שלושה מבצרים הרריים מילאו תפקיד ייחודי בקורות האימפריה החבשית והאימפריה האתיופית - דברה דאמו, אמב גשן וווחני. בשלושתם הוחזקו זכרים בני משפחת המלוכה תחת משמר קיסרי שמטרתו כפולה - להגן עליהם ולהגן על הקיסר המכהן מפניהם. שיטה זו תרמה ליציבות השלטון הקיסרי, אך גם סייעה למתנגדי המשטר לחסל את רוב משפחת המלוכה במתקפה מרוכזת על המבצר. כך עלה בידי יהודית המלכה להשמיד כמעט את כל בית המלוכה החבשי במתקפה על מנזר דברה דאמו. כחמש מאות שנים מאוחר יותר השמיד אחמד גראן את רוב הטוענים לכתר במתקפה מוצלחת על אמב גשן, בו נכלאו בני המלוכה מאז ימי הקיסר ימהרנה קריסטוס. הקיסר פאסיל כלא את שארי בשרו בווחני, מסורת שהחזיקה מעמד למעלה ממאתיים שנים לאורך השושלת הגונדרית, עד ימי תוודרוס השני. במרוצת המאה העשרים גלו רבים מבני בית המלוכה האתיופי לבירות אירופה, כשם שגלו אבותיהם למבצרים ההרריים הנידחים.
בדומה לבתרונות הרריים מבודדים במקומות אחרים בעולם (למשל בגינאה החדשה ובמדגסקר) נודעה לאָמְבַּ חשיבות כגומחה אקולוגית ייחודית בה שורדות אוכלוסיות מבודדות שנכחדו במקומות אחרים. בשנת 2008 אותר באמב קונדודו שבקרבת העיר הרר עדר סוסי הפרא היחיד במזרח אפריקה. בכך עלה לשניים מספר עדרי סוסי הפרא שהתגלו בכל יבשת אפריקה.
אמבה (גאולוגיה)
הרלדו ריברה
הרלדו ריברה (באנגלית: Geraldo Rivera; נולד ב-4 ביולי 1943) הוא איש תקשורת יהודי-אמריקאי, ומגיש תוכנית אירוח לשעבר. הוא ידוע בעיקר בהבאת סיפורים דרמטיים ובעלי צבע לתוכניותיו. ריברה הגיש בעבר את התוכנית "הרלדו בגדול" ברשת "פוקס ניוז", ומוקדם יותר היה ידוע בתוכנית האירוח שלו "הרלדו".
הוא החל את דרכו בשנות ה-70 בתחנת WABC-TV, תחנת טלוויזיה מקומית לאזור ניו יורק, ובתוך מספר שנים בודדות רכש מוניטין ארצי כעיתונאי חוקר ועל היותו עם מראה נערי ו"בעניינים" וכשהשפם הזיפי שלו הפך לסמל המסחרי של הרלדו. במהלך שנות ה-80, ריברה עבד ככתב עבור רשת החדשות ABC, כולל בתוכניות בעלות אחוזי הצפייה הגבוהים, כגון, "20/20", בכתבות כגון, ההתמכרות לסמים של אלביס פרסלי, אל קפונה וכדומה. בשנת 1987 הוא החל להגיש את תוכנית האירוח הסנסציונית "הרלדו", אשר רצה במשך 11 שנים רצופות ונודעה בשל הנושאים והאורחים הסנסציונים שלה. ב-1988, הרלדו עשה בעצמו כותרות, כאשר שבר את אפו בקטטה שפרצה במהלך צילומי התוכנית על נושא עליונות הגזע הלבן. באוגוסט 1992, ריברה התקוטט שוב עם חברי הקו קלוקס קלאן בעצרת בג'יינסוויל , ויסקונסין; ריברה נשרט בפניו וננשך באגודלו השמאלי. ב-1993 התראיין לראשונה לטלוויזיה הישראלית בתוכנית הראשונה של "תיק תקשורת" בערוץ 2 החדש, בהפקת הטלוויזיה החינוכית. ב-1994, ריברה החל להגיש את התוכנית "ריברה בשידור חי" ברשת CNBC, תוכנית אשר עסקה בנושאים משפטיים למיניהם וזכתה לקפיצה של פופולריות בעקבות משפט הרצח המתוקשר של או.ג'יי סימפסון. ב-1997, ריברה חתם על הסכם העסקה לשש שנים בסך 30 מיליון דולר עם רשת NBC, אך עזב בשנת 2001, כדי להצטרף לרשת "פוקס ניוז", ככתב מלחמה באפגניסטן. אף על פי שלעיתים לעגו לו וביקרו אותו על הסגנון הצהוב של העיתונאות שלו, במקביל הפך ריברה נערץ וזכה במספר פרסים, כולל כמה פרסי אמי.
