באוקטובר 2007 דיווח אולמרט כי הוא חולה בסרטן הערמונית. ביוני 2009 הוסר הגידול.
תוכן גולשים
תוכן גולשים או במינוח המקצועי "תוכן מבוסס משתמשים" (באנגלית: User Generated Content ובראשי תיבות: UGC), הוא תוכן באתר אינטרנט שנוצר על ידי הגולשים באתר (להבדיל מתוכן שנוצר על ידי מנהלי האתר). תוכן גולשים מתבטא בכל מרכיבי התוכן המקובלים באתרי אינטרנט, כולל טקסט, קול, תמונות, סרטוני וידאו; במגוון פלטפורמות מקוונות, כגון בלוגים, תגובות משתמשים, אתרי ויקי, רשתות חברתיות, ותוכנות חינמיות מושתתות קוד פתוח. גם הנמענים של הביקורות אינם עוד ספקי השירות בלבד, אלא, אף יותר מכך, קהילת האינטרנט כולה על מאות המיליונים החברים בה.
דוגמאות.
להלן הדוגמאות הבולטות ביותר לתוכן גולשים:
תפוצה.
תוכן גולשים מהווה אחד המאפיינים העיקריים של פלטפורמות וב 2.0, ששינו את פני האינטרנט בכל הנוגע לצריכה והפצת מידע. על פי מקור אחד, בכל דקה מועלים לרשת עשר שעות תוכן ובחצי הראשון של 2008 75% מגולשי האינטרנט לקחו חלק פעיל ובמדיות חברתיות. עם זאת, לאור ההתפתחויות האדירות בתחום זה בשנים האחרונות, אין ככל הנראה אפשרות למצוא מקור סטטיסטי מהימן שיקיף את כל התופעה של תוכן גולשים ברחבי העולם. די בקביעה שלרשת החברתית הפופולרית ביותר, פייסבוק, יש 1.79 מיליארד משתמשים ברחבי העולם כדי להמחיש תופעה זו.
תוכן גולשים בעיתונות המקוונת.
אחד התחומים שבהם השתרש השימוש בתוכן גולשים, הוא תחום העיתונות המקוונת. בהקשר זה, הרמידה וטורמן (2008) מגדירים תוכן גולשים כתהליך בו ניתנת לקהל המשתמשים האפשרות לעזור ולתרום לעיתונות המקצועית. תוכן גולשים הוא מרכיב בלתי נפרד מן העיתונות המקוונת. עיתונים מקוונים כוללים מגוון רחב של תוכני משתמשים. החל מתגובות משתמשים, המשך במקורות מידע לידיעות חדשותיות, דירוג ידיעות על ידי משתמשים, בלוגים ופורומים של משתמשים המופיעים כחלק מן העיתון, ועוד.
תוכן גולשים בעיתונות המקוונת בישראל.
ההשתתפות הציבורית ביצירת ידיעות ותכנים בעיתונות הישראלית קיימת מזה שנים רבות על פי לב און עיתונות הגולשים עשויה לעמוד על טיבו של סדר היום התקשורתי בכך שהיא מדגישה ומבליטה נושאים מסוימים ומחלישה נושאים אחרים.
שיקולים עיתונאיים בעד שילוב תוכן גולשים.
במחקר רב לאומי של תוכן גולשים באתרי אינטרנט של תקשורת, דומינגו ואח'. מצאו כי ארגוני חדשות מפרשים את השתתפות המשתמשים בעיתונות המקוונת כהזדמנות לקיום דיון באקטואליה. כמו כן, יצירת תנועה ה “traffic” גורמת למשתמשים להישאר תחרותיים, שילוב תוכן הגולשים מחזק את הנאמנות לעיתון, וחוסך בעלויות.
המניעים ליצירת תוכן גולשים.
"תאוריית השימושים והסיפוקים" יוצאת מהגישה הפונקציונליסטית המתמקדת באופן בו אנשים משתמשים בתקשורת. התאוריה משתייכת למסורת ההשפעות המוגבלות שיש לתקשורת. לפי תאוריה זו לתקשורת השפעה דו כיוונית וכוחה מוגבל, הואיל ולציבור היכולת לשלוט בשימוש בה. הטענה המרכזית של התאוריה היא כי צרכני תקשורת הם ציבור פעיל, ולא קהל פסיבי. צרכן התקשורת משתמש באמצעי התקשורת באופן סלקטיבי בהתאם לצרכים ולשימושים שהוא מעוניין להפיק מהם.
