במהלך מלחמת יום הכיפורים, הייתה אוגדה 210 בפיקודו של דן לנר ולחמה בגזרת רמת הגולן. בניית האוגדה החלה מספר חודשים בלבד לפני פרוץ הקרבות במסגרת כוננות כחול לבן. האוגדה נכנסה ללחימה בגזרת רמת הגולן כבר ב-7 באוקטובר, ומילאה תפקיד מכריע בבלימת המתקפה הסורית במרכז הרמה. היא הורכבה מחטיבה 9 ("עודד"), חטיבה 179 (שריון), חטיבה 317 (צנחנים), אגד ארטילרי 282 וכמו גם גדודי הנדסה וסיוע.
לוחמי האוגדה היו כוח המילואים הראשון שהגיע לרמת הגולן כבר בחצות הלילה של מוצאי יום כיפור, כאשר שבעה טנקים מגדוד 266 של חטיבה 179 ׁ(חטיבת הגיוס המהיר של פיקוד צפון) הגיעו לציר הנפט, והצטרפו לכוח צביקה, שבלם עד אז את התקדמות השריון הסורי לכיוון מחנה נפח. תוך זמן קצר נפגעו כמעט כל הטנקים של כוח זה במארב סורי. שתי פלוגות נוספות של גדוד 266, שהגיעו לפנות בוקר למרחב חושניה-נפח, סייעו לשרידי הכוחות הסדירים לבלום את ההתקדמות הסורית לכיוון נפח. בשעות הבוקר של 7 באוקטובר עלה לרמה גדוד נוסף של חטיבה 179 תחת פיקוד המח"ט, רן שריג, והחל לפעול בציר יהודיה.
בהמשך היום אוגדה 210 הפנתה שלוש חטיבות שריון מילואים שלה להתייצב להגנה על פתחי הצירים היורדים מרמת הגולן אל הכנרת. יחידות מחטיבות אלו - כל אחת מהן בעוצמה של כגדוד – החלו לפעול בפתחי הצירים במהלך שעות הבוקר ועסקו בבלימת ההתקדמות הסורית. בשעות הצהרים קיבלה אוגדה 210 את האחריות לכל האזור הדרומי של רמת הגולן.
האוגדה לקחה חלק חשוב בקרב על חושניה בימים הראשונים של המלחמה. במהלך 8 באוקטובר פעלה במשך היום חטיבה 179 (מאוגדה 210) על ציר יהודיה המוביל לכפר חושניה שבידי הסורים. החטיבה התקדמה באיטיות על הציר תוך ניהול קרבות שריון כבדים, בהם הושמדו עשרות טנקים סורים, ודחקה את הסורים מזרחה אל עבר חושניה. במהלך הלחימה נהרג סגן [מפקד חטיבה 179], אשר מילא את מקומו של מפקד החטיבה שנפצע. סגן מפקד אוגדה 210 משה בר כוכבא נטל זמנית את הפיקוד על החטיבה עד שבהמשך חזר מפקד החטיבה מבית החולים ונטל שוב את הפיקוד עליה.
ב-12 באוקטובר 1973 נשלחה האוגדה לקרב בלימה בו עצרה את חיל המשלוח העיראקי שנע לעבר דרום רמת הגולן ולאחר מכן הוצבה בגזרה המרכזית של הרמה. בשלבים המאוחרים יותר של המלחמה השתתפה האוגדה בהבקעת מערך ההגנה הסורי בצפון רמת הגולן וביצירת המובלעת הישראלית בשטח סוריה.
מלחמת לבנון השנייה.
ב-2005 מונה תא"ל ארז צוקרמן למפקד האוגדה. צוקרמן, יוצא שייטת 13 שפיקד על יחידות מיוחדות ועל חטיבת גולני מונה לתפקיד ללא כל רקע, הכשרה או הסבה לפיקוד על יחידה משוריינת (כדוגמת קורס "הסבה לשריון" או קורס מפקדי אוגדות). עם פרוץ מלחמת לבנון השנייה ביולי 2006 ובמהלכה, לא התכוון המטכ"ל לשתף את העוצבה שבפיקוד צוקרמן בלחימה. צוקרמן זיהה שהגזרה המזרחית של זירת הפיקוד נותרה ללא פעילות צבאית, והפציר בפיקוד לשלב את האוגדה במאמץ התקפי בגזרה זו. האוגדה גויסה לבסוף לקראת מבצע "שינוי כיוון 11", שנועד להיות המהלך המכריע של המלחמה (10–12 באוגוסט). האוגדה הועסקה בגזרה המזרחית, במרחב העיירות אל-ח'יאם ומרג' עיון, במשימה בלתי תלויה במשימותיהן של שלוש האוגדות האחרות שהפעיל הפיקוד במלחמה.
