ב-1956 הוזמן קוקרן להשתתף בסרט "The Girl Can't Help It". הסרט, שהיה קומדיה מוזיקלית בכיכובה של ג'יין מנספילד, והתכוון ללגלג על תרבות הרוקנ'רול של הצעירים, הפך לאחד ממבשרי הרוקנ'רול ואיפשר לצעירים בארצות הברית ובאירופה לחזות בקולנוע באלילי הרוקנ'רול דוגמת ליטל ריצ'רד וג'ין וינסנט. קוקרן הופיע בסרט כשהוא מבצע את שירו (מילים של נד פיירצ'יילד) "Twenty Flight Rock". שיר זה התפרסם מאוחר יותר כשיר אותו ביצע פול מקרטני ב-1957 בעת שנבחן על ידי ג'ון לנון וצורף בעקבות כך ל"The Quarrymen", הלהקה שהייתה גלגולה הראשון של הביטלס.
להיטו הגדול ביותר של קוקרן היה "Summertime Blues". השיר נכתב על ידי קוקרן וקייפהארט ויצא לאור באוגוסט 1958. ללהיט זה היו השפעות על הרוקנ'רול של סוף שנות ה-50, הן מוזיקלית והן מבחינת המילים ששיקפו נימת מחאה והקדימו את שירי המחאה של שנות ה-60. הקריירה הקצרה של קוקרן הניבה מספר להיטים נוספים: "C'mon Everybody", "Somethin' Else", "My Way", "Weekend","Teenage Heaven"' "Sitting in the Balcony"' "Three Stars", "Nervous Breakdown" והלהיט שיצא לאור לאחר מותו והגיע למקום הראשון באנגליה, "Three Steps to Heaven".
מותו.
ב-16 באפריל 1960, כשהיה במסע הופעות באנגליה, נפצע קוקרן אנושות בתאונת דרכים. הוא נסע במונית יחד עם המוזיקאי ג'ין וינסנט וכותבת השירים שרון שילי שהייתה גם ארוסתו של קוקרן. סמוך לחצות סטתה המונית מהדרך כשנסעה בצ'יפנהאם שבוילטשייר על כביש A4, ופגעה בעמוד תאורה (כנראה בשל תקר בגלגל המונית). קוקרן הועף דרך שמשת הרכב ונפצע אנושות בראשו. הוא הובהל לבית החולים סנט מרטין שבבאת', אך מת מפצעיו למחרת. גם שילי ווינסנט נפצעו ופציעתו של האחרון השפיעה עליו גם בשארית חייו וקיצרה את הקריירה שלו. נהג המונית נדון מאוחר יותר לשישה חודשי מאסר ולשלילת רישיון למשך 15 שנה.
השפעה.
למרות שעד מותו רק להיט אחד שלו, "Summertime Blues", הגיע לעשרת הגדולים במצעד הלהיטים, זכה קוקרן לפופולריות בקרב חובבי הרוקבילי והרוקנ'רול בארצות הברית ובמיוחד באנגליה.
קוקרן היה יוצר פורה וחברת התקליטים שלו המשיכה להוציא חומר שלו גם לאחר מותו ולמעשה, לאחר מותו יצא חומר רב יותר שלו מבחייו. אחד מהשירים שיצאו לאור לאחר מותו היה "Three Stars" שהוקדש לג.פ. "ביג בופר" ריצ'רדסון ולשני חבריו של קוקרן, באדי הולי וריצ'י ואלנס, שנהרגו בתאונת מטוס שנה קודם לכן.
קוקרן צורף ב-1987 להיכל התהילה של הרוק אנד רול, ומאוחר יותר גם להיכל התהילה של הרוקבילי ושיריו זכו לגרסאות כיסוי רבות.
קוקרן היה אחד מאמני הרוקנ'רול הראשונים שהשתמשו בטכניקת ההקלטה המכונה אובר-דאבינג, שהפכה מאז לחלק בלתי נפרד מתעשיית ההקלטות.
בסרט התיעודי משנת 2000, "Gimme Some Truth: The Making of John Lennon's Imagine Album", המתעד את הקלטת אלבומו של ג'ון לנון, "Imagine, בעת הקלטת השיר "Gimmie Some Truth", אומר לנון בתחילת ההקלטה כי הוא מעוניין לבצע את השיר בסגנונו הקולי הגרוני והמאומץ של אדי קוקרן.
הסכם אנדרוסובו
הסכם אנדרוסובו היה הסכם הפסקת לחימה שסיים את מלחמת רוסיה-פולין (1654-1667) שנמשכה 13 שנים. ההסכם נחתם בכפר אנדרוסובו במחוז סמולנסק של היום. ההסכם נחתם על ידי נציגי רוסיה הצארית והאיחוד הפולני-ליטאי. נציגי הקוזאקים לא השתתפו בטקס ולא חתמו על ההסכם.
