ב-29 בנובמבר 2012 הסכימו "הבית היהודי" ושני הח"כים שנותרו באיחוד הלאומי על רשימה משותפת בבחירות. נפתלי בנט ישמש כראש הסיעה ובעשירייה הראשונה ישובצו ארבעה מאנשי תקומה באיחוד הלאומי. המועמדים בעשירייה זו: נפתלי בנט, אורי אריאל, ניסן סלומיאנסקי, הרב אלי בן דהן, איילת שקד, אורי אורבך, זבולון כלפא, אבי וורצמן, מוטי יוגב ואורית סטרוק. הרשימה המשותפת כללה גם את מפלגת מולדת ויו"ר מולדת אורי בנק הוצב במקום ה-17 ברשימה המאוחדת שרצה תחת השם "הבית היהודי בראשות נפתלי בנט - מיסודם של האיחוד הלאומי מפד”ל החדשה". ארץ ישראל שלנו, שנותרה ללא ייצוג בכנסת לאחר פרישת בן ארי מהמפלגה, לא הצליחה במגעים עם גופים שונים ולא התמודדה בבחירות לכנסת התשע עשרה.
אידאולוגיה.
המישור המדיני-ביטחוני.
האיחוד הלאומי הייתה ממוקמת ימינה מהמפד"ל אך שמאלה מחירות וכ"ך. ב-2012 התפצלה, כאשר חלק ממנה (בעיקר מפלגת תקומה) רץ במסגרת רשימת הבית היהודי וחלק אחר רץ במסגרת רשימת עוצמה לישראל.
האיחוד הלאומי היא סיעה ימנית, שתומכת בהתיישבות בכל רחבי ארץ ישראל השלמה (ובפרט בהתנחלויות) ובמדיניות תקיפה כנגד הטרור הפלסטיני. הסיעה תומכת בפעולות צבאיות כנגד הטרור, דוגמת מבצע חומת מגן והסיכולים הממוקדים ואף דרשה להגבירם. היא תומכת גם בעונשים קשים לפעילי טרור: "כל גורם עוין שיפעיל טרור או יסייע לטרור נגד מדינת ישראל ואזרחיה, יגורש לאלתר מתחומי ארץ-ישראל, תהא דתו ואזרחותו אשר תהא." בפרט, מתנגדת הסיעה למה שהיא תפשה כניסיונות של מי שהוגדרו על ידה כשמאל הקיצוני (הגדרה הכוללת גם את "שלום עכשיו" ו"מרצ" וכל מה שנמצא שמאלה מהן) לכבול את ידיה של ישראל במאבק כנגד הטרור, להסית את דעת הקהל העולמית נגדה וליצור פרובוקציות שמטרתן להכפיש את צה"ל והמתנחלים. דוברי הסיעה הרבו לגנות התבטאויות שנויות במחלוקות של ח"כים ופעילי שמאל בולטים.
הסיעה התנגדה להקמת מדינה פלסטינית ממערב לנהר הירדן וקראה לפירוק הרשות הפלסטינית, שנהפכה, לדבריה, לחממת טרור. הסיעה הציעה 3 פתרונות לבעיה הפלסטינית:
במישור יחסי החוץ תומך האיחוד הלאומי ביצירת ברית עם מדינות שונות בעולם וחיזוקה על בסיס המלחמה בטרור, בייחוד הטרור מצד האסלאם הפונדמנטליסטי. האיחוד טען שיש לפתח קשרים עם מדינות נוספות פרט לארצות הברית, על מנת שישראל לא תהפך לתלויה בה.
צביון המדינה.
הסיעה דגלה בביצור זהותה היהודית-ציונית של מדינת ישראל וקראה לנקוט באמצעים קשים כנגד תנועות ואנשים החותרים תחת קיומה של המדינה או מתנגדים לאופיה היהודי-ציוני-דמוקרטי. כדי לשמור על רוב יהודי וביצור האופי היהודי באוכלוסייה דגל האיחוד הלאומי בעידוד עליה, חיזוק הקשר עם יהודי התפוצות, הגברת החינוך היהודי (לרבות גיור) בקרב עולים חדשים וסיוע בקליטת העולים.
מיעוטים: לפי תפיסת האיחוד הלאומי: "כל אזרח במדינת ישראל חייב לקבל את העיקרון של מדינת ישראל כמדינה יהודית וציונית. כל אזרח במדינת ישראל חייב להצהיר נאמנות לדגל הכחול- לבן, להמנון ה"תקווה" ולחוקיה של מדינת ישראל". במקביל, יש לשלול את האזרחות הישראלית מכל אלו המעורבים בפיגועי טרור, ומזדהים עם ארגוני טרור הפועלים נגד המדינה. בפרט, יש להוציא אל מחוץ לחוק את התנועות הפועלות נגד המדינה וערכיה, כדוגמת התנועה האיסלמית.
