יחסי דרום אוסטיה–ישראל הם היחסים בין רפובליקת דרום אוסטיה לבין מדינת ישראל. כיום לא מתקיימים יחסים באופן רשמי וזאת מכיוון שבדומה לרוב מדינות העולם - ישראל לא מכירה בעצמאותן של אבחזיה ודרום אוסטיה ורואה בהן כחלק מגאורגיה.
היסטוריה.
מלחמת גאורגיה–רוסיה.
בשנת 2008, במהלך המלחמה בדרום אוסטיה, תמכה ישראל בגאורגיה בפן הצבאי והמדיני, והכירה בזכות השליטה שלה על המחוזות דרום אוסטיה ואבחזיה. בעת המלחמה גאורגיה נלחמה באמצעות מלט"ים תוצרת ישראל, שנמכרו לה טרם המלחמה. רוסיה פנתה לישראל, בבקשה לקבל הבהרות לגבי אספקת מל"טים ישראליים לגאורגיה. הבקשה הועברה לישראל באמצעות הנספח הצבאי בשגרירות ישראל במוסקבה. רוסיה ביקשה לדעת אם ישראל אכן מספקת מזל"טים לגאורגיה כדי שזו תשתמש בהם במסגרת פעולות צבאיות נגד הבדלנים האבחזים. מקור ביטחוני ישראלי אישר כי המל"טים שברשות גאורגיה הם מתוצרת חברת אלביט הישראלית. כמו כן, אמר מקור מדיני בירושלים כי לרוסיה לא היו עדויות חותכות לכך שמדובר במל"ט מתוצרת ישראל והיא העבירה את הבקשה להבהרה על בסיס חשדות. לדברי נשיא גאורגיה, מיכאיל סאקשווילי, לגאורגיה היה כ-40 מל"טים שאותם רכשה מישראל וחילקה בין פיקודים שונים בצבא ובמשטרה. "זהו כלי שימושי מאוד באזורים הרריים", הוסיף. לדבריו, המל"ט שהופל היה שייך למשרד הפנים הגאורגי.
פוליטיקה ויחסי חוץ.
בעוד ישראל וגאורגיה הן מדינות השואפות להתחבר עם מדינות המערב, דרום אוסטיה לעומתן, שואפת להתחבר למדינות שהיו בגוש הפרו-קומוניסטי לשעבר. לדוגמה: דרום אוסטיה מוכרת על ידי רוסיה וסוריה ומקיימת עמן יחסים דיפלומטיים רשמיים. ב-2008 תמכה ישראל בגאורגיה במהלך מלחמת גאורגיה–רוסיה. ובנוסף, משרד החוץ הישראלי פרסם אזהרת מסע לאבחזיה ולדרום אוסטיה דרך רוסיה והמליץ לאזרחי ישראל להגיע לשטחים אלו דרך גאורגיה, מכיוון שהחוק הגאורגי אוסר על מעבר לשטחים אלו דרך רוסיה, ואילו גאורגיה מצידה תמכה בישראל במסגרת הסכסוך הישראלי-פלסטיני. לדוגמה, ב-20 בנובמבר 2012, בעת מבצע עמוד ענן, התקיים מפגן תמיכה גדול למען ישראל בעיר טביליסי בגאורגיה. בנוסף שידרה הטלוויזיה הגאורגית תעמולה אוהדת כלפי ישראל וחולקו חוברות הסברה לטובתה בבתי הספר. ובחודש מאי 2021, במהלך העימות בין ישראל לבין החמאס (מבצע שומר החומות), התקיימו בערים טביליסי ובתומי מפגני תמיכה בישראל, וזאת על ידי אזרחים גאורגים לצד ארגון "בית ישראל". לעומת גאורגיה, דרום אוסטיה מקיימת יחסים דיפלומטיים רשמיים עם סוריה, מדינה עמה ניתקה גאורגיה את היחסים הדיפלומטיים (בשל הכרת סוריה באבחזיה ודרום אוסטיה), ומוגדרת כמדינת אויב על ידי ישראל.
מדרון אנדרייבסקי
מדרון אנדרייבסקי (באוקראינית: Андріївський узвіз) הוא אחד השבילים העתיקים בקייב המחבר את העיר העליונה, חלקה המרכזי, עם פודיל המסחרי.
מדרון אנדרייבסקי היא אחת האטרקציות התיירותיות העיקריות בקייב.