בהקשר של תוכן גולשים, חוקרי התקשורת המתבססים על תאוריית השימושים והסיפוקים, בוחנים את המניעים המביאים גולשים לתרום תוכן מקוון, ובמילים אחרות, אילו שימושים וסיפוקים מספקת פעילות יצירת תוכן גולשים. המחקר מצביע על מגוון רחב של שימושים וסיפוקים שגולשים מפיקים מתרומת תוכן גולשים לאתרי אינטרנט ורשתות חברתיות. השימושים והסיפוקים משתנים לפי סוג התוכן והאתר שבו הוא מופיע מצד אחד, ומאפייני אישיות ודמוגרפיה של המשתמש מצד אחר.
חוקר האינטרנט לואיס לאנג הבחין במאמרו מ-2009 בין ארבעה סוגי הנעה לתרומת תוכן גולשים בפלטפורמות בבלוגים, פורומים, העלאת סרטוני וידאו ל”יו טיוב" ותרומה לוויקיפדיה. ראשית, צורכי הכרה, הכוללים, גיבוש זהות עצמית, רכישת כבוד עצמי, חיזוק הביטחון העצמי ופרסום או הבלטת מומחיות אישית בנושא מסוים. שנית, צרכים קוגניטיביים הכוללים הרחבת בסיס הידע וההבנה של אירועים, תופעות וסוגיות המתקיימות בחברה. שלישית, צרכים חברתיים, לפיהם הגולש מכיר באינטרנט כמקום נוח לשתף בו את רגשותיו, הגולש חולק את נקודת מבטו עם גולשים אחרים ומאפשר לחברים ולמשפחה לקבל מידע אודותיו. ולבסוף צורכי בידור, לפיהם תרומה של תוכן גולשים הוא פעילות חווייתית, ומהווה דרך חדשנית להעביר את הזמן הפנוי של המשתמש.
לפיכך, תוכן גולשים משמש שימושים שונים ומספק סיפוקים שונים אלה משתנים בהתאם לפלטפורמות בהם הם יוצאים לאור. לאנג מצא, כי יש הבדלים בין הצרכים השונים של הציבור, במידת חשיבותם לגולש ובמידת ההשפעה של התכנים. הצרכים ההכרתיים והצרכים החברתיים הם בעלי השפעה גדולה יותר מצרכי בידור וצרכים קוגניטיביים, והם מעצימים את מידת הסיפוק שחווה הגולש מתרומת תוכן גולשים. כמו כן מצא לאנג כי תרומת תוכן בלוגים, ביו טיוב, ובוויקיפדיה, נובעת בעיקר מצרכים הכרתיים, ואילו תרומת תוכן לפורומים משמשת בעיקר לסיפוק צרכים חברתיים.
בנוסף מתייחס לאנג לתהליך "העצמה" שבו אנשים רוכשים שליטה או התמחות בחייהם. בתהליך זה משתפרת מיומנותם האישית והם מפתחים הרגלים להתנהגות פרואקטיבית בניהול קשריהם החברתיים. החוקר טוען כי קיימת העצמה אישית של מפיק התוכן, אך היא ברמה נמוכה. במחקר שנערך בשנת 2004 על ידי נארדי ואחרים ובו רואיינו כ- 23 בלוגרים מקליפורניה, מצאו החוקרים כי הכתיבה בבלוגים שימשה לצורך הבעת רגשות של הכותב.
פוסטים בפייסבוק.
מחקרים על נוער ישראלי מלמדים כי כתיבה ושיתוף בפייסבוק מאפשרים לבני נוער שיתוף וקבלת מידע אודות תכנים לימודיים כמו סיכום חומרי לימוד וכדומה (עיני וכהן 2012). מחקר על נוער אמריקאי מצא כי לוק (2007) כי למרבית הנוער (58%) פייסבוק משמש בעיקר להעביר את הזמן הפנוי או כשמשעמם (58%), ולשמירת קשר עם חברים (54%). מטרות משניות נוספות הן כיף והנאה 50%, וכדי להיות מעודכן במה שקורה בחברה 42%.
המניעים לתרומת תוכן לוויקיפדיה.
