שפ"י פועל, בין השאר, על פי הגישה המערכתית, הרואה את הפרט כחלק ממערכות חברתיות שונות - משפחה, כיתה, בית ספר והסביבה הקהילתית. לכן תפקידם של היועצים והפסיכולוגים החינוכיים הוא לשפר את מקצועיותם ומיומנותם של המורים בתחומי בריאות הנפש, דבר שיוכל לאפשר אקלים כיתה המעודד צמיחה, ויוכל לתרום ללמידה ולתפקוד החברתי של התלמידים. במקרים של קשיים הקשורים לתלמידים ספציפיים, מעניק שפ"י גם שירותי טיפול וייעוץ פרטניים לתלמידים ולהוריהם, כאשר הם מצויים במצב בו קיימים גורמים הפוגעים בהתפתחותם התקינה.
הנהלת שפ"י עובדת מול קובעי המדיניות במשרד החינוך, התרבות והספורט, ומסייעת להם בקבלת החלטות המכוונות לטובתו של הילד ולבריאותו הנפשית. שפ"י הוא הגוף המוביל במשרד החינוך את הטיפול בנושאים כגון קידום אקלים בית ספר ומניעת אלימות; כישורי חיים; מניעת שימוש לרעה בסמים, אלכוהול וטבק; מיניות, מגדר ומשפחה; מניעת התעללות בילדים ופגיעות מיניות; מצבי לחץ וחירום במערכת החינוך; ליקויי למידה; וילדים בסיכון. נושאים אלו מטופלים על ידי אנשי המקצוע של שפ"י, ברמה של מניעה מראש וכן התערבות טיפולית כשהיא נדרשת.
חלק מתפקידי שפ"י הוגדרו בחוק, למשל הוגדר כי יש לכלול פסיכולוגים חינוכיים בוועדות השמה ובוועדות ערר, הפועלות מתוקף חוק חינוך מיוחד, וגם בחוק השילוב הוגדרו מספר תפקידים לפסיכולוגים וליועצים החינוכיים ביישום החוק; ראש היחידה למניעת התעללות בילדים של שפ"י הוסמך על ידי משרד החינוך לבצע את חובת היידוע (על פי החוק למניעת אלימות במשפחה, תיקון מספר 7); בחוזרי מנכ"ל רבים של מנכ"לי משרד החינוך, בהם מובהרים היבטים הקשורים לתחום בריאות הנפש של התלמידים, הוגדרו תפקידים לפסיכולוג וליועץ החינוכי; ועוד.
מבנה.
בשפ"י שלושה אגפים: אגף פסיכולוגיה, אגף ייעוץ ואגף תוכניות סיוע ומניעה. כן קיימות בו מספר יחידות נוספות: גף ליקויי למידה, היחידה למצבי לחץ וחירום, והיחידה למחקר והערכה. באגף תוכניות סיוע ומניעה פעילות יחידות כגון היחידה למניעת התעללות בילדים (הוקמה לאחר תיקון מספר 26 לחוק העונשין, 1989, המכונה חוק חובת הדיווח, בשל הצורך להכשיר את אנשי החינוך להכיר את חובותיהם על פי חוק זה), והיחידה למניעת סמים, טבק ואלכוהול (לאחר חקיקת חוק הרשות למלחמה בסמים).
השירות כולל כ-7,800 אנשי מקצוע, מתוכם כ-2800 פסיכולוגים חינוכיים, העובדים ב-261 שירותים פסיכולוגיים חינוכיים (שפ"ח) ברשויות המקומיות בישראל; וכ-5,000 יועצים חינוכיים, העובדים בבתי הספר.
יועצים חינוכיים.
יועץ חינוכי, המכונה לעיתים "יועץ בית הספר", הוא מורה-יועץ, שעוסק בייעוץ חינוכי בבתי ספר או בגני ילדים. יועצים מסייעים לתלמידים בתהליכי התפתחות נורמטיביים, כמו גם בקשיי הסתגלות ובמצבי דחק היוצרים בעיות שונות בתהליך הצמיחה האישית שלהם. היועץ עוסק בפיתוח צוות בית ספרי, פיתוח והטמעת תוכניות התערבות ומניעה, ייעוץ לתלמיד, להורים, למורים ולהנהלה, וכן סיוע בבית הספר במצבי משבר וחירום.
פסיכולוגים חינוכיים.