I Have Questions
I Have Questions (בעברית: יש לי שאלות) הוא שיר שהוקלט על ידי הזמרת-יוצרת הקובנית קמילה קביו, מתוך המהדורה היפנית של אלבום הבכורה שלה, הקרוי על שמה, "". השיר יצא לאור ב-22 במאי 2017, על ידי חברות התקליטים אפיק רקורדס וסייקו מיוזיק, כסינגל שיווקי מתוך האלבום.
השיר הגיע למקום ה-24 במצעד השירים מתחת להוט 100.
רקע וכתיבה.
השיר נכתב על ידי קמילה קביו, ג'סי שטקין וביבי בורלי והופק על ידי בורלי גם כן. "I Have Questions" מורכב ממילים מלנכוליות. קביו לא מבינה מדוע אהובה עזב אותה ויש לה שאלות לגבי זה. ההפקה ה"אפלה" שלו כוללת שימוש בולט בצ'לו, תוך שימוש במכונת תופים שמתחיל להתנגן לאחר הבית השנייה.
בסמוך לצאתו, עלה השיר לרשת הזרמת המדיה ספוטיפיי, תוך שהצליח לצבור שם למעלה מ-140 מיליון השמעות.
וידאו קליפ.
הווידאו קליפ הרשמי של השיר פורסם ב-22 במאי 2017, ביום צאתו כסינגל שיווקי רשמי מתוך המהדורה היפנית של אלבום הבכורה של קביו. אותו הקליפ הוא מעין קליפ מילים, הכולל בתוכו את מילות השיר, לצד אפקטים חזותיים שמציגים אותן. קליפ מילים נוסף שפורסם זכה להצלחה כאשר צבר למעלה מ-7.7 מיליון צפיות.
נכון לאוקטובר 2021, מונה הצפיות של הקליפ עומד על למעלה מ-38 מיליון צפיות.
רמת מוצא
The Confetti Tour
ג'רג' ארדי קראוס
ג'רג' ארדי קראוס (בהונגרית: Érdi Krausz György; בודפשט, 31 באוגוסט 1899 – בודפשט, 25 בספטמבר 1972) היה מהנדס גאודזיה, מודד, קרטוגרף יהודי-הונגרי.
ביוגרפיה.
ג'רג' קראוס נולד במשפחה יהודית כבנם של שמעון קראוס (1873–1938), בנקאי, פוליטיקאי-כלכלי ושל אידה קצאו (1880–1936). סבו וסבתו מצד אביו היו מור קראוס ובורבאלה קוריטשונר, סבו וסבתו מצד אמו היו פרידייש קצאו (1842–?) סוחר, ורוזה שוורץ. את התואר בהנדסה קיבל קראוס באוניברסיטת ברלין-שרלוטנבורג בשנת 1924. בין השנים 1925–1938 עבד בבודפשט כמהנדס פרטי עצמאי.
היטל ארדי קראוס.
שמו של ארדי קראוס קשור לפרסום היטל שנקרא על שמו שפרסם בשנת 1960 ויצר אותו על ידי טרנספורמציה של היטל מולביד (Mollweide projection) ושל היטל מרקטור-סנסון (Mercator – Sanson projection). היטל מולביד והיטל מרקטור-סנסון הן בין ההיטלים הגליליים שאחת התכונות החשובות שלהן היא שהתמונות של מעגלי קוי הרוחב של כדור הארץ הם מקבילים בהיטלים. ההתאמה של ארדי קראוס בוצעה לאורך קו הרוחב ה-60 או ה-70. מאחר שהחלקים הבודדים של ההיטל היו צריכים להיות מוגדלים בדרגות שונות עבור ההתאמה, היה צריך לצפות ליחס רוחב-גובה שונה באזור הקטבים מאשר בקווי הרוחב הנמוכים יותר. פגם היופי הנוסף בהיטל הוא שקו המרידיאנים נשבר (בערך 10 מעלות). ללא קשר לחסרונות אלו, ניתן להשתמש בהיטל של ארדי קראוס היטב והוא גם משמש באופן קבוע באטלסים שונים של קרטוגרפיה, כדי לייצג את כל כדור הארץ.
קריירה.
עבודתו הקרטוגרפית התמקדה בעיקר בניתוח היטלי מפות. תחום נוסף בעבודתו היה טיסות חלל ותצפית על לוויינים. הוא עידכן ועיבד את הפטנט של הגיליון האלקטרוני האסטרונומי בשם Navicard כדי לעקוב אחר לוויינים (1961). הייתה לו פעילות ספרותית בולטת בהפצה מדע בתחום האסטרונאוטיקה.
