ב-3 בדצמבר נכנס ערבי אל סניף "רמי לוי שיווק השקמה" במעלה אדומים, דקר 2 לקוחות (ביניהם פרמדיק מד"א) ונוטרל על ידי מאבטח. ב-12 בדצמבר, ביצע מחבל פלסטיני פיגוע חומצה נגד משפחה בת 5 בנות מביתר עילית במחסום המנהרות קרוב לירושלים וניסה לדקור אותן עם מברג, הוא נורה ונוטרל.
תגובות למהומות.
מהומות אלה היו החמורות, האינטנסיביות והממושכות ביותר מאז אירועי אוקטובר 2000. יש הרואים בהתפרעויות אלה את תחילתה של אינתיפאדה שלישית של ערביי ישראל והפלסטינים, שזכתה לכינוי "האינתיפאדה השקטה" על ידי חלק מהגורמים. השר לביטחון פנים יצחק אהרונוביץ' וראש עיריית ירושלים ניר ברקת וסיירו באזורי החיכוך וניסו להרגיע את התושבים. בעקבות ההסלמה כינסה הממשלה דיון מיוחד ובו הנחתה את משטרת ישראל להגביר את האכיפה ואת המאבק באלימות בירושלים. בחודש אוקטובר הכריזה משטרת ישראל על מבצע שומרי החומות שכלל תוספת של כ-1,000 שוטרים בירושלים ורכישת אמצעים טכנולוגיים מתקדמים. כמו כן, הוקמה מפקדה זמנית לטיפול בהפרות הסדר וכן גוף תביעות וחקירות למעצר מהיר של מתפרעים. עד לתחילת נובמבר נעצרו בפעילות המשטרה כ-200 מתפרעים. בתחילת ינואר 2015 הוצגה תוכנית פעולה מפורטת לאישור ראש הממשלה.
הפיגועים הפלסטיניים בסוף אוקטובר ותחילת נובמבר הביאו לגינויים נחרצים של פוליטיקאים ישראליים וכן האשמתו של יו"ר הרשות הפלסטינית אבו מאזן בהסתה וליבוי המהומות האלימות, לצד קריאות להרגעת הרוחות. מנגד, גורמים בעולם הערבי האשימו את ישראל בהתלקחות בירושלים ובכך שישראל זוממת לפגוע במסגד אל-אקצא. ב-5 בנובמבר 2014 הודיעה ירדן על החזרת השגריר להתייעצות, וזאת על רקע "ההפרות הישראליות בהר הבית".
בעקבות השימוש הנרחב בירי של זיקוקין די-נור לעבר כוחות הביטחון במהלך המהומות בירושלים הוטל בנובמבר 2014 איסור על ייבוא זיקוקים לישראל, בתוקף עד 15 בפברואר 2015. באותו חודש נתפסה כמות גדול של נפצים, זיקוקים וסכינים. משלוח נוסף נתפס בחודש יוני 2015.
בפברואר 2015 חשפו ועצרו השב"כ ומשטרת ישראל תשתית "טרור עממי" רחבה ובה עשרות מחבלים, רובם ערבים ישראליים תושבי א-טור, שביצעו מאות פעולות טרור שכללו יידוי אבנים ובקבוקי תבערה.
המתיחות סביב הר הבית.
כחלק מהאינתיפאדה, לעיתים קרובות פתחו הפלסטינים במהומות בהר הבית ובכותל, הם ירו זיקוקי די נור, ויידו אבנים. בעקבות כך, היו פעמים שהמשטרה חסמה עלייה של יהודים ותיירים להר הבית, היו פעמים שהגבילה את המוסלמים העולים להר הבית, מגיל מסוים. שיא המתיחות היה בהתנקשות שהתרחשה ב-29 באוקטובר 2014, ביהודה גליק - פעיל בולט למען זכות העלייה והתפילה ליהודים בהר הבית. לאחר ההתנקשות בו, אסרה המשטרה את העלייה להר הבית במשך יממה לכולם, ואחר כך הגבילה את העלייה. להתנקשות בגליק היה הד תקשורתי גדול, רבנים רבים התבטאו בעד ונגד העלייה להר הבית, המפכ"ל, יוחנן דנינו, יצא כנגד היועץ המשפטי לממשלה יהודה וינשטיין שאישר עלייה להר הבית לחברי כנסת ופעילי ימין. ויכוחים רבים אלו עוררו רעש רב, אך בפועל לא היו שינויים.
פיגוע הסנפלינג.
