לעיתים קרובות נאשמים פליליים מושמים על ידי המשטרה במעצר עד תום ההליכים, ומובאים לדיונים משפטיים במסגרת צו מעצר. בעבירות פליליות שאינן חמורות ייתכן שבית המשפט יחליט על שחרור בערבות.
נאשמים וחשודים מחוסרי אמצעים זכאים לייצוג משפטי על ידי הסניגוריה הציבורית.
נאשמים במשפט אזרחי.
במשפט אזרחי, נאשם הוא אדם המואשם בביצוע עבירה אזרחית ומתקיים בעניינו דיון אזרחי על כל שלביו. בדרך כלל נאשם במשפט אזרחי מיוצג על ידי עורך דין.
הנאשם הוא בדרך כלל אישיות משפטית, כלומר – אדם או תאגיד. בישראל לא מוכרות אישיויות משפטיות נוספות, אם כי במדינות אחרות היו מקרים שבהם בעלי חיים ואף חפצים דוממים נחשבו לאישיות משפטית. למשל, בשנת 1916 התקיים בארצות הברית הליך תביעה אזרחי נגד תאגיד קוקה קולה, אך הנאשם לא היה התאגיד עצמו אלא .
זכויות הנאשם.
עקרון בסיסי במשפט הוא שנאשם נחשב לחף מפשע כל עוד לא הוכחה אשמתו. כנגזרת מעקרון יסוד זה, על מנת שיוטל קלון פלילי התביעה הכללית נדרשת להוכיח באופן ברור את האחריות הפלילית של הנאשם.
בשיטת המשפט המערבית, הנוהגת על פי ההליך האזרחי, מוקנות לנאשמים זכויות בסיס שונות, בהן:
חובות הנאשם.
הנאשם חייב לעשות שימוש נאות בזכויות המוקנות לו, וחובותיו נגזרות מהדין המקובל במשפטים אזרחיים ופליליים. בין השאר, נאשם חייב להתייצב בבית המשפט על פי דרישה, להוכיח את טענותיו, להודיע על שינוי במקום המגורים, ולשלם הוצאות משפט אם יידרש. במדינות המערב מקובלת השיטה האדברסרית ולפיה אי-מילוי חובות הנאשם עלול לגרום לצעדים שיינקטו נגדו על ידי בית המשפט.
אבי כהן (ניצב)
אבי כהן (יליד 1948) הוא ניצב בדימוס ממשטרת ישראל.
קורות חיים.
כהן נולד וגדל בירושלים.
עם סיום לימודיו התגייס לצה"ל ושירת בגדוד 890 בחטיבת הצנחנים, במגוון תפקידים.
השירות במשטרת ישראל.
לאחר שחרורו מהצבא התגייס כהן לשירות במשטרת ישראל, במהלכו שימש בתפקידים שונים בתחום החקירה והבילוש.
תחילה, שירת כהן במחוז ירושלים בתחום המבצעים, החקירות, המודיעין והבילוש עד הגיעו לדרגת ניצב משנה. כהן, אשר נחשב כחוקר יוצא דופן בתחום הפלילים, הביא את המחלקה שבפיקודו למספר פיענוחים גדול ואיכותי וחקירותיו נחלו הצלחה.
במסגרת זו שימש כהן ראש צוות החקירה בעניין רצח עמוס אוריון וכן בפיצוח גל מקרי רצח של עבריינים מ"כנופיה מס' 1" בראשות גבי בן הרוש ומיכה אסלן, שנחשבה אז לגדולה ולמאיימת באזור ירושלים ויוחסה לה קבורת גופות בין יציקות הבטון של "בנין כלל" שנבנה באותה תקופה בירושלים, וזאת באמצעות הפעלת עד מדינה שהשתייך לכנופיה.
הצלחתו של כהן בתפקידו כחוקר, הביאה את הסופרת הירושלמית, בתיה גור, לבנות דמות בלשית בדיונית בשם "מיכאל אוחיון" המבוססת על אישיותו ופועלו של כהן (יש הטוענים), כאשר גם "מיכאל אוחיון" הועלה אף הוא בסולם הדרגות במהלך התקדמות סדרת ספרי המתח, בדומה לכהן, מדרגת פקד לדרגת סגן ניצב.
לאור הצלחותיו בפענוח הפשעים החמורים באזור ירושלים, מונה כהן בשנת 1993 למפקד היחידה לחקירת פשעים בינלאומיים (יאחב"ל) והוענקה לו דרגת תת ניצב. לאחר סיום תפקידו כמפקד היאחב"ל, מילא כהן את תפקיד סגן ראש אגף החקירות במשטרה.
