בדקה ה-83, נכנס מגן ארגנטינה רוברטו סנסיני לתיקול מול חלוץ גרמניה, רודי פלר. על אף שלא נראה בבירור אם אכן הייתה עבירה, השופט המקסיקני החליט לשרוק לכדור עונשין מ-11 מטר לזכות גרמניה. לאחר שתי דקות של ויכוחים מצד שחקני ארגנטינה, ולרקע תנועות המחאה של מאמן הנבחרת קרלוס בילארדו, בוצעה הבעיטה על ידי המגן השמאלי של גרמניה, אנדראס ברמה. ברמה בעט כדור שטוח לצד שמאל. שוער ארגנטינה, סרחיו גויקוצ'אה אמנם זינק לכיוון הבעיטה, אך לא הצליח לעצור, וגרמניה עלתה ליתרון ראשון במשחק.
שתי דקות אחר כך, שחקן גרמניה יורגן קולר אחז בכדור לפני ביצוע כדור חוץ על מנת לבזבז זמן. גוסטבו דסוטי הארגנטינאי תקף אותו במכה לכיוון הצוואר כדי להוציא ממנו את הכדור, וספג מהשופט כרטיס אדום, שהשאיר את נבחרתו ב-9 שחקנים.
המשחק הסתיים בתוצאה 1-0, וקפטן הנבחרת לותר מתאוס, שאף זכה בתואר השחקן המצטיין בטורניר, הניף את הגביע השלישי בתולדות גרמניה.
שופט: אדגרדו קודסאל
קוונים: ארמנדו פרז הויוס, מיכאל ליסטקביץ
החות'ים
מיחרימה סולטאן
חדיג'ה סולטאן
האטיג'ה סולטאן (בטורקית: Hatice Sultan; לפני 1494–לא ידוע) הייתה נסיכה עות'מאנית, בתם של הסולטאן סלים הראשון ועיישה חפסה סולטאן. היא הייתה אחותו של הסולטאן סולימאן המפואר.
ביוגרפיה.
חדיג'ה סולטאן נולדה באדירנה אשר באימפריה העות'מאנית. שנת לידתה המדויקת אינה ידועה, אך מעריכים שהיא נולדה לפני 1494. ייתכן שנישאה לאיסקנדר פאשא בשנת 1509, אך התאלמנה בשנת 1515 כשהוא הוצא להורג.
בעבר האמינו היסטוריונים שהיא נישאה לאחר מכן לפרגלי אבראהים פאשא, שהיה הווזיר הגדול משנת 1523 ונשאר בתפקיד במשך 13 שנים, עד שירד מגדולתו והוצא להורג בהוראת הסולטאן, בשנת 1536. אולם, כיום טענה זו היא לכל הפחות שנויה במחלוקת, ומספר היסטוריונים הראו שאבראהים פאשא נישא לאישה אחרת.
בתרבות הפופולרית.
בסדרת הטלוויזיה הטורקית "הסולטאן", מגלמת את חדיג'ה סולטאן השחקנית הטורקיה-גרמניה סלמה ארגץ'.
שהזאדה ג'יהאנגיר
שהזאדה ג'יהאנגיר (בטורקית: Şehzade Cihangir; 9 בדצמבר 1531 או 9 בדצמבר 1535 – 27 בנובמבר 1553) היה בנם השישי והאחרון של הסולטאן העות'מאני סולימאן המפואר והורם סולטאן. מלידה, סבל מבעיות בריאותיות רבות, ביניהן עקשת, מה שגרם לו לפתח עיוות. הוא היה משכיל מאוד ובין החכמים מבין כל אחיו ואחיו למחצה. יש הטוענים כי הוא מת מאוחר יותר מצער לאחר ששמע על הוצאתו להורג של אחיו למחצה, מוסטפא, שבוצעה על ידי אביו, הסולטאן סולימאן.
השכונה ג'יהאנגיר שבאיסטנבול נקראת על שם שהזאדה ג'יהאנגיר לאחר שאביו ציווה למימר סינאן לבנות מסגד עץ שמשקיף על הבוספורוס כדי להנציח את מותו.
בתרבות הפופולרית.
בסדרת הטלוויזיה הטורקית "הסולטאן", מגולם שהזאדה ג'יהאנגיר על ידי השחקן הטורקי טולגה סאריטס.
טפילי מעי
טפילי מעי הם טפילים הנמצאים במערכת העיכול אצל בני אדם וחיות אחרות. הן יכולות להמצא בכל רחבי הגוף אך נמצאות לרוב בדופן המעי.
דרכי החשיפה כוללות עיכול של בשר לא מבושל דיו, שתית מים מזוהמים ומגע בעור. טפיל מעי עלול לגרום לתחלואה בנשא.
