תיאטרון בולשוי הוא תיאטרון רפרטוארי המציג מידי ערב שני מופעים כאשר בכל שנה מתווספות כארבע אופרות ומופעי בלט לרפרטואר, ומוצאים ממנו ארבעה מופעים.
תפאורות ותלבושות מיוצרים בבית המלאכה של התיאטרון.
תיאטרון הבולשוי
הבולשוי
בולשוי
מספר E
מספר E (באנגלית: E number) הוא פרמטר בו נעשה שימוש בקידוד של תוספי מזון. בקידוד זה נעשה שימוש בעיקר באיחוד האירופי (הקידומת "E" מקורה במילה "Europe" אירופה), אולם השיטה בשימוש בכל רחבי העולם. באוסטרליה ובניו זילנד נעשה שימוש באות "A" (האות הראשונה של המילה "Australia" [אוסטרליה]).
מספור חומרי המזון נקבע לפי שיטת המספור הבינלאומית לתוספי מזון, שנקבעה על ידי ועדת קודקס אלימנטאריוס, כאשר הקידומת "INS" המופיעה ברשימה זו הוחלפה באות "E".
ציון תוספי המזון בישראל.
שיטת מספור זו היא השיטה המקובלת למספור תוספי מזון גם בישראל. בתחילה, כל חומר כימי שניתן לו מספר E היה מותר לשימוש במוצרי מזון, אך כיום יש על חלקם הגבלות על הכמות המותרת או המומלצת בשימוש; חלקם אף אסורים לשימוש. בניגוד לדיעה הרווחת, קיומו של מספר E אינו אומר כי החומר מסוכן בהכרח – גם לוויטמין C, חומר חשוב לגוף האדם, יש מספר (E300).
החומרים שאין הגבלה על כמותם מכונים "GRAS - Generally Recognized As Safe" (בתרגום חופשי: "מזוהים באופן כללי כבטוחים"), והם מעטים יחסית. לשאר החומרים יש מינון מומלץ, לרוב ביחידות של מיליגרם עבור כל ק"ג של משקל הגוף ליום.
תחום תוספי המזון הוא אחד התחומים המפוקחים ביותר בתעשיית המזון. ישנם מספרי E רבים אשר קיימים רק ברשימה, אולם בפועל לא מתבצע בהם שימוש בשום מקום בעולם.
בחקיקה הישראלית לא קיימת חובה לסמן את מספר ה-E של תוספי מזון, וניתן להסתפק בשמם המדויק, מכיוון שמספר E הוא שם סטנדרטי ומקוצר. באופן הפוך, ישנם תוספים (כגון טרטרזין או מונוסודיום גלוטמט), שגם אם הם מסומנים במספר E, יש חובה לרשום את שמם המלא ברשימת הרכיבים.
תחומי המספרים.
תחומי המספרים מחולקים לפי סוגי התוספים:
ג'יימס רנסון
ג׳יימס פינלי רנסון השלישי (באנגלית: James Finley Ransone III; נולד ב-2 ביוני 1979) הוא שחקן קולנוע וטלוויזיה אמריקאי.
ביוגרפיה.
בשנים 1993–1997 למד רנסון בבית הספר שניצר לאמנות וטכנולוגיה במרילנד. את קריירת המשחק שלו החל רנסון בשנת 2001 בסרט הקומי "האסטרונאוט האמריקני" (The American Astronaut).
תפקידיו הבולטים של רנסון הם זיגי סאבאטקה (Ziggy Sobotka) בעונה השנייה של סדרת הדרמה "הסמויה", קורפורל ג׳וש ריי במיני סדרה "דור מזוין" וטייט בסרטו של לארי קלארק "קן פארק".
בשנת 2011 שיחק במותחן האקשן "בן של אף אחד" לצד אל פצ'ינו וצ'נינג טייטום.
תל שלם
תל שלם הוא תל בעמק בית שאן, כ-2 קילומטרים מדרום לקיבוץ טירת צבי. במקום התגלו בשנת 1970 שרידיו של מחנה צבאי רומאי. סמוך לתל נמצאה כתובת של הלגיון השישי פראטה. בשנת 1975 התגלה במקום באקראי פסל ברונזה מפואר של הקיסר אדריאנוס. בעקבות התגלית נערכו במקום חפירות בשנת 1978. לא רחוק מהתל נמצאה כתובת מונומנטלית המוקדשת לקיסר אדריאנוס ולפי הפירוש המקובל היא הייתה חלק מקשת ניצחון שהוקדשה לקיסר בידי הסנאט הרומי לכבוד הניצחון ודיכוי מרד בר כוכבא. בשנת 1996 נערכה במקום חקירת בדיקה ונתגלתה עיר מבוצרת נוספת מתקופת הברונזה 1ב, לצד עין אסור, מגידו, עין ציפורי, ותל ערני.