בשנת 1995 מונה כהן לתפקיד ראש מטה שר המשטרה דאז, משה שחל, תפקיד אותו מילא במשך כשנתיים, במהלכן שונה גם תוארו של המשרד מ"משרד המשטרה" ל"משרד לביטחון פנים" והוכפפו לשר יחידות סמך נוספות, דוגמת שירות בתי הסוהר.
בשנת 1997 פוצל "אגף החקירות והמודיעין" במשטרה לשני אגפים שונים (אגף החקירות ואגף המודיעין) וכהן מונה לתפקיד ראש אגף המודיעין במשטרת ישראל והוענקה לו דרגת ניצב.
לאחר כשנתיים בתפקידו כראש אגף המודיעין פרש כהן מהמשטרה לאחר 27 שנות שירות.
השירות הציבורי בעיריית ראשון לציון.
עם פרישתו מהמשטרה נבחר כהן לחבר מועצת העיר ה-12 של עיריית ראשון לציון וחבר בהנהלת העיר. במסגרת זו נמסרו לאחריותו תיק האגף המשפטי בעירייה ותיק רישוי העסקים. בנוסף, מילא כהן תפקידי חבר דירקטוריון בחברה הכלכלית לראשון לציון בע"מ ובחברה העירונית לתרבות ספורט ונופש בע"מ. במקביל פתח כהן בקריירה עסקית והקים חברה פרטית למתן שירותי ייעוץ בתחום הביטחון והמודיעין ובהקמת חברות עירוניות, בה הוא עוסק גם כיום.
בשנת 2004 יזם כהן בחסותו של ראש העירייה דאז, מאיר ניצן, את הקמתה של "החברה לביטחון וסדר ציבורי" (המשטרה העירונית) בעיריית ראשון לציון ומונה למנכ"ל הראשון שלה. חברה זו היוותה חידוש בתפיסת הביטחון העירוני במדינת ישראל, שכן הייתה זו הפעם הראשונה בה הועבר הטיפול בשמירה על הסדר הציבורי וביטחונו ממשטרת ישראל לחברה ציבורית המצויה בבעלותה של העירייה. כהן שימש בתפקידו זה עד לשנת 2009, כאשר לאחר הפסדו של מאיר ניצן בבחירות לעירייה, התפטר מתפקידו כמנכ"ל החברה.
פרשיות משפטיות.
בשנת 2006 הואשם כהן בביצוע מעשה מגונה בעובדת החברה, אך טען לחפותו ונותר בתפקידו במהלך המשפט. בשנת 2008 זוכה כהן מהאישום לפיו נשק לעובדת בכוח, כאשר בהכרעת הדין נקבע כי "יכול ורגישות יתר גרמה לה לפרש גם את האירוע במשרד כאירוע חריג".
השכלה.
לכהן תואר ראשון במדעי הרוח מהאוניברסיטה העברית בירושלים ותואר שני במשפטים מאוניברסיטת בר-אילן.
משפחה.
כהן נשוי ואב לשני ילדים.
טיפול רפואי
Serratia
Serratia הם סוג של חיידקים גראם-שליליים, מִתגיים בצורתם, המסוגל להתקיים בתנאים אווירניים או אל-אווירניים.
המין הנפוץ בסוג הוא "Serratia marcescens", והוא נחשב לפתוגן היחיד מבין מיני הסוג. לרוב, הוא גורם למחלות נוזוקומיאליות- כלומר, מחלות שמתפתחות בעקבות אשפוז בבית-חולים, וכתוצאה מתנאי ההגיינה במקומות האשפוז.
4 מינים נוספים נחשבים למחוללי מחלות זיהומיות נדירים יותר.
בני הסוג מאופיינים בצבע אדום בולט, אשר נוצר מהצבען פרודיגיוסין (Prodigiosin). קיומם של שלושה אנזימים- דינאז, ליפאז וגלאטינאז- מבדילים את בני הסוג משאר המשפחה, ומאפשרים לזהות אותם בקלות.
בבתי חולים, מיני סרטיה נוטים ליצור מושבות במערכות ההנשמה וסילוק השתן. כמו כן, חיידקי סרטיה אחראים לכ-2 אחוז של הזיהומים הנוזוקומיאליים. רקמות רכות ודקות אצל מטופלים מבוגרים נמצאות בסיכון גבוה להיפגע מחיידקים אלו, כמו גם רקמות לאחר ניתוח.
משתמשים בהרואין עלולים לסבול מזיהומי סרטיה שיגרמו לדלקת קרום הלב, ובדלקת לשד העצמות.