אנטי קריספר
חלבוני אנטי קריספר (Anti-Clustered Regularly Interspaced Short Palindromic Repeats; בראשי תיבות Acr) הם חלבונים שמקודדים על ידי אלמנטים גנטיים ניידים (MGEs), כגון פלסמידים ובקטריופאג'ים (פאג'ים), המעכבים את תפקוד CRISPR-Cas, מערכת חיסונית של פרוקריוטיים. עד כה התגלו 45 משפחות חלבוני Acr עם מנגנונים ומבנים ברורים וללא דמיון רצפי משמעותי זה לזה. מלבד גודלם הקטן, שנע לרוב בין 50 ל-150 חומצות אמינו, אין מאפיינים נפוצים השמורים בין רצפי חלבונים שונים במשפחה זו. לעיתים קרובות ניתן למצוא גנים של Acr זה לצד זה, מה שמסייע לזיהוי ולמחקר שלהם. יכולתם של חלבוני Acr רבים להפריע ישירות לתפקודי מערכות CRISPR-Cas מספקת אפשרות לרגולציה לאחר תרגום לטכנולוגיות שנגזרות מ-CRISPR-Cas. במהלך השנים האחרונות נקבעו מנגנוני פעולה של שישה חלבוני אנטי קריספר על ידי שילוב של מחקרים גנטיים, ביוכימיים ומבניים,
חלבוני האנטי קריספר ככל הנראה נוצרו כתוצאה מלחץ אבולוציוני שהופעל על הפאג'ים על מנת למנוע את הרס הגנום שלהם לאחר החדרתו לתוך תא חיידקי, ולאפשר הדבקה יעילה. מנגנונים אחרים להתחמקות ממערכות ה-CRISPR-Cas, שהוכרו לפני האנטי קריספר הן מוטציות נקודתיות ואירועי שחלוף (recombination) ששימשו לחמוק מספייסרים של מערכות קריספר. מכיוון שיש צורך בהתאמה בין הרצף של הספייסר (מקטעים זהים עם רווחים בגנום המארח) לבין הרצף של הפאג' – שינויים כמו מוטציות נקודתיות ורקומבציה מונעים את ההתאמה ולכן גם את הפעילות של מערכת הקריספר באותו אתר. כיום, חלבוני האנטי קריספר הם הדרך היעילה ביותר המוכרת של פאג'ים לשרוד את תהליך הדבקת פרוקריוטיים בעלי מערכות הגנה של CRISPR.
תהליך גילוי.
מערכות CRISPR-Cas הן בעלות יכולת הסתגלות גבוהה ואזורי CRISPR נפוצים מאוד בגנומים של חיידקים וארכיאונים, דבר המעיד על כך שהמערכות האלו הן ככל הנראה היעילות ביותר להתמודדות עם חדירה של חומר גנטי זר לחיידק. לפני גילוי גני האנטי קריספר, הדרך היחידה שהייתה מוכרת למדע להתמודדות של הפאג'ים עם מערכות אלו הייתה מוטציות נקודתיות ואירועי רקומבינציה (שחלוף). מוטציות נקודתיות הן אירועים מיוחדים וחריגים שתדירותם נמוכה, אשר מתקבעים לאורך האבולוציה רק אם הם מקנים יתרון אבולוציוני, והן אפשרו לפאג'ים לבצע הדבקה מוצלחת למרות המצאות מערכות ה-CRISPR-Cas בחיידקים.
אנטי-קריספר התגלה לראשונה ב"פסאודומונס אארוגינוזה" (Pseudomonas aeruginosa) בעקבות מחקר של מערכת I-F CRISPR-Cas. בניסוי לקחו שלושה פאג'ים רגישים למערכות CRISPR ורצו לבדוק את יעילות יצירת רובד נגיפי (פלאק), המהווה מדד למוות של חיידקים, על ידי הפאג'ים. הניסוי הראה במפתיע כי אחד מזני הפאג'ים הליזוגניים של הפסאודומונס אארוגינוזה, PA14(JBD30), הצליח לגדול. החוקרים ניסו להבין מה איפשר לאותם פאג'ים לגדול למרות מערכת הקריספר והגיעו למסקנה כי גנים המקודדים על-ידי הפאג'ים גרמו להשבתת מערכת ה-CRISPR-Cas של החיידק.