בשנת 2009 גילם את עצמו בקומדיה "הכל אודות סטיב" בכיכובה של סנדרה בולוק.
הרלדו הוא בן לאם יהודייה ואב ממוצא היספני, ואף גילה בעבר רצון לעלות לישראל, וכן הצהיר כי הוא ציוני.
אלנאת'
אל-נאת' (בערבית: النطح, "הנוגח") או β בשור (בטא בשור, מלעז: Beta Tauri) הוא הכוכב השני בבהירותו בקבוצת הכוכבים שור והוא אחד הכוכבים הבהירים בשמים. מיקומו של הכוכב הוא בקצה הקרן של השור ומכאן מקור שמו. מיקומו על הגבול עם קבוצת עגלון הביא לכך שבעבר הוא נכלל בקבוצת עגלון וקיבל את ציון באייר γ בעגלון, אך כיום שם זה אינו מקובל.
הכוכב נמצא כ-3 מעלות מערבית לנקודת הניגוד של מרכז שביל החלב, כלומר קרוב לנקודה המציינת את הכיוון ההפוך ממרכז הגלקסיה. מיקומו מעט מצפון למישור המילקה גורמת לכך שהוא מכוסה לעיתים על ידי הירח, אך בדרך כלל ניתן לצפות בכיסוי רק בחציו הדרומי של כדור הארץ ואף פעם לא מצפון לקו הרוחב 33°.
תכונות.
אל-נאת' הוא ענק כחול, מטיפוס ספקטרלי B7 III, המאיר בעוצמה של פי 300 מעוצמת ההארה של השמש בתחום האור הנראה ופי 700 אם כוללים את הקרינה העל-סגולה הנפלטת ממנו. מסתו כ-4.5 מסות שמש והוא ככל הנראה יצא מן הסדרה הראשית לאחר שכילה את המימן שבליבתו וכעת הוא מתיך בליבתו הליום לפחמן ולחמצן בתהליך שמביא להתנפחותו והתקררותו, כך שהוא צפוי להפוך לענק כתום בתוך מספר מיליוני שנים.
ניתוח של ספקטרום הבליעה של אל-נאת' מראה על שכיחות גבוהה מהרגיל של מנגן ושל כספית ולעומת זאת מיעוט של מגנזיום וסידן. הסיבה לכך אינה ידועה בוודאות וייתכן שהתפלגות המתכות הלא שגרתית נובעת משקיעה של יסודות מסוימים אל תוך הכוכב תוך עליה של יסודות אחרים אל פני השטח כתוצאה משילוב של כבידה ושל לחץ קרינה.
תזמורת גרצניך
בטא בשור
שאילתות דרב אחא
השאילתות הוא ספר הלכתי מאת רב אחא משבחא גאון, מראשית תקופת הגאונים, והוא כנראה הספר הראשון המצוי בידינו שנתחבר אחרי תקופת התלמוד. הספר, הכתוב בארמית בבלית, הוא אוסף של דרשות מסוג השאילתא, על סדר פרשות השבוע. לכל פרשה יש שאילתות אחדות, ולעיתים נותן המחבר כמה חלופות עבור הדרשן בתוך אותה דרשה עצמה.
מבנה הספר.
כל שאילתא עוסקת בנושא הלכתי אחד בסדר ובסגנון מיוחדים, בחלוקה לארבעה חלקים: פתיחה במצווה מסוימת, שאלה הלכתית הקשורה אליה, דברי אגדה הקשורים באופן כללי לנושא, ולבסוף תשובה לשאלה ההלכתית.
דברי האגדה, אשר במקור היוו חלק נכבד מגוף הספר, כמעט ואינם נמצאים בנוסחים שלנו, משום שהמעתיקים לא מצאו בהם עניין רב; בתחילה דחקו אותם לסוף השאילתא, ולבסוף השמיטו אותם לחלוטין, ברוב השאילתות.