ב-16 בספטמבר 2014 נרצח נתנאל עראמי על ידי עמיתיו לעבודה, פועלים ערביים, בעת שעסק בסנפלינג בעבודתו כפועל בניין. הפועלים הערביים חתכו את החבלים שהחזיקו את עראמי וגרמו לכך שנפל למותו מהקומה ה-18. על החקירה הוטל צו איסור פרסום ובמשך זמן רב רווחה ההערכה שמדובר בתאונה ולא ברצח, למרות התנגדותה של משפחת עראמי להערכה זו וטענתה שמדובר ברצח על רקע לאומני. ב-26 בנובמבר קבע השב"כ שאכן מדובר ברצח על רקע לאומני.
מהומות כפר כנא.
ב-8 בנובמבר 2014 תקף בסכין ח'יר חמדאן, צעיר ערבי בן 22 מכפר כנא, ניידת משטרה שבאה לבצע מעצר בכפר בעקבות סכסוך בין חמולות, נסוג ונורה למוות בגבו על ידי השוטרים. התקרית תועדה במצלמת אבטחה ועוררה סערה גדולה. השוטרים טענו שירו בו מאחר שחששו לחייהם ושהסרטון מציג רק תמונה חלקית, בעוד הערבים טענו שחמדאן הוצא להורג ללא משפט על ידי השוטרים רק בשל היותו ערבי, כשלא סיכן את חייהם, אך בסרטון שצולם על ידי מצלמות האבטחה נראה כי הירייה נורתה לעבר ידו של ח'יר חמדאן, אך חדרה לחזה, וכך הוא מת במקום.
בעקבות התקרית החלו ערביי ישראל בשורת הפגנות ומהומות אלימות הכוללות יידוי אבנים ובקבוקי תבערה, הבערת צמיגים וחסימת כבישים באזורי הכפרים הערביים והצפון (כולל כפר כנא וטייבה). ב-9 בנובמבר ביצעו מתפרעים ערבים ניסיון לינץ' ביהודי ליד טייבה: הפורעים תקפו את רכבו, הוציאו את הנהג, הרביצו לו והציתו את רכבו. הנהג הצליח להימלט מהפורעים בסיוע ערבי תושב טייבה.
ב-14 בנובמבר, בעקבות חבישת כאפיות ומחאה של צעירים מוסלמים מהכפר אבו סנאן נגד הריגת ח'יר חמדאן ומנגד מחאת תושבי הכפר הדרוזים על פיגוע הדריסה בירושלים, התפתחה קטטה המונית בין מוסלמים לדרוזים בה נפצעו עשרות משתתפים בדרגות חומרה שונות, אחד מהם במצב אנוש.
מחוזות קולורדו
במדינת קולורדו שבארצות הברית ישנם 67 מחוזות.
הגדול שבמחוזות קולורדו הוא מחוז לאס אנימס (12,363 קמ"ר), הקטן שבהם הוא מחוז ברומפילד (87 קמ"ר), והמאוכלס שבהם הוא מחוז אל פאסו (כ-622,263 תושבים נכון ל-2010). עיר הבירה, דנוור, נמצאת במחוז דנוור.
רשימת המחוזות.
הטבלה שלהלן ממוינת כברירת מחדל לפי גודל האוכלוסייה במחוז. לחיצה על החצים הקטנים בתא העליון של כל עמודה תמיין מחדש את הטבלה לפי פרמטרים אחרים.
אוכף (פירושונים)
ברימבאו
דן נוימן
דן נוימן (נולד ב-2 ביוני 1973) הוא קצין צה"ל בדרגת תת-אלוף. כיהן כמפקד עוצבת געש, ראש חטיבת כוח האדם בזרוע היבשה, מפקד חטיבה 7, מפקד חטיבת מרכבות האש וראש מחלקת אימונים בזרוע היבשה.
שירותו הצבאי.
נוימן התגייס ב-1991 ושירת כלוחם בחטיבה 7 של חיל השריון. לאחר קורס קצינים שימש מפקד מחלקה ובשנים 1995–1997 היה מפקד פלוגה ח' בגדוד 77 של חטיבה 7 ובהמשך מילא תפקידים נוספים בחטיבה 7.
בשירותו כסמג"ד 75 השתתף בתעסוקות מבצעיות בגזרה המזרחית ברצועת הביטחון (עיישיה-ריחן) וברכס הבופור.
בעת מלחמת לבנון השנייה שימש כמפקד גדוד 75, הגדוד לחם במרחב בינת ג'בייל וכן במרחב עייתא א-שעב. בסיום הלחימה, השתתף הגדוד בסדרת מבצעים ברצועת עזה ביניהם "ענני סתיו".
