בשנת 1992 כתב את התסריט של סרט הקולנוע המצליח "נקמתו של איציק פינקלשטיין" יחד עם אסטבן גוטפריד וגם ביים את הסרט, שבו שיחקו אסטבן גוטפריד, משה איבגי, דבורה קידר ושמיל בן ארי. הסרט נחל הצלחה, ובטקס פרסי אופיר לאותה שנה גרף שבעה פרסים, בהם פרס הסרט הטוב ביותר, פרס הבמאי הטוב ביותר ופרס התסריט הטוב ביותר.
בשנת 1993 רוטנברג עבר להתגורר בקובה שם עסק בעסקי נדל"ן בשותפות עם איש המוסד לשעבר רפי איתן. חברה של איתן בשם "GBM - GRUPO BM" בקובה עסקה בתחומים מגוונים, כולל: נדל"ן, חקלאות, תעשייה, מסחר והיי-טק. GBM רכשה שטחים לגידול קני סוכר בקובה, אחר כך גם שטחי פרדסים, והסתייע בחברת אגרקסקו הישראלית כדי לשווק את הפרי לאירופה ולשבור את האמברגו האמריקאי על האי. בסוף שנות ה-90 החלה להקים בשותפות עם הממשלה הקובנית ואיש העסקים הרצל חבס (בנו של ברוך חבס), את ה"מירמאר טרייד סנטר" - מרכז עסקי ומסחרי רחב היקף בהוואנה, הכולל 18 בניינים, בהשקעה של כ-200 מיליון דולר. במהלך השנים נפוצו שמועות רבות על קשריו של רפי איתן עם פידל קסטרו, אך הוא הכחיש אותם. אך במאי 2006, כשר בממשלת ישראל נפגש עמו בגלוי לראשונה. בפברואר 2019, חשף רוטנברג, כי הם נפגשו עם קסטרו פעמים רבות, ולמעשה כל משא ומתן על עסקים במדינה התנהל איתו ישירות. ולאחר שראול קסטרו מונה לנשיא, ממשלת קובה לא חידשה את החוזים עם חברת GBM והוא חזר לישראל.
בשנת 2013 פתח בתל אביב, לקראת חזרתו לישראל, סטודיו שבו מוצגים צילומי סטילס שלו.
ערבים למען ישראל
ערבים למען ישראל (אנגלית: Arabs for Israel) הוא ארגון המורכב מערבים אתניים, חלקם מוסלמים התומכים במדינת ישראל ובשלום במזרח התיכון. הארגון נוסד בשנת 2004 על ידי נוני דרוויש אזרחית אמריקאית ממוצא מצרי ומוסלמי. הקבוצה מאמינה בכך ש"אנחנו יכולים לתמוך בישראל ובדת היהודית ועדיין להעריך את אוצרות התרבות הערבית והמוסלמית".
העמדות של "ערבים למען ישראל" כוללות הכרה במדינת ישראל כמדינה לגיטימית שאינה איום אלא מהווה נכס עבור המזרח-התיכון. הקבוצה גם אמרה כי "לכל דת מרכזית בעולם יש את מרכז הכובד שלה. לאסלאם יש את מכה וליהדות יש את ירושלים". הקבוצה הצהירה כי אינה "אנטי-מוסלמית, אנטי-ערבית, קשורה לעימותים או קבוצת שנאה".
הקמה ופעילות.
המייסדת נוני דרוויש היא בתו של הגנרל מוסטפא חאפז, ראש המודיעין המצרי בעזה ומייסד הפדאיון, אשר חוסל על ידי ישראל בעזה ב-11 ביולי 1956. בראיון, דרוויש תיארה את חינוכה בילדותה: "עד גיל שמונה למדתי בבתי-ספר פלסטיניים ואני זוכרת את האינדוקטרינציה, את השנאה ואת הדימוי של העם היהודי". עם מות אביה חזרה אמה לקהיר ובבגרותה עברה דרוויש להתגורר בארצות הברית, שם הכירה יהודים והתרשמה מאופיים השונה.
בשנת 2001, בפיגוע במגדלי התאומים הבינה דרוויש כמה האסלאם הרדיקלי התחזק. היא תיארה זאת כך: לאחר אירוע זה החלה דרוויש לפרסם ולהרצות על טרור והשפעת הרדיקליות על התרבות הערבית והאיסלאמית. לדעתה של דרוויש, קיומה של מדינת ישראל משמש רק כתירוץ עבור האסלאם הרדיקלי להפעלת טרור במערב. ב-2004 היא הקימה לראשונה אתר אינטרנט בשם "ערבים למען ישראל". האתר משמש כמקום פתוח להבעת דעות של ערבים בנושא, כאשר ניתנת אפשרות להגיב באנונימיות.