אוגדת המילואים, בפיקודו של צוקרמן, הוטלה לקרבות כאשר כשירות יחידותיה נמוכה עקב מחסור באימונים, כשתרגיל האוגדה האחרון שביצעה נערך בשנת 2001, כאשר היא מיועדת להילחם בגזרת רמת הגולן, וכאשר מפקדה לא הוסמך לפקד על יחידה מסוגה. תפקוד האוגדה תואר לאחר המלחמה באור שלילי למדי, בתחקיר לאחר המלחמה בהשתתפות הרמטכ"ל, דני חלוץ, העלו קציני המילואים של החטיבה ביקורת קשה על התנהלות המפקדה ופיקוד האוגדה. בין היתר נאמר שהפקודות היו מבולבלות, המשימות השתנו לעיתים תכופות, כך גם בוטלה מספר פעמים הפקודה לכיבוש העיירה אל-ח'יאם, תחקיר צה"לי שנכתב על ידי תא"ל במיל' מאיר גחטן, בעיקר בנוגע להפעלת כוחות באופן שאינו תואם את תורת הלחימה ולשינוי תכוף של התוכניות, לעיתים אף לאחר אישורן על ידי הפיקוד. בין השאר, הודח מפקד אחד מגדודי השריון לאחר שסירב לשוב ולהיכנס ללבנון, והוחלף בקודמו בתפקיד.
מנגד, הייתה האוגדה הראשונה לפעול במרחב מרג' עיון ואל חיאם, פגעה בכמה עשרות מחבלים והשמידה אמל"ח ותשתיות חזבאללה בגזרתה. בפעולתה הפחיתה האוגדה את היקף הירי על קריית שמונה. שלושה מלוחמי האוגדה נהרגו בקרבות. בסוף המלחמה האוגדה הייתה רצוצה על אף שלא נתקלה באויב משמעותי, והישגיה לא השפיעו על לחימת חזבאללה או על היקף ירי הרקטות על כלל יישובי הצפון במהלך ימי-לחימתה.
כהונתו של מפקד עוצבת יפתח באוגדה, אל"ם גיל מעוז, קוצרה לאחר שבתחקירים שלאחר המלחמה נמתחה ביקורת רבה על האופן בו פיקד על החטיבה. תא"ל צוקרמן, שפיקד על האוגדה במהלך המלחמה, ספג ביקורת קשה על תפקודו ועל מידת המוכנות הנמוכה של האוגדה ובמאי 2007, כמעט שנה לאחר סוף המלחמה, התפטר מתפקידו כמפקד האוגדה ופרש משירות צבאי. הוא ביקש להתפטר עם סיום הקרבות לאחר שחש כי נכשל במילוי תפקידו, אולם החליט להמשיך בתפקיד עד שיסתיים תהליך הפקת הלקחים ושיקום האוגדה.
לאחר מלחמת לבנון השנייה.
בעקבות לקחי מלחמת לבנון השנייה וכחלק ממהלך דומה באוגדות נוספות בצבא הוקם באוגדה אגד לוגיסטי אוגדתי, מספרו 6366.
בעקבות מלחמת האזרחים בסוריה וחשש מחדירת מחבלים מסוריה לרמת הגולן החליט הרמטכ"ל, רא"ל בני גנץ, ביולי 2013, על הפיכת האוגדה מעוצבה משוריינת לאוגדה מרחבית אשר תבצע פעולות מניעה, סיכול וביטחון שוטף.
בינואר 2014 שונה יעודה והוחלף שמה של האוגדה לאוגמ"ר (אוגדה מרחבית) "הבשן" 210. העוצבה כוללת את "עוצבת יפתח" (חטיבת שריון 679), את "חטיבת החרמון" (חטיבה מרחבית 810) ואת "עוצבת הגולן" (חטיבה מרחבית 474). בשנת 2016 הוחלט לאחד את חטיבת החרמון עם עוצבת הגולן, ועל הגזרה אחראית מפקדת שליטה (משל"ט), ההחלטה התקבלה במסגרת התוכנית הרב-שנתית "גדעון".
ביוני 2016 הוקמה באוגדה מנהלת שכנות טובה, האמונה על הסיוע האזרחי וההומניטרי לתושבים סורים שנפגעו ממלחמת האזרחים. בספטמבר 2018, הודיע צה"ל על סגירת המנהלת עם חזרת שלטון אסד למדינה.
ב-25 בנובמבר 2021 הוענק לאוגדה אות הערכה מבצעי מטעם הרמטכ"ל.
נועה וולמן
נועה וולמן (נולדה ב-12 בדצמבר 1986) היא שחקנית, דוגמנית וקומיקאית ישראלית.
ביוגרפיה.
וולמן נולדה בתל אביב, לדפנה, אמנית, ויגאל, רופא נשים. כשהייתה בת 12 הוריה התגרשו והיא עברה עם אמה ואחיה ואחותה הקטנים לרמת השרון.