מחנה הצבא הרומי.
ב-25 ביולי 1975, סמוך לתל שלם, גילה תייר מניו יורק, בעזרת גלאי מתכות, חלקים מפסל ברונזה של אדריאנוס ובהם ראשו של הקיסר. בעקבות התגלית נערכו מיד חפירות בדיקה במקום שבהן נמצאו חלקי הפסל ובהן התברר כי חלקים נוספים ממנו, ובהם ראש נוסף, נשארו במקום התגלית. אופי המבנים והתוכנית אשר נחשפו כבר בעת הבדיקות הראשוניות, העידו כי מדובר במחנה רומי. אישוש למסקנה זאת הוא לוח אבן שנתגלה בתל שלם בשנות ה-60 של המאה ה-20 ועליו כתובת הקדשה ללגיון שישי פראטה. הכתובת מאפשרת לקשור במידה מסוימת של ודאות את המחנה עם הלגיון הרומי השישי.
במשך שלוש עונות חפירה קצרות, כשהאחרונה שבהן נערכה בפברואר 1978 בשיתוף עם המכון לארכאולוגיה של אוניברסיטת תל אביב, נעשה ניסיון לברר את גבולות המחנה, וממדיו הוערכו בכ-150X210 מטרים, אובחנו בו שלוש שכבות יישוב: השכבה העליונה כללה שרידים דלים מהתקופה הממלוכית. מתחתיה נתגלתה שכבה שכללה מספר קברים ללא ממצאים ברורים, ואולי אף היא שייכת לאותה תקופה, ואילו השכבה העיקרית השלישית שייכת ליישוב ולמחנה הרומי. על פי ממצא החרסים היה מיושב בתקופות הכנעניות, בתחילת התקופה הישראלית, בימי שיבת ציון ובתקופות ההלניסטית, הרומית והביזנטית.
המחנה הוקם ככל הנראה בראשית המאה ה-2, עם הגעת לגיון נוסף לפרובינקיה יהודה. העדויות הקראמיות והנומיסמטיות מלמדות על כך שהמחנה ננטש זמן מה לאחר אמצע המאה ה-2. המבנים שנחשפו הוקמו מלבני בוץ שהונחו על יסודות אבן. בגבולו הדרומי של המחנה נחשף חלק מבית מרחץ ובו רצפות פסיפס מרשימות עם דגמים גאומטריים.
מתאר המחנה מלבני וגודלו כ-32 דונם בקירוב. עוד ניתן להבחין בקיומם של שני שערים לפחות, בפאה הצפונית ובפאה הדרומית, בשני שלישים ושליש הפאה כנהוג במחנות מטיפוס זה, שביניהם היה נהוג למתוח את הרחוב הראשי – ה"ויה פרינקיפליס". ואומנם, הסברה לכך שרחוב זה היה קיים מתחזקת לאור תוצאות החפירה שערך גדעון פרסטר בסמוך למבנה שבו התגלה פסל הקיסר. יש להניח כי היו שני שערים נוספים במרכז הפאות המזרחית והמערבית. עוד במחנה מתחם מבונה קטן יותר אך דומיננטי, ובו בית המרחץ שנחפר בשנות השבעים, ואותו ניתן לזהות אולי כפרינקיפיה (מפקדה).
פסל אדריאנוס.
מרבית השברים של פסל אדריאנוס, כ-50 במספר, נחשפו בעומק שבין 30 ל-80 ס"מ במבנה לבנים אשר נחשף רק בחלקו, בצפון המחנה. שברים נוספים נלקטו במקום גם לאחר החפירות באזור המחנה. שטח המחנה עבר סיקול וחריש עד לעומק 2.10 מ' בשנים עברו, ואך באורח פלא שרדו החלקים אשר נמצאו בעת החפירות ולאחריהן. ב-1984 הצליחו עובדי מעבדת השימור של מוזיאון ישראל לשחזר את חלקו העליון של הפסל ובכך לסווגו כשליט הניצב לבוש שריון ומברך את צבאו, או כשליט ניצב כשבידו האחת שרביט ובידו השנייה אוחז בחרבו.