שני סוגים נפוצים של טפילי מעי הם: הלמינת'ס (תולעים טפיליות) ופרוטוזואה (אורגניזם חד תאי).
מהם פרוטוזואה, כולל קריפטוספורידיום, מיקרוספורידיה ואיזוספורה הם הנפוצים אצל נשאי HIV.
טפילי מעיים
גיא ניר
גיא ניר (נולד ב-1964) הוא קצין משטרה בדרגת תת ניצב אשר כיהן כראש חטיבת המודיעין באגף החקירות והמודיעין.
קורות חיים.
גיא ניר גדל בערים אשדוד וימית והוא בוגר בית הספר החקלאי "אשל הנשיא".
ניר שירת בצה"ל בין השנים 1983 ל-1987, שימש קצין המודיעין של חטיבת שומרון וקצין המודיעין של חטיבה 406 (חטיבת הערבה). לאחר שחרורו משירות סדיר שימש ניר שנים רבות בתפקיד מ"מ בפלוגת סיור במילואים.
ניר בעל תואר ראשון בקרימינולוגיה מאוניברסיטת בר-אילן ותואר שני במנהל עסקים.
ראשית שירותו.
ניר החל את שירותו במשטרת ישראל ב-1991
כבלש ביחידה המרכזית של מחוז תל אביב. בשנים 1994–1997 שימש מדריך בקורס השוטרים והקצינים בבית הספר לשוטרים בקרית אתא. בשנת 1997 חזר ליחידה המרכזית בתל אביב, למחלק הסמים ושימש במספר תפקידי קצונה פיקודיים מבצעיים ובתפקידו האחרון ביחידה המרכזית קודם לדרגת רב פקד ושימש כראש מחלק הסמים עד תחילת שנת 2002.
פעילותו באמריקה הלטינית.
בתחילת שנת 2002 מונה ניר לתפקיד נציג משטרת ישראל בדרום אמריקה, בו שימש במשך חמש שנים. במסגרת שירותו בדרום אמריקה התגורר עם משפחתו בקולומביה והיה אמון על פעילותה של משטרת ישראל והמשרד לביטחון הפנים בכל מדינות דרום ומרכז אמריקה.
בשנת 2003 קיבל ניר עיטור מאת נשיא קולומביה בזכות פועלו ללחימה בפשיעה באזור ומעצר יבואני סמים ועבריינים נמלטים.
בתקופה זו הופעל בארגנטינה סוכן סמוי ללכידת מבריחי סמים ישראלים
וכן נלכד בצ'ילה נוכל האשראי אבי גולן וגורש לישראל.
ניר סייע באיתור במקסיקו ובמעצרו של בן סוטחי, עבריין שנמלט מכלא איילון, סוטחי הוסגר לישראל על אף שבין המדינות אין הסכם הסגרה.
ניר טיפל באירוע חטיפת ארבעת הישראלים בקולומביה בסוף שנת 2003 וליווה את פעולות צבא קולומביה בג'ונגל עד לשחרורם.
ב-2005 הופעלו סוכנים סמויים מימ"ר ירושלים בעיר קאלי בקולומביה, לאחר שהתחזו לבלדרי סמים וחשפו רשת להברחת קוקאין מקולומביה לישראל.
בין העבריינים הישראלים שנעצרו בדרום אמריקה בשנות פעילותו של ניר וגורשו או הוסגרו לישראל היו בין היתר משה בן איבגי, רוצח נהג המונית דרק רוט, אשר נעצר בארגנטינה לאחר שנמלט מישראל והוסגר לימים בחזרה לישראל
וכן גרגורי לרנר, אשר הונה מאות קורבנות, ברח מישראל, נעצר בפרגוואי וגורש לישראל.
פעילותו ללחימה בפשיעה החמורה והמאורגנת.
בשנת 2007 מונה ניר לתפקיד ראש מפלג מודיעין ובילוש ביחידה הארצית לחקירות הונאה (יאח"ה). בהובלתו של ניר ואנשי מפלג המודיעין של יאח"ה, נעצר באיטליה הקבלן החשוד בעבירות בועז יונה ובהמשך הוסגר לישראל.
בסוף שנת 2008 מונה ניר לתפקיד ראש מחלקת תיאום מבצעי משולב באגף חקירות ומודיעין וקודם לדרגת ניצב משנה. בתקופה זו הרחיבה משטרת ישראל את קשריה המבצעיים בעולם ועבריינים כמו יצחק ומאיר אברג'יל וכן אחרים הוסגרו לארצות הברית.
בשנת 2011 מונה למפקד יחידת אתג"ר בלהב 433, היחידה הארצית האחראית ללחימה בתופעת גנבות הרכב.
ב-2012 הביאה פעילותה של יחידת אתג"ר לירידה של 4% בגנבות הרכב בישראל.
