ביוני וביולי 2018 פורסם ואושר רשמית כי שירי מימון תהיה שופטת ב"הכוכב הבא לאירוויזיון", אחרי שעזבה את תפקידה ב"אקס פקטור ישראל", ובכך הפכה לשופטת השנייה בתוכנית, לצידו של הראל סקעת, שהשתתפה בגלגול הקודם "כוכב נולד" (וסיימה במקום השני בעונה הראשונה, בדיוק כמו סקעת שעשה זאת בעונה השנייה) ואף ייצגה את ישראל באירוויזיון 2005 והגיעה למקום הרביעי, בעוד סקעת ייצג אותה ב-2010 והגיע למקום ה-14. זו העונה הראשונה בה זוכה העונה ייצג את ישראל באירוויזיון שיתקיים בישראל ויגיע אוטומטית לגמר האירוויזיון. שידורי העונה השישית החלו ב-24 בנובמבר 2018.
ב-25 בינואר 2019 פורסם כי אסי עזר, מנחה התוכנית מאז תחילתה, נבחר להנחות את האירוויזיון יחד עם ארז טל, שותפו להנחיה ב"אח הגדול", בר רפאלי ולוסי איוב.
הזוכה של עונה זו הוא קובי מרימי, שייצג את ישראל באירוויזיון 2019.
נבחרת העונה.
מקרא צבעים
העונה השביעית (2019–2020).
בסיום העונה השישית, הודיעה קשת על פתיחת האודישנים לעונה השביעית. ב-25 בפברואר 2019 פורסם כי קשת נמצאת בהליכי ליהוק עבור שופטים חדשים לתוכנית. ביניהם נמצאו איתי לוי ונינט טייב ששפטו בעבר בתוכנית כשופטים מחליפים ועשויים להצטרף כשופטים קבועים. ב-5 במאי 2019 פורסם כי הראל סקעת עזב את התוכנית. במקומו, הצטרף איתי לוי, שרק עונה לפני כן שימש כשופט אורח מחליף של סטטיק ובן-אל.
בתחילת חודש אוקטובר נסגרה רשימת המתמודדים לאודישנים בתוכנית.
שידור העונה התחיל ב-20 בנובמבר 2019.
עונה זו הייתה העונה האחרונה של "הכוכב הבא לאירוויזיון", בה התוכנית שלחה את הזוכה שלה לייצוג ישראל באירוויזיון, מאחר שתאגיד השידור הישראלי קיים מכרז בו "אקס פקטור ישראל" זכתה לבחור את הנציג החל מאירוויזיון 2022. החל מהעונה הבאה תיקרא שוב התוכנית "הכוכב הבא".
הזוכה של עונה זו היא עדן אלנה, שייצגה את ישראל באירוויזיון 2021 עם השיר Set Me Free, לאחר שהוכרז על ביטול אירוויזיון 2020 (שבו הייתה אמורה לשיר את השיר Feker Libi) עקב התפרצות מגפת הקורונה.
כחודשיים לאחר סיום העונה השביעית הוציאו פאנל השופטים ומתמודדים מהעונה, חידוש לשיר "אוהב להיות בבית" של אריק איינשטיין כדי להגביר את המודעות לחשיבות של להישאר בבית בעקבות מגפת הקורונה.
נבחרת העונה.
מקרא צבעים
העונה השמינית (2021).
בסיום העונה השביעית, הודיעה קשת על פתיחת האודישנים לעונה השמינית. זוהי העונה השנייה – מאז העונה הראשונה של התוכנית – בה הפרס אינו ייצוג ישראל באירוויזיון. לראשונה, יינתן פרס כספי של מיליון שקל לזוכה, ואל השופטים היה צפוי להצטרף אביב גפן, אך לבסוף מהלך זה לא צלח. במקום זאת מי שהצטרפה היא נינט טייב, זוכת העונה הראשונה של כוכב נולד.
פרק פתיחת העונה שודר ב-1 ביוני 2021.
הזוכה בעונה זאת הוא תמיר גרינברג.
נבחרת העונה.
מקרא צבעים
העונה התשיעית (2022).
ב-17 בפברואר 2022 הודיעו סטטיק ובן אל על פרישה מהתכנית משום אילוצי לוז. ב-20 בפברואר נודע כי רן דנקר יצטרף אל צוות השופטים של התכנית.
במאי 2022 החלו הצילומים של עונה זו, והעונה החדשה עלתה לשידור ב-18 ביולי 2022.