לפי עמדת הסיעה, היחס לבני מיעוטים יהיה שוויוני בנושא הזכויות האישיות, כל עוד ישמרו נאמנות למדינה וימלאו את חובותיהם. הסיעה מציעה לחייב בני מיעוטים שלא ישרתו בצה"ל בשירות לאומי (שנושא אופי חברתי) במקום זאת. בעוד היחס בפועל כלפי ערביי ישראל הוא חשדני ועוין, היחס של האיחוד לדרוזים חיובי יותר. לשיטתם, העדה הדרוזית היא חלק אינטגרלי של מדינת ישראל ונאמנה לה. לכן יש לשפר את מעמדם ומצבם הכלכלי-חברתי של הדרוזים ולהשוות רמת החיים והתשתיות של הדרוזים לאלה של המגזר היהודי.
בנושא דת ומדינה, לא הייתה לאיחוד עמדה מוצהרת וזאת עקב הרכבו שכלל את המפלגה הדתית תקומה מצד אחד ואת מפלגת ישראל ביתנו החילונית מצד שני. למרות זאת הוסכם שבנושאי דת ומדינה יש לשמור על צביונה היהודי של ישראל וזאת בעיקר על ידי חיזוק החינוך על מורשת ישראל והערכים היהודיים. האיחוד התנגד לכפייה דתית וסבר שגם על החרדים לתרום למדינה במסגרת שירות צבאי/לאומי חובה. האיחוד תומך בעידוד יצירת מסגרות המשלבות שירות צבאי/לאומי ולימודי תורה (כגון ישיבות הסדר והנח"ל החרדי). כמו כן, אחד הדגלים המרכזיים של הרשימה המשותפת, היה חיזוק החינוך היהודי ושמירת אופייה היהודי של מדינת ישראל, עם דגש על חיזוק מוסדות הציונות הדתית והגופים התורניים.
התיישבות.
סיעת האיחוד הלאומי דוגלת בחיזוק ההתיישבות בכל שטחי ארץ ישראל השלמה, כאשר דגש מיוחד הושם על חיזוק ההתיישבות היהודית בירושלים (משני צידי הקו הירוק) כבירת ישראל והעם היהודי לנצח. בין השאר דרשה הסיעה את העברת שגרירות ארצות הברית מתל אביב לירושלים והריסתם של בתים ערביים שנבנו בניגוד לחוק.
האיחוד הלאומי תומך גם בחיזוק ההתיישבות היהודית בשטחי יהודה ושומרון (ועד לביצוע תוכנית ההתנתקות, לה התנגד, גם בשטחי רצועת עזה). האיחוד קרא לסיפוח היישובים הישראלים ביש"ע והחלה מלאה של החוק והריבונות הישראלית עליהם. האיחוד תמך בהפיכת המרכז האוניברסיטאי אריאל בשומרון באריאל לאוניברסיטה.
בנוסף, תומך האיחוד בפיתוח הפריפריה, בדגש על רמת הגולן, הנגב והגליל. חיזוק ההתיישבות בשטחים אלה באמצעות פיתוח מקומות תעסוקה; העברת תשתיות צבאיות, חקלאיות ותעשייתיות; בניית תשתיות תחבורה וגישה מהירה לפריפריה; ניצול אוצרות טבע; עידוד התיירות ומאבק בגנבי הקרקעות בנגב ובגליל. כמו כן תומך האיחוד הלאומי בהקמת אוניברסיטה בגליל.
האיחוד מתנגד לכל ויתור על כל שטח שהוא מרמת הגולן ותבע שבמסגרת כל הסכם עתידי (ובפרט עם סוריה), על רמת הגולן להישאר כולה בידי ריבונות ישראלית דה פקטו ודה יורה.
בעקבות ביצוע תוכנית ההתנתקות שם האיחוד הלאומי דגש על שיקום מפוני גוש קטיף וצפון השומרון וסיוע לקהילות שפונו. האיחוד טען שהמפונים נזנחו והופקרו על ידי הממשלה ומנהלת סל"ע תוך התעלמות של ארגוני זכויות אדם והתקשורת ממצוקתם הקשה של המפונים.
המישור החברתי-כלכלי.