בשנת 2013 הופעל לראשונה סוכן סמוי בשטחי יהודה ושומרון על ידי יחידת אתגר והביא למעצרם של 23 חשודים, חלקם יעדים מרכזיים בתחום גנבות הרכב.
ב-2013 קודם ניר לדרגת תת-ניצב ומונה לראש חטיבת המודיעין של המשטרה המונה כ-250 שוטרים.
מאבקו נגד פיקוד המשטרה והוצאתו לחופשה כפויה.
ב־24 בנובמבר 2015 ניר הגיש תלונה לראש מח"ש, בה תיאר עבירות לכאורה שביצעו בכירי אגף החקירות והמודיעין וקנוניה נגדו מצד רוני ריטמן.
בנובמבר 2014 ובפברואר 2015 נשלחו שלושה מכתבים אנונימיים למח"ש נגד ניר. מח"ש בדקה את המכתבים וקבעה כי אין בהם דבר והמכתבים הוחזרו למשטרה ונגנזו.
בשלהי 2015 נכלל ניר ברשימת עשרת תתי ניצבים המועמדים לדרגת ניצב.
ב-18 באוקטובר 2015, עוד טרם כניסתו של אלשיך לתפקיד מפכ"ל המשטרה, הוא הורה להוציא את המכתבים האנונימיים נגד ניר, אשר נבדקו על ידי מח"ש ונגנזו חודשים רבים לפני כן
ומינה את ניצב דוד ביתן כקצין בודק בעניינו של ניר ועוזרתו. בעקבות ממצאי ביניים של הבדיקה הוציא אלשיך, בחודש דצמבר 2015, את ניר לחופשה כפויה. משפטו מתנהל בבית הדין המשמעתי של המשטרה. ב-14 ביולי 2016 חתם השר לביטחון הפנים על ביטול מינויו של ניר וזאת לאחר שבית המשפט המחוזי בירושלים קיבל את עמדת המשטרה והתיר לה לבצע את המהלך. ניר טען ששמו הוכתם על אף שלא עמד בפני בית משפט. באוגוסט 2018 נערך לניר שימוע לפני פיטורים בעקבות סירובו לבצע בדיקת פוליגרף, כשבעקבותיו העבירה המשטרה בקשה לשר לביטחון פנים לפיטוריו.
ב-2016 נחשף כי ניצב יצחקי ואחרים סיכלו את מינויו של גל הירש לתפקיד מפכ"ל המשטרה.
בספטמבר 2016 פנה ניר אל מבקר המדינה והגיש לו חומר בעניין התנהלותם הפסולה לדעתו של בכירי אגף חקירות ומודיעין, לאחר תלונתו של ניר פרסם המבקר דו"ח ביקורת בנושא שיטת המינויים של אלשיך במשטרת ישראל.
במאי 2017, כשנה וחצי לאחר שהוצא לחופשה כפויה, הוגשה נגד ניר לראשונה קובלנה משמעתית,
בה הואשם ניר ב"התנהגות שאינה הולמת שוטר שעלולה לפגוע בתדמית המשטרה". ניר טען לאורך כל הדרך כי הקובלנה המשמעתית נגדו תפורה בתפרים גסים והיא תולדה של מלחמתו נגד השחיתות באגף והעובדה כי נלחם בין היתר בפעולות שביצעו הבכירים באגף לסיכול מינויו של גל הירש.
באפריל 2018 שלח ניר מכתב ליועץ המשפטי לממשלה, שבו תיאר שורת עבירות שביצעו לכאורה בכירים במשטרה ודרש מהיועץ לפתוח בחקירה וכן להעניק לו חסינות לפני העברת הקלטות בנושא, אך היועץ המשפטי סירב לתת לו חסינות מראש.
בנובמבר 2018 השתתף ניר בדיון של ועדת הפנים של הכנסת בנושא שימוש פסול שעושים בכירים באגף החקירות והמודיעין במידע ובחומרי חקירה רדומים. על פי פרסום של אבישי גרינצייג בגלובס בדצמבר 2019, המשטרה הציעה לניר מחיקה של האישומים וסגירה של ההליך המשמעתי נגדו, והוא יפרוש מהמשטרה. בינואר 2021 ביטלה המשטרה את ההליך המשמעתי נגדו.
פאקו אייסטראן
גוריון מלצר
גוריון מֶלְצֶר (21 באוגוסט 1930 – 1 באוקטובר 2014) היה מראשי תעשיית האלקטרוניקה בישראל. כיהן כמנכ"ל חברות טלרד ותדיראן וכיו"ר דירקטוריון חברת בזק וכיו"ר חבר הנאמנים במרכז האקדמי לב.
ביוגרפיה.