המקרה דווח בהרחבה במספר ערוצי תקשורת בולטים בארצות הברית בהם CNN, CBS, MSNBC, פוקס ניוז, שיקגו טריביון ו-NPR.
ב-11 בפברואר 2009 ערוץ ההיסטוריה שידר לראשונה פרק בשם "חייזרים בשדה התעופה" (Aliens at Airport) בתוכנית הטלוויזיה "UFO Hunters" אשר עסק בהרחבה באירוע.
ההדלפה של השיחה שנערכה בין ג'ון הילקביץ' לג'ים וגנר.
בתחילת 2007 נחשף סרטון וידאו של דיון שמעולם לא שודר בטלוויזיה שקיימו בחדר החדשות של ערוץ החדשות המקומי CLTV ג'ון הילקביץ' (כתב התחבורה של השיקגו טריביון שסיקר את המקרה) לבין מנחה החדשות של הערוץ ג'ים וגנר. בסרטון נראים הילקביץ' ווגנר מקיימים דיון אודות המקרה ומתמקדים בסיקור הבינלאומי הנרחב של הסיפור, וכמו כן בבחירה לכאורה של יונייטד איירליינס להפסיק לחקור את האירוע ולפסול אותו בטענה שמדובר ב-"תופעת מזג האוויר". הילקביץ' מציין במהלך השיחה כי ככל הנראה טייס של יונייטד איירליינס הצליח לצלם תמונות של העב"ם במצלמה דיגיטלית שברשותו, וכי הסיפור הנו "הסיפור הנצפה ביותר בהיסטוריה של אתר האינטרנט של השיקגו טריביון" עם קרוב ל-"מיליון צפיות". כמו כן הילקביץ' ציין כי הוא סבור ש"הממשל יודע יותר ממה שהוא מוכן לספר". בהמשך הסרטון המסך מושחר בעוד שניתן עדיין לשמוע את הקלטת האודיו של השיחה שהתקיימה בין השניים. הסרטון מסתיים כאשר אדם נוסף לא מוכר מציין "הוא היה נוחת אבל אה ..." ובשלב זה המצלמה נכבית.
התצפית בעב&quot;ם בנמל התעופה שיקגו או'הייר (2006)
עפרה מייזלס
עפרה מייזלס (נולדה ב-1954) היא פרופסור מן המניין לפסיכולוגיה התפתחותית בפקולטה לחינוך באוניברסיטת חיפה שכיהנה כדיקנית הפקולטה משנת 2006 עד 2012, וכיו"ר המזכירות הפדגוגית במשרד החינוך. פסיכולוגית קלינית מוסמכת.
מייזלס חוקרת את היחסים בין הורים לילדים, בעיקר בגיל ההתבגרות והבגרות הצעירה, ובייחוד מתמקדת בהקשר הישראלי הייחודי של המעבר מהתבגרות לבגרות. במקביל מייזלס חוקרת את המערכת המוטיבציונית של טיפול (Caring) כפי שהיא באה לידי ביטוי בהקשרים שונים ובהם היחסים בין הורים לילדים, מורים לתלמידים, מטפלים למטופלים, ומנהיגים למונהגים. בשני תחומים אלו פרסמה מייזלס שני ספרים בעריכתה ועשרות מאמרים ופרקים.
ביוגרפיה.
מייזלס ילידת קיבוץ גבולות. נשואה לד"ר מאיר מייזלס ואם לשלושה. סיימה דוקטורט בפסיכולוגיה ב-1984 באוניברסיטת תל אביב. מומחית בפסיכולוגיה קלינית. בין השנים 1986–1993 כיהנה כחוקרת בכירה במכון הישראלי למחקרים צבאיים בזכרון יעקב. מ-1991 היא מרצה בפקולטה לחינוך באוניברסיטת חיפה. ב-2012 מונתה ליו"ר המזכירות הפדגוגית במשרד החינוך.
לאורך השנים זכתה בשמונה פרסי מחקר. פרסמה שני ספרים וכ-50 מאמרים בכתבי עת מדעיים.
תחומי מחקר.
תחומי המחקר של מייזלס מעוגנים בשדה של הפסיכולוגיה ההתפתחותית והפסיכולוגיה חברתית, והם כוללים מחקר של התפתחות יחסים קרובים, בעיקר בהתבגרות ובבגרות הצעירה, והתבטאויותיהם הייחודיות בחברה הישראלית. בתחילת עבודתה המחקרית חקרה עמדות כלפי השירות הצבאי והשלכות של השירות הצבאי על בני נוער וצעירים בשנות העשרים לחייהם. אחד הממצאים החשובים בהקשר זה היה החשיבות הרבה של תחושת הצלחה בשירות הצבאי על ההתפתחות האישית אחריו – גם מספר שנים אחרי סיום השרות – באופן שלא היה קשור לאופי השירות ולתוכנו.