הפסיכולוג החינוכי, המכונה לעיתים "פסיכולוג בית הספר", עוסק בתהליכים חינוכיים מנקודת מבט של הפרט במסגרת החינוכית, ובתחומים כגון יעילות הפעילות החינוכית, הפסיכולוגיה של ההוראה והפסיכולוגיה החברתית של בתי ספר כמסגרות ארגוניות. פסיכולוגים חינוכיים בישראל עובדים בבתי הספר ובגני הילדים במסגרת שירותים פסיכולוגים חינוכיים (שפ"חים) שקיימים בכל רשות מקומית. הם עוסקים במגוון בעיות שעולות אצל תלמידים, הדרכות הורים ואבחונים פסיכולוגיים ופסיכודידקטיים, וכן בעבודה ייעוצית שוטפת עם מורים, מנהלים וצוותים חינוכיים בבתי הספר.
שרות פסיכולוגי ייעוצי
שפ&quot;י
שפ&quot;ח
חודש אלול
קרן הדר
קרן הדר (נולדה ב-29 ביולי 1975) היא זמרת סופרן ישראלית רב תחומית.
נעוריה ותחילת דרכה.
הדר נולדה בנווה נאמן שבשרון (היום הוד השרון). שלישית מבין ארבעה ילדים, בת לאב יליד הארץ ממוצא ארמי (אורפלי) - איש עסקים, ולאם ילידת תימן, מזכירה.
הדר החלה את הכשרתה הווקאלית בגיל 16 בקונסרבטוריון פתח תקווה, אז למדה שירה קלאסית אצל הזמרת והמנצחת נילי הרפז. לאחר שרות צבאי בחיל האוויר, למדה בבית הספר הגבוה לאומנויות הבמה ברמת גן, בית צבי, שם התמחתה בשירת תיאטרון ומחזות זמר אצל המורה דורית עצמון. במסגרת לימודיה בין היתר שיחקה את תפקיד פולי פיצ'ם במחזה המוזיקלי "אופרה בגרוש" מאת ברטולט ברכט וקורט וייל, בתפקיד לייזה דוליטל במחזמר "גבירתי הנאווה" מאת אלן ג'יי לרנר ופרדריק לווה ובתרגומו של דן אלמגור, ובתפקיד הכוהנת הגדולה במחזמר "שיער" מאת ג'יימס רדו, ג'רום ראגני וגאלט מקדרמוט.
בשנתה האחרונה ללימודיה בבית צבי החלה הדר להופיע בתיאטרון הקאמרי של תל אביב בתפקיד הזמרת בהצגה "אשכבה" מאת חנוך לוין ובבימויו. בתום לימודיה בבית צבי המשיכה קרן להופיע בתיאטרון הקאמרי, לצד הופעות בתיאטרון באר שבע בהצגות "אדונן של שתי משרתות" ו"ינשופים". במקביל החלה לשתף פעולה עם דן אלמגור בשירים עבריים, עם המלחין והמתרגם דורי פרנס בשירים של חזי לסקלי, עם המלחין יוסי בן נון בשירים של פדריקו גארסיה לורקה, עם הזמרים היוצרים בוגרי בית הספר למוזיקה "רימון" נתן סלור ויסמין אבן, הזמר יוצר דורון שפר והמלחין עמית פוזננסקי בשירים שלהם ושל קרן עצמה.
בתקופה זו הכירה הדר את בן זוגה לחיים, אלון ראובן (נולד ב-1965), נגן קרן יער בקאמרטה הישראלית ירושלים, ובעידודו שבה ללימודי השירה הקלאסית אצל זמרות הסופרן שרון רוסטורף-זמיר ואפרת בן נון. כמו כן למדה הדר כתלמידה שלא מן המניין בחוג למוזיקולוגיה ובבית הספר למוזיקה ע"ש בוכמן-מהטה באוניברסיטת תל אביב מקצועות תאורטיים כגון הרמוניה, סולפז' ודיקציה בשפות שונות, לצד לימודי השפה הגרמנית במכון גתה תל אביב.
קריירה.