השלכות ההסכם.
אוקראינה.
לדעת ההיסטוריונים האוקראינים, ההסכם איפשר לרוסיה הצארית לחזור בה באופן חד-צדדי, מהתחייבויותיה לאוקראינה לעזור לה בלחימה נגד האיחוד הפולני-ליטאי. סוכם על חלוקת אוקראינה ל-2 חלקים בין המדינות שחתמו על ההסכם. חלוקה זו אושררה פעם שנייה בהסכם שנחתם מאוחר יותר. תנאי ההסכם הדהימו את הקוזאקים והחלו מרידות נגד הפקידות הרוסית המקומית.
רוסיה.
ההיסטוריונים הרוסים רואים בהסכם זה צעד חשוב בהתקדמות המדינה לאיחוד העמים הסלאביים בראשות רוסיה. אומנם ההסכם לא נתן תשובה למספר בעיות (למשל קבלת מוצא לים הבלטי), אך רוסיה החזירה לעצמה שטחים שאיבדה בתקופת הצרות. כמו כן חלה התקרבות עם האיחוד הפולני-ליטאי על רקע מאבק משותף נגד האימפריה העות'מאנית.
פולין.
הפולנים רואים בהסכם שגיאה היסטורית. כתוצאה מהסכם זה חל שינוי במעמד המדינות באזור והאיחוד הפולני-ליטאי החל לאבד את מעמדו כמדינה השולטת באזור כולו לטובת רוסיה הצארית.
הקרב בשכם 2002
Nokia Networks
נוקיה נטוורקס (באנגלית: Nokia Networks) היא אחת משלוש ספקיות ציוד התקשורת הגדולות בעולם. חברת בת של תאגיד נוקיה.
היסטוריה.
החברה הוקמה ב-19 ביוני 2006, בשם נוקיה סימנס נטוורקס (באנגלית: Nokia Siemens Networks; בראשי תיבות NSN) כאשר החברות נוקיה הפינית וסימנס הגרמנית הגיעו להסכם על איחוד חטיבות ציוד התקשורת והרשתות שלהן למיזם משותף (Joint venture) בבעלות שווה של שתי החברות, עם נכסים בשווי כ-25 מיליארד אירו. נוקיה סימנס נטוורקס הושקה רשמית בפברואר 2007 במהלך קונגרס ה-3GSM העולמי. החברה החלה לפעול באופן מלא ב-1 באפריל 2007.
ב-2007 החליט הממשל האמריקני להטיל הגבלות ביטחוניות על המיזם בארצות הברית, בין השאר, הנחיות המכתיבות אם המיזם המשותף יורשה להעסיק עובדים זרים שייחשפו לציוד ותוכנות אמריקנים. ב-2008 הודיעה סימנס כי תפטר 6,800 עובדים בחטיבת הטלקום התאגידית שאותה לא מיזגה לתוך המיזם המשותף.
בנובמבר 2011, הודיעה נוקיה-סימנס כי עד סוף 2013 היא תפטר 17 אלף עובדים, כחלק מניסיונה להיות רווחית יותר ולהניב חיסכון של מיליארד יורו. מדובר היה ביותר מחמישית מ-74 אלף עובדיה. בדצמבר 2011 הודיעה שהיא מוכרת את עסקיה בתחום הגישה רחבת הפס לקווים נייחים.
ביולי 2013, רכשה נוקיה, תמורת 1.7 מיליארד יורו, את חלקה של סימנס במיזם, ושם החברה שומה לנוקיה נטוורקס.
ב־15 באפריל 2015 הודיעה נוקיה נטוורקס כי היא רוכשת את רוב הפעילות של חברת אלקטל-לוסנט תמורת 16.6 מיליארד דולר. אלקטל-לוסנט הייתה החברה הגדולה ביותר בענף ציוד התקשורת, אך עסקי התדרדרו עקב התחרות הגוברת מצד החברות הסיניות, שהובילו לירידת מחירים בשוק.
פעילות בישראל.