השאלות הן לרוב פשוטות, ואינן אלא הצגתו של נושא הלכתי בצורת שאלה ותשובה; עד כדי כך שלעיתים מביא המחבר הצעה לנוסח אחר של שאילתא, שבה השאלה והתשובה מתחלפים ביניהן, ומה שמובא כהנחה פשוטה בנוסח אחד מובא כתשובה לשאלה בנוסח השני. מגמתו של החיבור אינה לחדש חידושי הלכה, אלא להסביר בצורה פשוטה נושאים ידועים, וחלק גדול מן הדברים ידועים ליודעי ספר, ואין בהם חידוש הלכתי. מעטים הם החידושים ההלכתיים בספר שאינם נמצאים בתלמוד, אלא שבתוך הרצאת הדברים מובלעים חידושים רבים בפרשנות התלמוד ובפסיקת ההלכה. וייתכן שהמחודש בספר משקף ידע הלכתי כללי שהיה בתקופת חיבור הספר, ולא חידוש של המחבר.
אין ידיעה ברורה באשר לתפקידו של רב אחא בחיבור הספר - האם הוא עצמו חיבר את הדרשות, או שמא רק ליקט דרשות ידועות שהיו עד זמנו ואסף אותן לקובץ מסודר לשימוש עבור הדרשנים.
המקורות שעליהם מסתמך הספר.
הספר מסתמך בעיקר על התלמוד הבבלי והמקורות התנאיים שלפניו, ואינו מזכיר דברים מן התלמוד הירושלמי או ממקורות ארצישראליים בתר-תלמודיים. מקור חשוב נוסף לספר הוא מסורות פרשנות ופסיקה אנונימיות שעברו בעל פה בישיבות הגאונים. רבי שמעון קיירא, מחבר ספר הלכות גדולות הרבה להתבסס על הפסקים המובאים בשאילתות, והוא מצוטט רבות בספרי הפוסקים הראשונים, והאחרונים.
נוסח הספר ומהדורותיו.
מהדורה ראשונה של הספר נדפסה בוונציה בשנת ה'ש"ו (1546). מהדורה שנייה נדפסה בדיהרנפורט, עם פירוש קצר של ר' ישעיה פיק ברלין בשנת 1786. הנצי"ב מוולוז'ין, כתב פירוש מקיף על השאילתות, ופירוש זה נדפס בווילנה, בשנים 1861–1867. ספר השאילתות עם פירוש הנצי"ב, חזר ונדפס מספר פעמים על ידי מוסד הרב קוק בירושלים.
בשנים ה'תש"ך-ה'תשל"ז הוציא לאור פרופ' שמואל קלמן מירסקי מהדורה חדשה של השאילתות על-פי כתבי יד בנוסח שונה ובסדר שונה, וצירף למהדורתו פירושים עתיקים והערות משלו.
בשנת תשנ"ד (מהדורה שנייה מתוקנת עם הוספות תשע"א), הוציא לאור הפרופ' ירחמיאל ברודי את "תשובות רב נטרונאי בר הילאי גאון" מחדש, על פי כתבי יד ודפוסים ראשונים, בלויית מחקר מקיף, בו הגיע למסקנה כי הספר עבר שינויי צורה רבים עד שהגיע לידינו, וכן כי מתוך תשעת כתבי היד שבידינו, לשמונה יש אב משותף אחד, ומולם עומד כתב יד ששון של הספר, אשר נוסחו טוב יותר מהם. בתוך כך מתח ברודי ביקורת על מהדורת מירסקי, על שלא לקחה בחשבון את התפלגות כתבי היד הזו, וכן נוכח כשלים אחרים שלה, לשיטתו.
כתבי היד של הספר.
בהקדמתו של מירסקי, הוא מפרט ומתאר את כתבי היד שהשתמש בהם למהדורתו;
קישורים חיצוניים.
נוסח מקוון של החיבור.
יצא לאור על ידי המכון למחקר ולהוצאת ספרים "סורא" וישיבה אוניברסיטה, בהשתתפות מוסד הרב קוק.
ג'ובאני סאלה
ג'ובאני סאלה (Giovanni Sala) (נולד ב-23 בנובמבר 1963, בברגמו, איטליה) הוא רוכב מרוצי אופנועים איטלקי שהיה חמש פעמים אלוף עולם באנדורו בשנות ה-90 של המאה ה-20. הוא נחשב לאחד מגדולי רוכבי השטח בכל הזמנים.
קריירה.