כאשר נשאלה מדוע הקימה את "ערבים למען ישראל" הסבירה דרוויש: "תמיכה בישראל אין משמעה אנטי-ערביות. אני אוהבת את העם שלי, אבל כדי שהשלום יקרה עלינו לבצע קפיצה (תרבותית) גדולה, גישה חדשה; מחילה וחמלה". עוד אמרה דרוויש כי היא חוששת שישראל תוותר על יותר מדי שטחים ובכך תיהפך המדינה לקטנה מכדי להגן עליה. היא סיכמה ש"רוב האנשים הערבים הם אנשים מקסימים ואני מתפללת לאלוהים שהם ימצאו בליבם את המקום לסלוח."
דרוויש ביקרה מספר פעמים בישראל ובשנת 2006 אף נפגשה עם נשיא ישראל דאז, משה קצב.
חניסצקאלי
חַנִיסְצְקאלִי (בגאורגית: ხანისწყალი) הוא נהר במערב גאורגיה, בנפת בר'דתי שבחבל אימרתי; הוא מיובליו של הנהר ריוני.
גאוגרפיה.
חניסצקאלי נובע באחד המדרונות הצפוניים של רכס מסחתי שבקווקז הקטן, בגובה 2,280 מטרים; הוא זורם במורד הצפוני של הרכס עד מישור קולכתי, שבו נשפך לריוני מדרום, ליד הכפר וארציחה.
אורכו של חניסצקאלי 57 ק"מ והוא מנקז שטח של 914 קמ"ר. ספיקתו הממוצעת של חניסצקאלי ליד נקודת השפיכה שלו לריוני היא 22.8 מ"ק לשנייה.
חניסצקאלי ניזון ממי הפשרת שלגים, ממי גשמים וממי תהום. באביב, עם הפשרת השלגים, הוא עולה על גדותיו וגורם לשיטפונות. בחורף ובקיץ, מפלס הנהר יורד לשפל. בסתיו, עם כמויות גדולות של גשמים, מפלס המים בחניסצקאלי נוטה לעלות בפתאומיות, מה שגורם להצפות.
מימיו של חניסצקאלי מנוצלים להשקיה; לשם כך כרויות שלוש תעלות השקיה, שמשרתות ארבעה כפרים: תעלת דימי-רוקיתי, תעלת וארציחה ותעלת אבחנאורי.
יובליו העיקריים של חניסצקאלי הם הנהרות לאישורה, כרשאוותי, צָבּלַרַסצקָאלִי וסָקרַאוּלָה.
אשטרום
קבוצת אשטרום בע"מ (לשעבר: אשטרום חברה להנדסה) המוכרת בשם המקוצר אשטרום היא קונצרן בנייה, מהגדולים בישראל. לקבוצה 20 חברות בנות שכולן עוסקות בתחומי הבניין השונים, כמה מתוכן נסחרות בבורסה לניירות ערך בתל אביב. בין הפרויקטים של הקבוצה ניתן למנות את מנהרות הכרמל, הקו האדום של הרכבת הקלה בירושלים, נמל היובל באשדוד, בניית מבני תעשייה, בתי חולים וגשרים רבים.
מלבד ישראל, לחברה פעילות ענפה בארצות הברית, מערב ומזרח אירופה (רומניה, בולגריה, סרביה, אזרבייג'ן), אפריקה והאיים הקאריביים.
היסטוריה.
אשטרום נוסדה בפברואר 1963 תחת השם "אשטרום חברה להנדסה".
בשנות ה-80 של המאה ה-20 ייצרה אשטרום במפעל באשקלון מבנים מודולריים תחת השם "אשקובית" - אשדר קוביות. שיטת הבנייה המודולרית שאיפשרה בניית שכונות גדולות בפרקי זמן קצרים הייתה פופולרית במיוחד ביהודה ושומרון. ברוב היישובים השכונות הראשונות נקראו מאוחר יותר בשם "שכונת האשקוביות". איכות המבנים טובה יחסית ורבים מהם בשימוש עד היום.
בשנת 2004 שם החברה הוחלף ל"קבוצת אשטרום".
מייסדת נוספת של החברה היא חברת ההחזקות "אלייד", אשר עד לחודש אוגוסט 2018 היו בבעלותה כ־20% ממניות החברה, אז מכרה זו את עיקר החזקותיה לחברה יונדקו.
