה את החפירה ואמרה שחמאס הבטיח לאטום אותה.
הפרת זכויות אדם בשטחים הפלסטינים על ידי הרשויות הישראליות.
ברצועת עזה נהרסו מבנים רבים ברפיח סביב ציר פילדלפי תוך כדי הלחימה שהתנהלה שם באופן יומיומי, בעיקר סביב מנהרות ההברחה של רצועת עזה. צה"ל הרס בתים רבים שנשקו לציר וששימשו כעמדות ירי לצלפים ורקטות נגד טנקים על כוחות צה"ל, וכן מבנים שהסתירו פתחי מנהרות תת-קרקעיות. לפי ארגוני זכויות אדם בשנים 2000–2005 הרס צה"ל אלפי בתים ברצועת עזה, רבים מהם ברפיח. ארגוני זכויות האדם גינו את ההרס הרב וטענו שהוא לא מידתי ומהווה עונש קולקטיבי נגד הפלסטינים.
מעמד האישה וזכויות להט"ב.
מעמד האישה.
לנשים יש זכות בחירה מלאה ברשות הפלסטינית, בבחירות הפרלמנטריות שנערכו ב-2006 כ-47% מהמצביעים היו נשים. לפני הבחירות, תוקן חוק הבחירות כדי שתהיה מכסה שתחייב מפלגות להכניס נשים למפלגות שנרשמו. כתוצאה מחוק זה, כ-22% מהמועמדים של הרשימות שרצו בבחירות היו נשים.
עם זאת, ברצועת עזה מצבם של הנשים היה קשה יותר. ברצועת עזה החמאס אוכף כללי צניעות כלפי נשים מוסלמיות ברצועה. נשים נאלצו ללבוש כיסוי ראש כאשר נכנסים לבניינים של משרדי ממשלת החמאס. ביולי 2010 אסר חמאס על נשים לעשן נרגילה בציבור, בטענה כי הדבר יצמצם את תופעת הגירושים שהולכת וגוברת ברצועה.
רצח על חילול כבוד המשפחה היא תופעה בעייתית ברשות הפלסטינית, ממשלת חמאס אינה פועלת כדי להפסיק את המעשים. על פי דו"ח של המרכז הפלסטיני לזכויות האדם מ-2005, כ-11 נשים פלסטינות נרצחו בעקבות חילול כבוד המשפחה. גם דוח של ארגון Human Rights Watch הצביע על אלימות ביטחונית כנגד נשים ונערות פלסטיניות.
על אף היקף התופעה ושכיחותה, ב-2011 חתם מחמוד עבאס, יושב ראש הרשות הפלסטינית על צו המורה כי רצח על רקע חילול כבוד המשפחה ייחשב כפשע לכל דבר ומבצעיו לא יזכו להקלה בעונשם.
זכויות להט"ב.
חוק היסוד של הרשות הפלסטינית כולל סעיפי הגנה מפני אפליה על רקע גזע, מין, צבע, דת, דעות פוליטיות או נכות, וכן הגנה על זכויות האדם, חופש הביטוי ועוד. עם זאת, לא קיימת ברשות הפלסטינית חקיקה מוגדרת לשמירת זכויות הלהט"בים מפני אפליה או הטרדה. לפי אוגדן החוקים נגד הומוסקסואליות שהופץ על ידי האיגוד הבינלאומי ללסביות, הומואים, ביסקסואלים, טרנס ואינטרסקס (ILGA) בשנת 2010, הפיכת הומוסקסואליות לחוקית ברשות הפלסטינית היא מעשה טלאים ואינה אחודה. מחד, בגדה המערבית הוצאת ההומוסקסואליות מחוץ לחוק בוטלה בשנת 1951, ומאידך ברצועת עזה, סעיף מספר 84 בהחוק המנדטורי משנת 1936 האוסר על קיום יחסי מין בין גברים (אך לא בין נשים) עדיין בתוקפו.
מקרה ידוע של הוצאה להורג של מחמוד אשתיווי, מנהיג חמאס באשמת הומוסקסואליות וגנבה התרחש ב-2016. אשתיווי השאיר במותו שתי נשים ושלושה ילדים.