בנוסף מייזלס עסקה במאפייני ההורות בישראל, תוך התמקדות במעבר מהתבגרות לבגרות, שיש לו מאפיינים ייחודיים בארץ. אחד הממצאים החשובים הוא העדר אכיפה ביחסים בין הורים לילדים בארץ, שמביא למערכת יחסים שבה יש חום אך חסרה סמכות.
מחקר זה הביא את מייזלס לזהות מאפיין בולט של החברה הישראלית שכולל התייחסות ועמדות מיוחדות לנושא הסמכות. אחד הממצאים המרכזיים הוא האופי המורכב של היחס לסמכות, כך שדמויות סמכות כמו הורים או מורים למעשה מעודדות אי ציות לסמכות, באופן מכוון אך סמוי ולא תמיד מודע. מבחינה זאת הצעירים הם "ממושמעים" – הם לומדים שדמויות סמכות אינן בהכרח מעוניינות במשמעת, אלא לעיתים אפילו להפך, ו"נשמעים" להנחיה זו.
פריזמה תאורטית מרכזית בעבודתה היא תאוריית ההתקשרות. מחקרה עסק בין היתר במאפיינים של תהליכי התקשרות בגיל ההתבגרות והבגרות הצעירה בישראל. בשיתוף עם ד"ר מירי שרף בשני מחקרי אורך גדולים, האחד עם נשים והשני עם גברים, הן חקרו תהליכי מעבר מהתבגרות לבגרות בהקשר הישראלי ומעבר לשירות הצבאי, מנקודת מבט של תהליכי התקשרות. בנוסף עסקה מייזלס במחקר על תהליכי התקשרות ו-caring במערכות יחסים שונות, כולל במנהיגות. כן ערכה מייזלס ספר בנושא, שעסק בייצוגי הורות: "Parenting Representations: Theory, Research, and Clinical Implications".
בשנים האחרונות מתמקדת מייזלס בחשיבה ומחקר על נושאים שקשורים למימד הרוחני של ההתפתחות האנושית, ומסייעת לקדם את הפתיחות של האקדמיה ושדה החינוך לתחום הרוחני.
מייזלס יחד עם ד"ר מריאנה רוח-מדבר היא היוזמת והיו"ר של הכנס הישראלי לחקר רוחניות עכשווית, שהתקיים לראשונה במרץ 2009 ונערך מאז מדי שנה. במרץ 2012 התקיים הכנס הישראלי הרביעי לחקר רוחניות עכשווית באוניברסיטת חיפה, ככנס בינלאומי.
פעילות בשדה החינוך ובקהילה.
מייזלס הרצתה לקהל אנשי חינוך, מורים, הורים, מפקחים, יועצים חינוכיים, הצוות החינוכי והפיקודי של הפנימייה הצבאית לפיקוד בחיפה, מורי מכללות לחינוך ועוד, בנושאים מגוונים, במטרה לנסות ולהנגיש לציבור הרחב ולעוסקים והמעורבים בשדה החינוך את התובנות שעלו מן המחקר. דוגמאות מרכזיות לכך הן הרצאות על מקום ותפקיד השירות הצבאי בהוויה הישראלית והשפעתו על צעירים בתהליך ההתפתחות שלהם, הרצאות על מאפייני ההורות בישראל והשלכות מאפיינים אלו על הקשר בין ההורים לבית הספר, הרצאות בנושא היחס הדיאלקטי של החברה הישראלית לסמכות כפי שהדבר בא לידי ביטוי בסמכות הורים ובסמכות מורים, ועוד.
Enabling Grids for E-sciencE
European Grid Infrastructure
אמונה באלוהים
אנדרטת יכתית 12
אנו נהיה הראשונים
אסתר פרחר
99 אגורות
כלכלת המשפחה
כלכלת המשפחה היא דיסציפלינה העוסקת בכל תחומי הניהול הכלכלי של משקי בית. בתחום כלכלת המשפחה משתמשים במודלים כלכליים ובמיוחד במודלים מתחום הכלכלה ההתנהגותית לצורך ניתוח ושיפור התנהלות כלכלית של משקי בית. המודלים בהם נעשה שימוש הם פשוטים יחסית למודלים הכלכליים המתייחסים לניהול כלכלת מדינות או ניהול כלכלת חברות. הכלים בהם נעשה שימוש תחום זה הם תכנון תקציב, מאזן, בקרת תקציב, וכלים לניהול סיכונים. בנוסף לשימוש במודלים וכלים כלכליים עשוי להיעשות שימוש גם בכלים מתחומי הפסיכולוגיה, הסוציולוגיה והאימון.