נבחרת העונה.
מקרא צבעים
קישורים חיצוניים.
מידע וכתבות:
ביקורות:
שיאוטינגיה
שיאוטינגיה (שם מדעי: Xiaotingia, לכבודו של הפלאונטולוג הסיני ז'נג ש'יאוטינג) הוא סוג נכחד של דינוזאור קטן-גוף מקבוצת אביאלאה, שחי בתקופת היורה, כ-160 מיליון שנה לפני זמננו.
שיאוטינגיה היה דינוזאור מנוצה, בין הקדומים ביותר הידועים למדע, והמאובן שלו מראה נוצות פלומה על מרבית חלקי גופו. השלד שלו דומה מאוד לשלד ארכאופטריקס, הנחשב לעיתים לעוף הראשון, אך הוא קדום יותר, ולכן יש לו תפקיד מרכזי בפיענוח האבולוציה של העופות. הוא עשוי להיות אב קדמון ישיר של הארכאופטריקס, ודרכו של כל העופות בני-ימינו.
גילוי.
מאובן יחיד של שיאוטינגיה התגלה בשנת 2011 בתצורת טיאוג'ישאן במחוז ליאונינג שבסין, על ידי צוות סיני בראשות הפלאונטולוג שו שינג, אשר אחראי לתגליות של סוגי דינוזאורים רבים נוספים מסין. המאובן, שקיבל את הסימון הקטלוגי STM 27-2, מראה את רוב חלקי השלד בפירוט רב, פרט לחלקו האחורי, ורישומי נוצות פלומה רבים. שם הסוג "שיאוטינגיה" ושם המין "ז'נגהי" נבחרו לכבודו של הפלאונטולוג הסיני ז'נג שיאוטינג. התגלית פורסמה במאמר מדעי בכתב העת המדעי היוקרתי נייצ'ר.
תיארוך.
מאובן שיאוטינגיה התגלה בתצורת טיאוג'ישאן, המתוארכת בשיטה הרדיומטרית ארגון-ארגון לגיל של כ-160 מיליון שנה לפני זמננו, בתור היורה התיכון. חשיבות תיארוך זה היא בהיותו קדום מזה של הדינוזאורים המנוצים שהתגלו לפני-כן בתצורות יישיין וג'יופוטאנג בליאונינג (כ-125 עד 110 מיליון שנה לפני זמננו, בקרטיקון התחתון), וקדום אף משל ארכאופטריקס, הנחשב לעיתים קרובות לעוף הראשון.
אנטומיה ומורפולוגיה.
כמו ארכאופטריקס וסוגים נוספים בבסיסה של קבוצת האביאלאה, שיאוטינגיה הוא בין הדינוזאורים הקטנים ביותר הידועים למדע, בערך בגודל של עורב. אורכו הכולל אינו ידוע בביטחון מכיוון שהזנב שלו לא שרד במאובן. על פי הערכת מגליו, משקלו היה פחות מקילוגרם.
בדומה לארכאופטריקס, מאובן שיאוטינגיה מראה זרועות ארוכות יחסית, עם אצבעות בלתי מאוחות מצוידות בטפרים, ומקור בעל שיניים קטנות. על פי מאפייני שלד רבים, שיאוטינגיה דמה מאוד לארכאופטריקס, וכן לאורורניס ואנכיאורניס, כולם דינוזאורים מנוצים קטנים מתור היורה המוקדם.
מאובן שיאוטינגיה מראה בבירור רישומי נוצות פלומה על ראשו, צווארו חזהו, זרועותיו ורגליו האחוריות. אך בניגוד למאובני ארכאופטריקס ואנכיאורניס, רישומי נוצות בעלות-קולמוס על הזרועות הם מטושטשים מאוד, והזנב לא שרד כלל. עם זאת, על סמך דמיון השלד בין שלושת הסוגים האלו מעריכים המגלים שגם לשיאוטינגיה היו נוצות בעלות-קולמוס על זרועותיו, רגליו האחוריות וזנבו.
אבולוציה.