במחקרו של נוב מ-2007 בהשתתפות כ-140 אנשים, לבדיקת המניעים לפיהם אנשים מעוניינים לחלוק את המידע שלהם באנציקלופדיה המקוונת "ויקיפדיה", נערך סקר ובו שאלות כמו "מהי מידת תרומתך השבועית לוויקיפדיה"? ו"מהי הסיבה לתרומה"? (בסולם המוטיבציה קיימים היגדים שונים אותם היו צריכים הנשאלים לדרג).
מתוצאות המחקר זיהה נוב שמונה מניעים, ארבעת הראשונים עיקריים בעלי חשיבות רבה:
ארבעה מניעים בחשיבות משנית:
בלוגים.
בנוגע לבני נוער, מחקרים מוצאים כי בראשית שנות ה-2000 כתיבת בלוגים, ותגובות לבלוגים שימשה כחלק מעיצוב זהותם העצמית, וסיפקה מענה לצרכים אישיים וחברתיים (טרקל 2001).
בגיל ההתבגרות מזהים מניעים ייחודיים ליצירת בלוגים באינטרנט. טרקל (2001) טוענת כי בגיל ההתבגרות מתקיימים תהליכים של עיצוב הזהות. זהו שלב קריטי בהתפתחות הזהות האישית והחברתית של האדם. לבני הנוער צרכים אישיים וחברתיים הנוגעים למשימות ההתפתחותיות שלהם. צרכים אלו כוללים, בין השאר: יצירת יחסי אמון עם הזולת, הבעת וקבלת אמפתיה וביטוי עצמי. לפיכך בלוגים הם פלטפורמה המשמשת את בני הנוער בעידן האינטרנט במילוי צורכיהם בתהליכי אקספלורציה וזהות.
נבחרת סומליה בכדורסל
נבחרת סומליה בכדורסל היא נבחרת הכדורסל הלאומית של סומליה.
נבחרת סומליה היא מהנבחרות החלשות באפריקה.
הישג השיא של הנבחרת הוא מקום שלישי באליפות אפריקה בכדורסל, אותה אירחה בשנת 1981.
הנבחרת השתתפה גם באליפות בשנת 1983 אך מאז לא השתתפה באליפות אפריקה בכדורסל או בכל טורניר משמעותי אחר.
נבחרת סומליה מעולם לא העפילה למשחקים האולימפיים או לאליפות העולם בכדורסל.
מוסא אלעלמי
מוסא אלעלמה
מוסא אל-עלמה
בית העיתונאים על שם נחום סוקולוב
Glitter (אלבום)
Glitter (בעברית: נוצץ) הוא שם פסקול הסרט הנושא את אותו שם, של הזמרת האמריקאית מריה קארי, אשר יצא לאור למכירה עולמית בשנת 2001 לאחר שנת עבודה.
רקע כללי.
לאחר שסיימה את החוזה עם חברת התקליטים בה החלה את הקריירה שלה, קולומביה רקורדס, קארי פנתה לחברת התקליטים וירג'ין וחתמה על חוזה ההקלטות היקר ביותר בהיסטוריה – כ־25 מיליון דולר לאלבום. אמנם את אלבומה הראשון והיחיד תחת חסותם, היא הקליטה בהיותה בחברה הקודמת שלה.
עוד מאז שנת 1998 קארי התכוונה להוציא לאור סרט בכיכובה בשם "Glitter", שיעסוק בסיפורה של זמרת צעירה אשר מנסה לפלס את דרכה בתחום המוזיקה ולהצליח, וזאת למרות כל הקשיים אותם תעבור. העבודה על הסרט נדחתה שוב ושוב, לראשונה ב-1998, ולכן יצא אוסף הסינגלים "Number 1's", ושנית ב-1999, כאשר בלית ברירה בעקבות דרישה מחברת התקליטים שלה, קארי נאלצה להשתמש ברצועות המוכנות שהיו ברשותה עבור הסרט, לטובת אלבום האולפן "Rainbow".
רק לאחר שהשתחררה מקולומביה וסוני מיוזיק, היא חתמה על החוזה וניסתה לממש את הרעיון שלה לכדי תוצר מוגמר. הקלטות הסרט הסתיימו והוא עמד לצאת לאקרנים, ולאורכו שולבו השירים מתוך הפסקול.