במישור הכלכלי תומכת הסיעה בכלכלה ליברלית, רפורמות להקטנת הבירוקרטיה במשק ובמיזמים לאומיים לפיתוחו. הסיעה מאמינה שהרפורמות המבניות שהציעה יגרמו לשיפור המצב הכלכלי בישראל ולצמיחה במשק. בנוסף לרפורמות בנוגע למיזמים לאומיים והסדרת השלטון המקומי, האיחוד שם דגש על פיתוח ענף התיירות הן כמנוף כלכלי והן כ"כלי להגברת האהבה למולדת ולהבנה הבינלאומית לצרכיה של מדינת ישראל".
בתחום החינוך דוגלת הסיעה בטיפוח מערכת חינוך טובה הנגישה לכל, בדגש על שיפור הוראת המדעים וחינוך לערכים יהודיים וציוניים. לשם כך הציעה הסיעה לקלוט מורים למדעים מקרב עולי חבר העמים המשכילים וממפוטרי ההיי-טק, בעלי ידע בתחומי מתמטיקה, פיזיקה ומדעי המחשב. היא קוראת לשים דגש מיוחד על עיירות הפיתוח ושכונות המצוקה, בהן יינתנו תמריצים מיוחדים כדי להביא את מיטב המורים. בנוסף, דוגלת הסיעה בטיפוח התרבות היהודית-ישראלית וחיזוק ערכי הציונות ואהבת המולדת, וזאת במקביל להקניית מושגי יסוד וערכים כלליים ואוניברסליים.
למרות עמדתה הליברלית יחסית בנושאי כלכלה, האיחוד מאמין שעל המדינה לדאוג לחלשים, להילחם בעוני ולשפר את רמת החיים של האוכלוסייה. לשם כך, מציעה הסיעה מדיניות חברה ורווחה הכוללת:
ההנהגה הצעירה באיחוד הלאומי.
"ההנהגה הצעירה באיחוד הלאומי" היא גוף פוליטי של צעירי הסיעה.
מטרותיה המוצהרות של ההנהגה הצעירה הן לבסס את מעמדו ואחיזתו של עם ישראל בכל רחבי ארץ ישראל, להעמיק את תחושת השייכות של עם ישראל לארץ, ולחזק את מעורבותו של הנוער היהודי הישראלי בקידום נושאים אלה. בדומה לחברי הסיעה בכנסת, גם חברי ההנהגה הצעירה מתייעצים עם רבנים דתיים-לאומיים.
ההנהגה הצעירה הוקמת בשנת ה'תשס"ו (2006), וכדי להגביר לשיטתה את הזהות היהודית החלה ליזום סדרת אירועים הקשורים לחגים השונים כגון חנוכה ופורים. בעקבות הפעילות הוחלט בשלהי 2007 להקים גרעין תורני ומדרשת טיולים והיסטוריה בירושלים. בנוסף לכך הוקם כולל אברכים, ובשנת 2008 הוקמה ישיבת "מה יפו פעמייך" המונה 40 תלמידים. בתשעה באב ה'תשס"ח ארגנה ההנהגה הצעירה עצרת תפילה בקבר רחל. תוך כדי הצום החלו הפעילים לצעוד לכיוון הקבר, ודרשו מממשלת ישראל לאשר הליכה ברגל אל הקבר. שלושה שבועות לאחר מכן נעתרה לכך המדינה באופן חלקי.
כמו כן, חברי ההנהגה פועלים על מנת לחזק נוכחות היהודית בערים מעורבות, כשעיקר הפעילות מתבצעת בנוף הגליל ובערד. בשנת 2009 הוקם צוות לפתרון בעיות של הציבור מול מוסדות ציבור, והוא משמש גם כאפיק להעברת מכתבים לנציגי המפלגה בכנסת. באותה שנה נוסד גם פרויקט החסד- צוות, שמטרתו לגייס מספר רב ככל האפשר של מתנדבים לפעילויות חסד בכל הארץ.
ההנהגה הצעירה מפעילה גם פרויקט למנהיגות קהילתית בשם "גרעין עמיחי", על שם סגן עמיחי מרחביה שנפל בקרב בבינת ג'בייל במלחמת לבנון השנייה. מטרת הפרויקט היא להקים גרעינים תורניים באזורי הפריפריה.
בשנת ה'תש"ע (2010), החלה ההנהגה בשיתוף פעולה עם נוער מרצ כדי להוזיל את מחירי לימודי הנהיגה בישראל
פורינט
פוֹרִינְט (בהונגרית: Forint) הוא ההילך החוקי של הונגריה, סימולו הוא HUF. המטבע נטבע ב-1 באוגוסט 1946 והחליף את הפנגו לאחר ההיפר-אינפלציה בשנים 1945-1946. הקיצור המקובל בהונגריה לפורינט הוא Ft.
היסטורית, נחלק הפורינט למאה פילר (fillér), אך הפילר אינו בשימוש מאז 1999.