מקרים של דלקת פרקים בעקבות הדבקה בסרטיה דווחו גם אצל מטופלים שאינם אושפזו בבתי-חולים, לאחר הזרקות של תרופות באופן תת-מפרקי.
מעבר לפגיעת חיידקי הסרטיה באדם, החיידקים גם פוגעים במערכות אקולוגיות טבעיות, שמוזרמות אליהם שפכים שנגועים בחיידקים אלו. על-גבי אלמוגים, זיהום זה נראה כ'אבעבועות לבנות', וכך מכונה התופעה.
מערת בני חזיר
פסטיבל מספרי סיפורים
פסטיבל מספרי סיפורים הוא פסטיבל ישראלי של מספרי סיפורים, המספרים את סיפוריהם בפומבי בפני קהל. הפסטיבל נוסד בשנת 1993 ונערך מדי שנה בחול המועד סוכות. בתחילה בתיאטרון חולון ולאחר מכן בתיאטרון גבעתיים. יוצר הפסטיבל ומנהלו האמנותי הוא יוסי אלפי.
הפסטיבל מביא בפני הקהל את סיפורה של ההוויה הישראלית על רבדיה השונים, דרך קשת רחבה של נושאים: סיפורים מעדות ישראל, מהחברה הישראלית, ההיסטוריה והתרבות המקומית.
לאורך השנים השתתפו בפסטיבל מאות משתתפים, בהם אנשי תיאטרון, אמנים, יוצרים, זמרים, מוזיקאים, סופרים, משוררים, אנשי רוח, אישי ציבור ודמויות מרכזיות מהחברה הישראלית המספרים מחוויותיהם וסיפורי חיים שלהם ושל אחרים.
תוכניית הפסטיבל ומוסף מצורפים בדרך כלל לעיתון ראש השנה בתפוצה ארצית.
במרץ 2010 הוענק פרס אקו"ם ליוסי אלפי, על פעילותו במסגרת פסטיבל מספרי סיפורים.
הפסטיבל שודר לאורך השנים בערוץ 2 והייתה ידועה כתוכנית ששודרה בשעות "מתות" מבחינת מדרוג כמו באמצע הלילה או בשעות הבוקר המאוחרות. כיום זכויות השידור שלו מצויות בידי תאגיד השידור הישראלי ומשודר בכאן 11. בנוסף לערוץ יוטיוב שיש לפסטיבל עצמו אליו הועלו חלק גדול מתוכניות הפסטיבל.
סמלים וארטיפקטים בארגון
ארגונים הם ישויות מוגדרות הניתנות לזיהוי ולהבחנה. מרבית הארגונים מאמצים לעצמם סימני היכר: סמלים גרפיים, סיסמאות, תוויות זיהוי, מדים ודגלים. אלו הם הסמלים והארטיפקטים של הארגון.
ארגון הוא למעשה מסכת של ביטויים המבטאים את תודעת חבריו. בכל ארגון קיים דפוס של סמלים בעלי משמעות לחבריו ואין לו קיום אובייקטיבי מחוץ לתודעה זו.
הסמלים נוצרים במודע על מנת לייצר ביטוי פיזי, מוחשי לערכים ולאמונות הקיימות בארגון. ארטיפקטים בדומה לסמלים הם ביטוי מוחשי או פיזי גם כן לערכים ונורמות בארגון, אך בניגוד לסמלים הם אינם נוצרים בצורה מודעת, אלא נוצרים כאשר ערכים ואמונות אלה עולים לפני השטח ובאים לידי ביטוי בצורה גלויה.
כללי.
בכל ארגון נוצרת ומתקיימת תרבות ארגונית. סמלים וארטיפקטים הם חלק בלתי נפרד ממאפייני התרבות הארגונית.
על פי הגדרתו של אדגר שיין "לחברה, או לארגון, אין זכות קיום משל עצמם. הם מתקיימים רק מכוחן של מערכות ערכים ותפיסות - מה שאנשים נושאים בליבם".
על פי מודל הפירמידה של שיין, התרבות הארגונית מחולקת לשלושה רבדים, כאשר הרבדים התחתונים עוסקים באלמנטים מופשטים של התרבות הארגונית, ואילו הרובד העליון, הסמלים והארטיפקטים, הם הביטוי המוחשי, על פני השטח לערכים, מטרות, נורמות ופרקטיקות הקיימות בארגון ובתרבותו.
הסמלים והארטיפקטים הם סממנים המשקפים את האמונות והערכים בארגון ומשפיעים על הדרך בה האנשים תופסים את הארגון. סמלים וארטיפקטים הם כל אותם סממנים ניתנים-לצפייה אשר המבקר בארגון רואה.
אספקטים נצפים של סמלים וארטיפקטים.