רמי נוסבאום וגיל גירון, בני הדור השני למייסדים, מכהנים בה כמנכ"לים משותפים.
ב-2017 נהרגו שני עובדי החברה ושלושה נפצעו באורח קשה כתוצאה מתאונות עבודה.
בעלי עניין.
69.98% ממניות הקבוצה מוחזקות על ידי יונדקו חברה מאוחדת להנדסה ופתוח בע"מ, אשר בידי המשפחות המייסדות נוסבאום (33.3%), גירון (33.3%), משורר (15.4%), רובין (11%) ומייבלום (כיום משפחות מור וליפשיץ, 7%).
אשטרום נכסים.
אשטרום נכסים היא חברה ציבורית ישראלית שמניותיה נסחרות בבורסה לניירות ערך בתל אביב ועוסקת בנדל"ן מניב לתעשייה, מסחר, מלונאות ומשרדים. וביזום פרויקטים בתחום הנדל"ן למשרדים ומסחר. בעלת השליטה בחברה היא קבוצת אשטרום הבורסאית גם כן.
570 לפנה&quot;ס
Java annotation
בשפת התכנות Java, אנוטציה (באנגלית: annotation; בתרגום מילולי: "הערת הסבר" או "ביאור") היא סוג של מנגנון תחבירי להוספת metadata לקוד המקור. ניתן להוסיף אנוטציות למחלקות, מתודות, משתנים, פרמטרים ו-packages. שלא כמו תגיות Javadoc, אנוטציות ג'אווה יכולות להיות רפלקטיביות בכך שניתן לשלב אותן בקובצי class הנוצרים על ידי המהדר, והן ניתנות לאחסון על ידי המכונה הווירטואלית של ג'אווה (JVM), כך שניתן יהיה לאחזר אותן בזמן ריצה. תמיכה באנוטציות התווספה החל מגרסה 1.5 של ה-JDK.
השימוש באנוטציות נפוץ בתשתיות תוכנה (כדוגמת Spring ,Hibernate ו-EJB) כאמצעי נוח להוספת פונקציונליות למחלקות ומתודות המוגדרות על ידי המשתמש. ללא שימוש באנוטציות, על מנת ליישם פונקציונליות נוספת של תשתית התוכנה, יש להצהיר עליה במקור חיצוני (כדוגמת קובץ XML לקונפיגורציה), או לתכנת זאת באמצעות קריאות API ייעודיות. האנוטציות כשלעצמן הן לא מתודות והן לא יעשו שום עבודה. במקום זאת, האובייקט של המחלקה מועבר בזמן ריצה למימוש של תשתית התוכנה, שם האנוטציות נקראות ומביאות לביצוע הפונקציונליות הנוספת.
בג'אווה קיימת קבוצת אנוטציות שהמהדר שומר כחלק מהסינטקס של השפה. כמו כן ישנה קבוצת אנוטציות שמורות המשמשות לסימון של אנוטציות אחרות, על מנת לציין היכן ומתי ניתן להשתמש בהן (ראו פירוט בהמשך). מעבר לאנוטציות אלה, המשתמש חופשי להגדיר אנוטציות כרצונו.
אנוטציות מובנות.
ג'אווה מגדירה קבוצת אנוטציות שמורות המובנות בתוך השפה:
אנוטציות אשר מיושמות על קוד ג'אווה:
אנוטציות אשר מיושמות על אנוטציות אחרות:
דוגמאות.
אנוטציות מובנות.
הדוגמה הבאה מציגה את השימוש באנוטציה המובנית codice_1 (דריסה). אנוטציה זו מורה למהדר לחפש במחלקות האב (אחת מהמחלקות שהמחלקה הנוכחית יורשת ממנה) אחר מתודות תואמות. בדוגמה זו, תיווצר שגיאת קומפילציה מכיוון שהמתודה codice_9 במחלקה codice_10 אינה באמת דורסת את המתודה codice_11 שבמחלקת codice_12 ממנה היא יורשת, אלא במקום זאת מצהירה על מתודה חדשה, וזאת מכיוון ששמות המתודות אינם מאויתים באופן זהה.
public abstract class Animal
public String getType()
return "Generic animal";
public abstract void speak();
public class Cat extends Animal
@Override
public void speak() //This is a good override.
System.out.println("Meow.");
@Override
public String gettype() //throws compile warning due to mistyped name.
return "Cat";
הגדרה של אנוטציה חדשה.
// doSomething() היא אנוטציה על המתודה @Workaround
@Workaround