בוגרת תיכון אלון ברמת השרון במגמת תיאטרון.
בוגרת הסטודיו למשחק "אימפרו".
קריירה.
בטלוויזיה ובקולנוע.
ב-2008 הייתה הופעתה הטלוויזיונית הראשונה של וולמן בתוכנית הסאטירה "דבר עם הסוכן שלי" עם אסי עזר, בה שימשה ככתבת שטח. בשנת 2009 שיחקה וולמן בסדרה "אלכס בעד ונגד" ששודרה בערוץ הילדים, בתפקיד זואי. בשנת 2010, שיחקה וולמן בסדרות "חצויה" ששודרה ב-HOT ו"תיכון השיר שלנו" ששודרה ב-Yes. כמו כן, שיחקה וולמן בסרט הטלוויזיה "חצי טון ברונזה".
הייתה חברת פאנל בתוכנית "מועדון לילה" בעונתה הרביעית בערוץ 2 של קשת. בין השנים 2010-2012 שיחקה בשתי העונות של הסדרה הקומית "המשרד" ששודרה ב-yes בתפקיד שירי.
בשנת 2012, השתתפה וולמן בתפקיד אורח בסדרה ״כאן גרים בכיף״, שם גילמה את תמרה חברתו הדתייה של דניאל אותו גילם דניאל מורשת.
בשנת 2012 שיחקה בתפקיד אורח בסדרה קטמנדו. בשנים 2012 ו-2015 השתתפה וולמן בשתי עונות של קומדיית המצבים "נשואים פלוס" בערוץ 2, לצד ליאור אשכנזי, דורית בר אור ועוד.
בשנת 2013, שיחקה בתפקיד אורח את חברתו של אדם, ענבל, בסדרה "סברי מרנן", ששודרה בשידורי קשת של ערוץ 2. באותה שנה, גם התארחה בתוכנית הקומית "מצב האומה".
בשנת 2015 שיחקה בסרט הישראלי "איביזה" בתור ג'ניפר.
ב-2016 היא גלמה את מיל בסדרה הקומית "שותפים" בהוט קומדי סנטרל בפרק 12.
במהלך 2016 פרשה מהתחום זמנית.
דוגמנות.
היא השתתפה בפרסומות ל"חומוס אחלה", "מקדונלד'ס", "יופלה" ו"קוקה-קולה".
בשנת 2008 נבחרה להיות פרזנטורית של רשת אופנת "פנקייר". באותה שנה הצטלמה יחד עם ירדן הראל לקמפיין קיץ של רשת "אינטימה".
כמו כן, דגמנה עבור "ג'ינס Lee" ו"פוקס" במסעות פרסום לצדם של יעל בר זוהר ויהודה לוי.
חיים אישיים.
בספטמבר 2013 התחתנה עם תום לביא, וביולי 2015 נולד בנם הבכור ובאוקטובר 2018 ילדה את בתה השנייה.
אוגדה 366
יצחק מאיר בן-מנחם
הרב יצחק מאיר בן מנחם (פצ'ינר) (תרנ"ח, 1898 – תש"כ, 1960) היה חבר בית הדין הרבני הגדול, כמו כן עסק בההדרת ספרי הראשונים.
תולדותיו.
נולד בפולין בשם יצחק מאיר פצ'ינר, בנו של מנחם מנדל פצ'ינר, שהשתייך לחסידות גור. למד בישיבת ראדין והיה מתלמידיו של הרב נפתלי טרופ. באמצע שנות ה-20 עלה לארץ ישראל. למד בישיבת חברון ונחשב לבכיר התלמידים בה. לאחר מכן למד בישיבת לומז'ה בפתח תקווה.
בשנת תרפ"ט, זמן קצר לפני פרוץ המאורעות, נישא לשרה, בתו של הרב איסר זלמן מלצר.
בשנת תרצ"ח (1938) פרסם את ספרו "פרשת המלך" על הלכות אישות בספר משנה תורה לרמב"ם. כמו כן עסק בההדרת ספרי ראשונים ובאותה תקופה הוציא את חידושי הרשב"א על מסכת נידה עם הגהות ומראי מקומות. בשנת תש"ב פרסם את פירוש רבנו חננאל למסכת זבחים, עם הערות, הגהות ומראי מקומות.
בשמת תרצ"ג (1933) התמנה כדיין בבית הדין בפתח תקווה. בין הרבנים שכיהן לצדם לאורך השנים: הרב עובדיה הדאיה, הרב ישראל אריה ספיר, הרב עובדיה יוסף, הרב שמעון יוז'וק והרב צבי ברוידא. לאחר מלחמת העולם השנייה עברת את שמו ל"בן מנחם", שבו הנציח את שם אביו שנהרג בשואה.