עקרונות בסיסיים.
המטרה הבסיסית של ניהול כלכלת משפחה היא תפקודו התקין של משק הבית. כדי להבטיח זאת, על ניהול כלכלת המשפחה לקיים שני עקרונות:
אתגרים בניהול כלכלת המשפחה.
המודעות הגדלה לנושא של כלכלת המשפחה היא פועל יוצא של שינויים בתחומי הכלכלה והחברה, שהפכו את ניהול כלכלת המשפחה לנושא מורכב ומסובך יותר מאשר בעבר. כיום מתקשים אנשים רבים לנהל את הכלכלה האישית והמשפחתית שלהם או שאינם מודעים לצורך בניהול כזה, ומגיעים למצב של גירעון קבוע, לחובות הולכים וגדלים ובמקרים מסוימים אף לפשיטת רגל.
ישנם מספר גורמים שמגדילים את הסיבוכיות והקושי של ניהול כלכלת משפחות כיום:
חוסר ידע אל מול מורכבות גדלה.
בעבר היה העולם הכלכלי פחות מורכב. כתוצאה מכך, על מנת לנהל את כלכלת המשפחה בצורה אופטימלית נדרשו ידע והבנה כלכלית ופיננסית מאוד בסיסיים. תחום זה, כמו תחומים רבים אחרים, הולך ונעשה יותר ויותר מורכב ולאדם הממוצע יש פחות ופחות זמן ללמוד את הנושא ולהתעמק בו.
טשטוש הגבולות בין הבית לעבודה.
בעבר מרבית האנשים עבדו בשעות מוגדרות ושהו בביתם ועם משפחתם חלק לא מבוטל מהיממה ובעיקר חלק קבוע. כמו כן, בשעות בהן הם היו בבית הם לא עבדו כלל. בשנים האחרונות, התפתחה מודעות לצורך בזמן המוקדש למשפחה, אשר נדחקת מפני דרישות מעסיקים וגם בגלל אמצעים טכנולוגיים כמו המחשב והטלפון החכם. כתוצאה מכך משתנים הרגלי הצריכה ומשפחות רבות מוצאות את עצמן צורכות יותר. דוגמה מובהקת היא של ילדים או משפחות שאוכלים במסעדה במקום לאכול ארוחות מסודרות בבית.
הקטנת היציבות התעסוקתית.
בעבר מרבית האנשים עבדו במקום עבודה אחד או במקומות עבודה מועטים במשך שנות עבודתם. עבודה במקום עבודה יציב איפשרה להם להעריך באופן ריאלי את גובה השכר ואת דפוסי השינוי בו ולתכנן את הוצאות והכנסות משפחתם בהתאם. בשנים האחרונות יש המחליפים מקומות עבודה בתדירות גבוהה יותר, כתוצאה מפיטורין או כתוצאה מתרבות המעודדת החלפת מקומות עבודה על מנת לשפר את השכר. ניידות גבוהה יותר בין מקומות עבודה יוצרת קושי בהערכת הכנסות עתידיות ובתכנון כלכלת המשפחה.
עלייה בתוחלת החיים.
המשמעות הבולטת של עליה בתוחלת החיים היא צורך בהבטחת יציבות כלכלית שתימשך לאורך תקופה שלא ניתן לצפות את אורכה, וייתכן גם שתכלול מעבר לדיור מוגן ומצב סיעודי.
גלובליזציה.
הגלובליזציה יוצרת תלות בין הכלכלות במדינות שונות. התלות מגדילה את מורכבות ההתנהלות הכלכלית, הכוללת חשיפה למטבעות, מניות ואיגרות חוב של תאגידים במדינות שונות.
הגלובליזציה משפיעה גם על שוק העבודה. בחלק מהמקרים מופסק ייצור מוצרים בשל תחרות של חברות במדינות אחרות. התוצאה עלולה להיות פיטורי עובדים.
גידול במורכבות ובגיוון מכשירים פיננסיים ואפיקי השקעה.