תגלית שיאוטינגיה גרמה למהפך זמני דרמטי בפיענוח האבולוציה של העופות מן הדינוזאורים. במאמר המדווח על התגלית צירף הצוות בראשות שו את המאפיינים המורפולוגים של המאובן החדש לחישוב העץ הפילוגנטי הסביר ביותר של כל סוגי הדינוזאורים המנוצים והעופות הקדומים הידועים עד אז. עקב דמיונו הרב של שיאוטינגיה לארכאופטריקס ואנכיאורניס, החישוב שייך את כולם לקבוצה אחת, אשר קרובה מאוד לעופות הקדומים אבל נמצאת על ענף צדדי מעט בהשתלשלות שלהם. בכך הוצא ארכאופטריקס ממקומו הרגיל בקבוצת האביאלאה, ו"הודח" ממעמדו המסורתי כאב הקדמון של כל העופות. במקומו הציב החישוב כמועמדים הטובים ביותר לאבות העופות ענף קרוב אחר של דינוזאורים מנוצים, קבוצת הסקנסוריופטריגיים דוגמת הסוג אפידקסיפטריקס. הדיאגרמה המפושטת מראה את סיווגו של שיאוטינגיה על פי מיון זה:
"הדחת" ארכאופטריקס ממעמד העוף הראשון פורסמה באמצעי התקשורת וזכתה לעניין בציבור, למרות שפלאונטולוגים אחרים הביעו התנגדות, ואף שו עצמו הזהיר שתוצאת החישוב איננה חד-משמעית, ועשויה בקלות להשתנות ולהחזיר את ארכאופטריקס למעמדו המקורי בעקבות ממצאים נוספים.
התוצאה אכן השתנתה שנתיים לאחר מכן, עם גילוי המאובן המפורט להפליא של אורורניס, שאיפשר להגדיל את מספר המאפיינים המורפולוגים בחישוב מ-200 לכמעט 1,500. צירופו של אורורניס לחישוב גרם לסיווג ארכאופטריקס בחזרה לקבוצת האביאלאה, ביחד עם שיאוטינגיה ואנכיאורניס. כתוצאה מכך כל ארבעת הסוגים האלו מסווגים כיום בבסיס השושלת המוליכה לעופות בני-ימינו, אף כי היחסים המדויקים ביניהם עדיין אינם ברורים לחלוטין
. הדיאגרמה המפושטת למטה מראה את סיווגו של שיאוטינגיה על פי המיון המעודכן:
NUnit הוא כלי פיתוח חופשי לבדיקות יחידה בשפת התכנות C# בסביבת הפיתוח .Net.
מטרתו דומה לזה של JUnit בתכנות ב-Java. וגם הוא אחד מרבים השייכים למשפחת xUnit.
דוגמה לבדיקת יחידה.
על מנת להריץ את הבדיקה יש ליצור תחילה מחלקה חדשה שבה נבצע את הבדיקות, בתוך מחלקה אחת ניתן לבצע בדיקות למספר מחלקות. בנוסף יש להוסיף את ה-DLL של NUnit לפרויקט.
הדוגמה הבאה מציגה דוגמה פשוטה בשפת C#. מטרת הבדיקה היא לבדוק נכונות של ביטוי אריתמטי פשוט.
using NUnit.Framework;
[TestFixture]
public class ExampleTestOfNUnit
[Test]
public void TestMultiplication()
Assert.AreEqual(4, 2*2, "Multiplication");
// Equivalently, since version 2.4 NUnit offers a new and
// more intuitive assertion syntax based on constraint objects
Assert.That(2*2, Is.EqualTo(4), "Multiplication constraint-based");
בדיקה אם הפונקציה עברה את הבדיקה.
על מנת לבדוק אם התוצאות שקיבלנו בפונקציית הבדיקה תואמות את התוצאות שציפינו לקבל נשתמש במחלקת Assert.
זוהי מחלקה סטטית הקובעת את תוצאת הבדיקה על ידי השוואה של תוצאת הפונקציה לתוצאה הרצויה. המחלקה קיימת גם ב-JUnit וגם ב-NUnit, השוני הוא בצורת הכתיבה.
מאפשר לאמת את הקוד:
סוגים של Assert שניתנים לשימוש:
אופן הרצת הבדיקות.
הרצת הבדיקות ב-NUnit מתבצעת על ידי תוכנה חיצונית שמותקנת במחשב. במידת הצורך ניתן להוסיף תוספים לוויז'ואל סטודיו שמאפשרים את הרצת הבדיקות ללא תוכנה חיצונית.
השוואה בין JUnit ל-NUnit.
NUnit היא שיטת בדיקה הדומה ל-JUnit, כאשר השוני העיקרי ביניהן הוא שפת הפיתוח שבה משתמשים. עם זאת, קיימים עוד כמה הבדלים מזעריים ביניהן מבחינת תחביר ואופן הרצת הבדיקות.
אשור-אובליט השני