פעילות חברת סימנס בתחום ציוד התקשורת בישראל החלה בשנת 1995 כאשר רכשה את חברת "אורנט טכנולוגיות תקשורת", חברה שפיתחה מתגי Ethernet, תמורת 30 מיליון דולר. ב-1997 רכשה גם את חברת "רדנט", מקבוצת רד-בינת, שפיתחה מרבב גישה בטכנולוגיית ATM (פרוטוקול תקשורת מהיר), תמורת כ-75 מיליון דולר. שמה של חברת "רדנט" שונה ל"סיברידג'" והיא מוזגה עם "אורנט". "סיברידג'" פעלה כחברת בת של חטיבת התקשורת של סימנס וסיפקה מתגי תקשורת נתונים לספקי התקשורת הגדולים בעולם. לאחר הקמת המיזם המשותף של נוקיה-סימנס "סיברידג'" הפכה למרכז הפיתוח שלה בישראל שהעסיק כ-500 עובדים. באוקטובר 2007, רכשה את חברת אטריקה הישראלית בכ-100 מיליון דולר. לאחר רכישה זו החלה בצמצום הפעילות ופיטרה כמחצית מהעובדים. עם כי נוספו למרכז מספר עובדים ממוטורולה ישראל, לאחר שנוקיה-סימנס רכשה את חטיבת תשתיות התקשורת האלחוטית של מוטורולה.
בסוף שנת 2013 סגרה נוקיה נטוורקס את מרכז הפיתוח בישראל. פעילות הפיתוח נרכשה על ידי מספר עובדים ועברה ספין-אוף להקמת חברה חדשה בשם אטרינט (Atrinet) בה 25 עובדים בלבד.
מיקי סמית
שמפו נגד קשקשים
נוקיה סימנס נטוורקס
נוקיה סימנס
קורפורציה (פירושונים)
קורפוראציה
הפועל צפת-גליל
מ.ס. צפת היא קבוצת כדורסל ישראלית מהעיר צפת, המתמודדת בליגה הארצית, ומשמשת כקבוצת הבת של הפועל גליל עליון.
הקבוצה משחקת בהיכל הפיס בצפת, המכיל 608 מקומות ישיבה.
היסטוריה.
הקבוצה שיחקה בעבר בליגת העל בשתי קדנציות:
בעונת , עם המאמן ישראל לב, ירדה הקבוצה לליגה הארצית.
הקבוצה הייתה אמורה לשחק בליגה הלאומית בעונת 2005/2006 אך השתתפותה בליגה בוטלה על ידי הבקרה התקציבית.
הקמה מחדש.
בשנת 2012 הוקמה הקבוצה מחדש תחת השם "הפועל צפת/גליל" והעפילה שתי ליגות ברצף, עד לליגה א'. בסיום עונת 2014/2015 העפילה הקבוצה (עם המאמן שלום חדד) לליגה הארצית מהמקום הראשון. במקביל הגיעה עד לגמר גביע האיגוד אך הפסידה לקבוצת מכבי מעלה אדומים 200-170 בסיכום שני מפגשים. החל מעונת 2018/2019 הקבוצה משמשת כקבוצת בת של הפועל גליל עליון.
ג'ילי
קבוצת ג'ילי אחזקות (בסינית: 吉利控股集团, פיניין: Jílì kònggǔ jítuán, באנגלית: Geely) היא יצרנית רכב רב-לאומית, שבסיסה בסין שנוסדה בשנת 1986. מניות החברה רשומות בדירקטוריון הראשי של הבורסה לניירות ערך של הונג קונג בע"מ ("SEHK); בעל השליטה בחברה הוא Zhejiang Geely Holding Group Limited, חברה פרטית המאוגדת ברפובליקה העממית של סין (להלן: "PRC") שבבעלותו המלאה של לי שופו, בעל המניות המהותי של החברה ויו"ר הדירקטוריון שלה. בסוף 2018 היו לקבוצה למעלה מ-978 סוחרים בסין העממית, ששיווקו רכבי מותג "Geely". הקבוצה גם ייצאה את מוצריה באמצעות 24 סוכני מכירות ו-336 סניפי מכירות ושירותים ב-24 מדינות מעבר לים, בעיקר למדינות מתפתחות במזרח אירופה, במזרח התיכון ובאפריקה בשנת 2018.
הנהלת החברה נמצאת בעיר האנגג'ואו, בירת מחוז ג'ג'יאנג, ונכון ל־2008, היא מעסיקה כ־9,950 עובדים. יו"ר ומנכ"ל החברה הוא לי שופו.
במרץ 2010 חתמה ג'ילי על הסכם לרכישת המותג וולוו מפורד תמורת כ-1.8 מיליארד דולר, לאחר משא ומתן שנמשך למעלה משנה.
יוניון מוטורס מייבאת את רכבי ג'ילי לישראל מאז דצמבר 2020. ביוני 2021 מונה רונן יבלון למנהל ג'ילי ישראל.
ג'ילי מחזיקה גם בחברת לוטוס מכוניות.
בשנת 2021 הציגה את המותג זיקר, מותג המכונית החשמליות שלה.
הקנטוס של היפריון
כתיב רוסי
איסידור לב