נראה כי טיפוס זה של פסל, שהיה גדול במעט מממדיו הטבעיים של אדריאנוס ועשוי מארד, ייצג את הקיסר בלגיון הרומי בכל נדודיו והוצב במחנותיו במקדש שהיה צמוד למפקדה. הזיהוי נעשה בנקל על ידי הקבלות לפסלי שיש ולמטבעות. על שריונו יש תיאור בלתי-רגיל של שלושה זוגות לוחמים, עירומים, בכוריאוגרפיה של קרב פנים אל פנים כמיטב המסורת היוונית. אחד הזוגות, במרכז, מתואר כך שדמות אחת מניחה את רגלה על זו שלרגליה, הנכנעת. בכך יש לראות אולי אלגוריה לניצחונו של אדריאנוס על בר-כוכבא.
בדיון מחודש בפסל טען גרגל כי ראש ארד של ילד קטן שנמצא בתל שלם מצביע על כך שהקיסר דורך על ילד יהודי, בדומה לפסלים דומים משיש שהתגלו במזרח האימפריה הרומית, אך הוא הראשון מסוגו שנעשה בארד. הדמיון הגדול ביותר לפסל, נמצא בפסל שמקורו בכרתים, וכיום הוא נמצא במוזיאון באיסטנבול. בפסל זה אדריאנוס דורך על ילד ברברי, ככל הנראה יהודי, ומסמל בזאת את עליונותה של האימפריה הרומית על היהודים המובסים.
הכתובת הלטינית המונומנטלית.
כשנה ומחצה לאחר גילוי הפסל, בסוף חודש ינואר ובראשית פברואר 1977, בעת חפירת יסודות לסככת כלים במרחק של קילומטר וחצי מצפון מערב למחנה בתל שלם, באזור של קיבוץ טירת צבי, נחשפו שני קברי ארגז בנויים מאבנים מסותתות וקבר נוסף נחשף באופן חלקי. מקום התגלית נקרא בפי אנשי המקום "גבעת חילבוני", על שמו של בעל האדמות בעבר, שכיהן כראש עירית בית שאן בתקופת המנדט הבריטי. מקום זה ששמו הוא תל אל-רקתה, מזוהה עם סומיאס, כפר מתקופת האימפריה הביזנטית, אשר שכן 12 ק"מ דרומית לבית שאן, בכל אחד מקברים היו כ-15 נקברים, והם תוארכו בעזרת מתנות הקבר למאה ה-4 או ה-5.
בעת פתיחת אחד הקברים, התברר כי חלק מן האבנים המסותתות שמהן היה בנוי, הן שברים של לוחות הנושאים שרידי כתובת מונומנטלית בלטינית. ששה לוחות או חלקיהם שרדו ואוחו מחדש בידי מעבדת השימור של מוזיאון ישראל, והם מהווים כרבע מאורכה המשוער של הכתובת השלמה. האבנים האחרות נלקחו אולי אף הן מהמונומנט נושא הכתובת.
ממדי הכתובת ואף תוכנה שוחזרו במידה רבה של ודאות. לכתובת שלוש שורות החקוקות באיכות יוצאת מהכלל. לממדי האותיות הגדולות (41 ס"מ) אין אח ורע במזרח (להוציא אותיות מספר מפטרה ללא הקשר ברור), ובמערב יש להזכיר את הפנתאון ברומא, למשל. רוחבה של הכתובת הוא כ-11 מטרים וגובהה כ-1.30 מטר; וזו לשונה (לאחר שחזור והשלמה על ידי ורנר אק וגדעון פרסטר):
ממדיה ולשונה של הכתובת מעידים כי נקבעה בחזיתו של קשת ניצחון לאדריאנוס. קרבתו למקום התגלית של פסל הארד של הקיסר, מאפשרת להציע בזהירות, כי ייתכן אף שהפסל ניצב על גבי שער זה. העובדה כי הכתובת כתובה בלטינית ולא ביוונית, הלשון המקובלת במזרח, מחזקת את ההנחה כי הקדשת הכתובת ובניית השער, הן פרי יוזמה של השלטונות המרכזיים והחלטה של הסנאט והעם הרומי, או לחלופין של מפקדת הלגיון. שני האירועים הסבירים ביותר שבעטיים יכול היה להיות מוקם מונומנט מסוג זה, הם לרגל ביקורו של אדריאנוס באזור בשנת 130 כפי שהציע בארסווק, או, כפי שמתקבל יותר על הדעת, לרגל סיום המלחמה הקשה כנגד המורדים היהודיים בהנהגתו של שמעון בר כוכבא והכרזת הסנט על ניצחונו של אדריאנוס בשנת 136, תוך הענקת התואר אימפרטור לאדריאנוס פעם נוספת.