פריצתה של הדר כזמרת קלאסית לתודעת קהל שוחרי המוזיקה הקלאסית אירעה בפסטיבל קלאסי קאמרי 2004 עם התזמורת הקאמרית הישראלית. מאז ואילך מרבה קרן להופיע עם תזמורות בארץ ובעולם וביניהן: התזמורת הפילהרמונית של וסטצ'סטר (ניו יורק), התזמורת הסימפונית של ברלין (גרמניה), התזמורת הסימפונית הישראלית ראשון לציון,
התזמורת הפילהרמונית הישראלית, הקאמרטה הישראלית ירושלים, התזמורת הסימפונית ירושלים, התזמורת הסימפונית רמת גן והתזמורת הסימפונית חיפה, תחת שרביטם של מנצחים רבים כגון דוד זבה, זובין מהטה, נעם שריף, אלכס וסרמן, אריה ורדי, אבנר איתי, אבנר בירון, ליאור שמבדל, ירון גוטפריד, פרדריק שאזלן, אוד יופה, וינפריד טול, גאבור הולרונג, מרצ'לו פאני ואחרים.
כמו כן מרבה הדר לשיר בפסטיבלים שונים ובהם פסטיבל ישראל, פסטיבל אבו גוש ופסטיבל קול המוסיקה בגליל העליון, ובהקלטות רבות לטלוויזיה ולרדיו.
הדר מרבה לשתף פעולה עם המלחין, המעבד והמנצח רפי קדישזון, שאיתו הוציאה את תקליטה הראשון המוקדש כולו למלחין מרדכי זעירא ונקרא "מוזיקת לילה זעירא" בהשתתפות הזמר והמנצח דן אטינגר. קדישזון אף הלחין עבור הדר יצירה הנקראת "איגיון" ומבוססת על ספרי אליס בארץ הפלאות מאת לואיס קרול.
הדר מרבה להופיע ברסיטלים עם הפסנתרן והמנצח יוני פרחי, נגן קרן היער אלון ראובן ונגן הגיטרה הקלאסית דניאל עקיבא, בישראל ומחוצה לה - באנגליה, גרמניה, סין, קרואטיה, בלגיה ופולין.
בשנת הלימודים 2006–2007 למדה הדר שירת אופרה בברלין, בזכות מלגה שניתנה לה על ידי המנצח והפסנתרן דניאל בארנבוים. מורתה העיקרית בגרמניה הייתה זמרת האלט אנליז פריד מבית הספר הגבוה למוזיקה ע"ש האנס אייזלר בברלין.
בסיום השנה זכתה בתחרות ריינסברג בגרמניה לשירת אופרה 2007, שרה את תפקיד ננטה באופרה פלסטף מאת ג'וזפה ורדי וזכתה לשבחי הביקורת הגרמנית.
בספטמבר 2007 יצא לאור הדיסק השני שלה שכולו מוקדש ליצירתה של אלה מילך-שריף "שחורה אני ונאוה" – לפי טקסטים שנערכו משיר השירים על ידי המלחינה וקרן עצמה. יצירה זו הועלתה לראשונה על הבמה במסגרת פסטיבל ישראל 2007 ומאז בוצעה בבלגיה, לוקסמבורג ובגרמניה.
הדר היא זוכת מלגות קרן התרבות אמריקה ישראל בתחום המשחק והיא אמן נבחר של הקרן למצוינות בתרבות משנת 2008.
ב-2011 השתתפה באלבום שירי המשוררים "לחשים" של יסמין אבן.
הדר היא אם לתאומים, שנולדו ב-2010.
דרכים צדדיות (סרט)
פיום (עיר)
פַיּוּם (בערבית: الفيوم) היא עיר במרכז מצרים במזרחו של המדבר המערבי, כ-130 קילומטרים מדרום מערב לקהיר, בתחום . העיר היא בירתו של מחוז אל-פיום. בתחומה נמצא חלק מאתר העיר העתיקה קרוקודילופוליס. בעבר נקראה העיר "מדינת אל-פיום" (העיר של פיום). ב-2006 מנתה אוכלוסיית העיר, 316,772 נפש. האוכלוסייה הכפרית באזור המקיף את העיר מנתה באותה עת 379,801 נפש.
שם העיר נגזר מקופטית מהמילים פא-יאם שמשמעותם "הים", כנראה בהקשר לאגם מואריס הקדום הנמצא בקצהו הצפוני של נווה מדבר פיום.
כ-7 קילומטרים מדרום מזרח לעיר מצויים שרידי הפירמידה של חווארה שבנייתה מיוחסת לאמנמחת השלישי מהשושלת ה-12.
היסטוריה.