באוגוסט 2019 פורסם כי התקיים בשכם אירוע גאווה שאורגן על ידי הארגון אלקאוס, לאחר סיום האירוע איימה המשטרה הפלסטינית לרדוף ואף לעצור כל מי שהשתתף באירועים של הקהילה בשטחי הרשות בטענה כי האירוע עודד לפעול בצורה שמתנגדת לערכים ולמסורת הפלסטינית. בעקבות הודעת האיום של המשטרה נאלץ הארגון לבטל אירוע נוסף מסוג זה ברמאללה. בעקבות האירוע פורסמו ברשתות החברתיות מספר פוסטים של צעירים פלסטיניים שתמכו בקהילה ובארגון ומחו על רדיפתם על ידי המשטרה.
בשנת 2022 פרסם ארגון UN WATCH כי קיימות עדויות רבות של הפרת זכויות אדם והפעלת עינויים כלפי להט"בים ברשות הפלסטינית וברצועת עזה שמפעילים הרשות הפלסטינית ושלטון החמאס, וכי פעמים רבות להט"בים ניצבים בפני סכנת מוות ונאלצים לברוח מהמדינה. בעקבות הדו"ח נקבע דיון בוועדת האו"ם בשאלה האם להוציא את הרשות הפלסטינית מחברות באמנה לזכויות אדם בשל ההפרות החמורות.
זכויות אדם ברשות הפלסטינית
תרגום שני למגילת אסתר
יושי (מוזיקאי)
יושי, שם הבמה של יוחאי בלום (נולד ב-21 בספטמבר 1983) הוא מוזיקאי, זמר ויוצר ישראלי.
ביוגרפיה.
בלום נולד וגדל בנוף הגליל (נצרת עילית) לאם מורה ואב הנדסאי מכונות. למד בבית הספר התיכון קריית החינוך אורט ע"ש משה שרת בנצרת עילית. כבר בילדותו התעניין במוזיקה והחל לנגן בפסנתר כשהיה בכיתה ב', אך בדיעבד מציין בלום שלא מצא בכך עניין רב. כשהיה בכיתה ט' למד בעל פה ספר תווים של רמי קלינשטיין: "(...) הבנתי שאפשר פשוט למצוא איזה שיר מוכר וללמוד לנגן אותו בעצמי. זה ממש הפך את כל מה שהכרתי." קלינשטיין היה גם מי שבמפגש מקרי עם בלום שכנע אותו להיבחן ללהקה צבאית.
הכינוי יושי נוצר בנעוריו על ידי חבריו ללהקת המחול בה רקד כנער, אבל לדבריו קשור גם לתרבות היפנית שאליה הוא מתחבר (בה קיימת דמות בדיונית בשם יושי, באנגלית: Yoshi, ביפנית: Yosshi ヨッシー). יושי מתגורר בתל אביב.
קריירה מוזיקלית.
לאחר סיום שירותו הצבאי בלהקת חיל החינוך והנוער בצה"ל, החל בלום לעסוק באופן מקצועי בתחום המוזיקה. הוא הפיק, הקליט וניגן כקלידן עם מוזיקאים והרכבים שונים: מוקי, עילי בוטנר וילדי החוץ, שי גבסו, רמי קליינשטיין, קובי אפללו ועוד. כמו כן עבד עם רוני אלטר אותה הכיר במהלך השירות בצה"ל והופיע איתה בנגינה על פסנתר וביצוע קולות.
במקביל לעבודה בתחום המוזיקה בלום סיים בהצטיינות תואר ראשון ותואר שני בלימודי פילוסופיה באוניברסיטת תל אביב. לאחר סיום שני התארים התקבל ללימודי רפואה גם כן באוניברסיטת תל אביב ובמקביל המשיך לעסוק במוזיקה.
לאחר שלוש שנות לימודים במסגרת המסלול ללימודי הרפואה החליט בלום לעזוב את הלימודים על מנת להתמקד בקריירה המוזיקלית שלו. כארבעה חודשים לאחר שעזב את הלימודים הוא סיים לעבוד על אלבום הבכורה שלו.
אלבום בכורה.
זרים מכירים, אלבום הבכורה שלו, ראה אור בשנת 2021. המילים הלחנים וההפקה המוזיקלית של בלום למעט שני שירים שהם שיתוף פעולה עם המפיק עמרי אמדו.