לאחר מכן פיקד על גדוד 196, גדוד קורס מפקדי טנקים וקורס מפקדי שריון בחטיבה 460. ב-2009 מונה למפקד צוות במכללה לפיקוד טקטי. ב-2010 הועלה לדרגת אל"ם ומונה למפקד חטיבת מרכבות האש. ב-2013 מונה לראש מחלקת אימונים בזרוע היבשה. ב-2 ביולי 2015 מונה למפקד חטיבה 7, ושירת בתפקיד עד 2 באוגוסט 2017 בסיום תפקידו הועלה לדרגת תא"ל.
באוגוסט 2017 מונה לראש חטיבת כוח האדם בזרוע היבשה. מנובמבר 2017 עד יולי 2018 שימש כממלא מקום קצין איסוף קרבי ראשי ומפקד מערך הגנת הגבולות, עקב פרישתו של תא"ל מרדכי כהנא מהתפקיד. ב-1 ביולי 2019 הוחלט על מינויו למפקד הבא של עוצבת געש. ב-3 ביוני 2020 נכנס לתפקידו כמפקד עוצבת געש, תפקיד אותו מילא עד למאי 2022.
השכלה וחיים אישיים.
נוימן בוגר פו"ם, בעל תואר ראשון במשפטים ומנהל עסקים מאוניברסיטת רייכמן בהרצליה, בוגר המכללה לביטחון לאומי ובעל תואר שני בלימודי ביטחון מהאוניברסיטה העברית בירושלים. וכן, בוגר תוכנית המנהיגות הבכירה של קרן וקסנר.
מתגורר בקיבוץ בחן, נשוי ואב לשלושה.
הערות שוליים.
דויד שלון
רוברט רקורד
רוברט רקורד (באנגלית: Robert Recorde 1512–1558), היה פיזיקאי ומתמטיקאי וולשי. רקורד הציג את סימן השוויון ("="), ואת סימן הפלוס ("+") לדוברי האנגלית, ב-1557.
רקורד היה בן למשפחה מכובדת בטנבי שבויילס. בשנת 1525 החל ללמוד באוניברסיטת אוקספורד ונבחר לחבר ב"מכללה המאוחדת" של אוקספורד בשנת 1531. לאחר מכן עבר לאוניברסיטת קיימברידג' על מנת להשלים תואר דוקטור ברפואה ב-1545. בהמשך חזר לאוקספורד, שם כיהן כמרצה למתמטיקה.
ככל הנראה, הוא עבר אחר כך ללונדון, ומונה לפיזיקאי של המלך אדוארד השישי ושל המלכה מרי, אשר לה מוקדשים חלק מספריו. כמו כן, הוא היה הוא המבקר של המטבעה המלכותית ושימש גם כ"מבקר המכרות והכסף" באירלנד. לאחר שנתבע על הוצאת לשון הרע על ידי אויב פוליטי, הוא נעצר על חובות ומת בכלא המלך שבסאוסווארק, באמצע יוני 1558.
פרסומים.
רקורד פרסם מספר עבודות בנושאים מתמטיים, בעיקר בצורת דיאלוגים בין אדון ומלומד, ביניהם:
רכבת השמיים של ונקובר
בני מר (קצין)
בני מר הוא קצין צה"ל במילואים בדרגת תת-אלוף. שירת כמפקד אגד בחיל התותחנים וכראש מטה פיקוד הצפון.
ביוגרפיה.
מר נולד בחולון, בן להורים ניצולי השואה. התגייס לצה"ל ב-1984, שירת כלוחם כחיל התותחנים ולאחר קורס מפקדים שימש מפקד צוות בגדוד 55. לאחר קורס קצינים שימש קצין סיור בגדוד 55, קצין עמדה בקורס מפקדים ומפקד סוללה בגדוד 55. בהמשך שימש קצין אג"ם במפקדת קצין התותחנים של פיקוד המרכז, סגן מפקד גדוד 403 וקצין אג"ם בעוצבת הגולן. כסגן-אלוף פיקד על גדוד 404 וכאלוף-משנה שירת כראש תורת חיל תותחנים במפקדת זרוע היבשה. ב-2003 מונה למפקד אגד ארטילרי 215. בתפקיד זה מונה ב-2004 גם למפקד חטיבת מכבים, חטיבה מרחבית חדשה שהוקמה באוגדת אזור יהודה ושומרון. בתפקידו הבא פיקד על בית הספר לתותחנות שדה, במקביל שירת כקצין התותחנים הפיקודי בפיקוד הדרום. שירת כראש מחלקת תכנון וארגון בזרוע היבשה ובתפקידו האחרון בשירות הקבע כיהן כראש מטה פיקוד הצפון עד שחרורו ב-2013.
לאחר שחרורו מונה לסמנכ"ל פיתוח וחדשנות בחברת הייעוץ הביטחוני SBM.
ב - 2016 הקים את חברת 'בימר ייעוץ אסטרטגי' - העוסקת בייעוץ ביטחוני ושיווק בינלאומי