עד לעת האחרונה חקר הקריאה של קהלים רחבים, ושל קוראים אלמונים כמו הנשים הקוראות, למשל, נחשב לבלתי אפשרי. זאת, בין היתר, כי בשונה מן הקריאה של האינטליגנציה, הנוטה להעלות את רשמיה על הכתב, הקריאה של הקוראים האלמונים אינה מותירה אחריה עקבות. חקר הקריאה של הנשים לווה בשכלול שיטת מחקר המבוססת על עדויות עקיפות לקריאת נשים, שנדלו מתוך מסה של אוטוביוגרפיות וספרי זכרונות. רוב החומרים הללו אינם אלא אנקדוטות שנדחקו לכתביהם של הגברים כהערת אגב זניחה, והעמדתם במרכז מנוגדת, במידה רבה, להתכוונות העיקרית של הכותבים. בדרך זו נוצר קליידוסקופ של נשים קוראות והתגלו דמויות של נשים חזקות ומשפיעות, וקהלי קוראות מגוונים ושונים בהרכבם – קוראות יידיש, קוראות לעז וקוראות עברית.
פרוש מראה שרמת האוריינות בקרב נשים הייתה יותר גבוהה ממה שסברו, והשפעתן כקוראות הייתה רבה. אבל טענתה העיקרית נעוצה בהעמדת המודל הפרדיגמטי של מה שהיא מכנה "יתרונה של שוליות", הנזכר גם בכותרת משנה לספר. היא טוענת שבסיטואציות של שינוי חברתי וחילופי נורמות כמו במעבר ממסורת למודרנה, קבוצות השוליים, ובמקרה זה הנשים בחברה היהודית, יכולות ליהנות מדרגות חופש שבני האליטה המועדפת (במקרה זה גברים) אינם נהנים מהן. דווקא בשל חוסר ההערכה לכישוריהן האינטלקטואליים, ישנם תחומים, כמו הקריאה, למשל, שבהם הן אינן נתונות לפיקוח צמוד. הניצול של דרגות החופש בתחומים אלה יכול להפוך ליתרון גדול בעבורן, כי משאבים בלתי חשובים על פי החברה תפיסת החברה המסורתית, יכולים לשמש להן מנוף של עוצמה ויכולת השפעה. לדעת פרוש כך קרה לנשים האורייניות שהפכו, ביודעין או שלא ביודעין, לסוכנות של שינוי חברתי לקראת מודרניזציה וחילון.
מבחר מחקרים בנושאי אתנוגרפיה, היסטוריוגרפיה וסוציולוגיה של הספרות.
פרוש חקרה את יחסה העוין של החברה היהודית המסורתית להוראת הלשון העברית. על הגורמים לעוינות זו, על ההימנעות מהוראת דקדוק הלשון העברית, ועל השפעתם של אלה על הספרות העברית החדשה וקהל קוראיה, היא כותבת במאמרה:"מבט אחר על 'חיי העברית המתה' – הבערות המכוונת בלשון העברית בחברה היהודית המזרח אירופית במאה הי"ט והשפעתה על הספרות העברית וקוראיה"
מאמר המוקדש למסת המבוא של דב סדן "על ספרותנו" עוסק בתחום ההיסטוריוגרפיה של הספרות העברית החדשה. במאמר זה פרוש מנתחת את יחסו של סדן ל"ספרות הלאומית" בעברית, ביידיש ובלעז, את יחסו ל"ספרות הראשה" של יוצאי "שבט אשכנז" ואת יחסו לספרותם של ספרדים ויוצאי ארצות המזרח.
בשניים ממאמריה פרוש עוסקת בסוגיות בתחום האתנוגרפיה וההיסטוריוגרפיה של הספרות. המאמר האחד מוקדש לחקר מעמדם של הבדחנים במזרח אירופה במאה התשע-עשרה. הוא דן בקרבתם הייחודית לקהל הנשים ועומד על חלקם בהנחת יסוד לתהליך הלגיטימציה של כתיבת שירה. בין השאר עוסק המאמר בהשוואה בין תפישת הפולקלור של דב סדן לזו של איציק מאנגער, וביחס בין ספרות קאנונית לספרות פופולרית. המאמר מאתגר את הגבולות המוצקים בין השירה הקאנונית ללא קאנונית ומציב את השירה הפופולרית במקום שונה מזה שיוחד לה.
לסוגיות של אתנוגרפיה בחקר ספרות ההשכלה מוקדש גם מאמרה של פרוש "סוציולוגיה של הספרות וחקר ההשכלה".
החוטאים בכתיבה: מהפכת הכתיבה בחברה היהודית במזרח אירופה במאה התשע-עשרה.
ספר, פרי עטה של פרוש, העוסק במשמעותה החברתית-תרבותית של הכתיבה בחברה היהודית המזרח-אירופאית במאה התשע-עשרה, פורסם בשנת 2017. הספר עוסק ביחסה הסבוך של החברה היהודית במזרח אירופה במאה התשע–עשרה אל מעשה הכתיבה, החל בהימנעות מהוראת הכתיבה במערכת החינוך המסורתית וכלה בלבטי הכתיבה של סופרים עברים בני התקופה.
קישורים חיצוניים.
על ספרה "נשים קוראות"
בעיית זרימה
בעיית "Min cost flow" היא בעיית אופטימיזציה שמטרתה מציאת הדרך הזולה ביותר להעברת זרימה בגודל מסוים ברשת זרימה קיימת.
הגדרה.
בהינתן, רשת זרימה formula_1 כאשר formula_2 צומת מקור, formula_3 צומת בור
וקשת formula_4 בעלת קיבולת formula_5, זרימה formula_6 ומחיר formula_7.
מחיר העברת הזרימה בקשת formula_8 הוא formula_9.
מטרת הבעיה היא להעביר כמות נתונה של זרימה formula_10 מקודקוד המקור (s) לקודקוד הבור (t), כך שהמחיר הכולל,
הפתרון נדרש לקיים את אילוצי הזרימה הבאים:
הכללה ובעיות הקשורות לבעיית Min cost flow.
גרסאות אחרות של בעיה זו מדברות על מציאת זרימה מקסימלית בעלת המחיר הקטן ביותר מבין כל הזרימות המקסימליות האפשריות, בעיות מסוג זה נקראות "minimum cost maximum flow".
הכללה של בעיה זו היא minimum cost circulation problem שבעזרתה ניתן לפתור את הבעיה הנדונה. זה נעשה על ידי חסימת ערכי קיבולות הקשתות ברשת על ידי 0 (חסם תחתון) והוספת קשת נוספת בעלת קיבולת formula_12 וחסם תחתון formula_13, (המחברת ישירות את קודקוד הבור (t) חזרה לקודקוד המקור (s)) אשר קובעת את הזרימה הכוללת להיות formula_14.
את הבעיה ניתן לחלק למקרים פרטיים בהם אילוצי הקיבולת מוסרים (ולכן הבעיה הופכת לבעיית מציאת המסלול הקצר ביותר),
ומקרים בהם אנו מתעלמים ממחיר הזרימה (ולכן מחיר הזרימה דרך כל אחת מהקשתות שווה), בהם נקבל את בעיית הזרימה המקסימלית.
שיטות לפתרון הבעיה.
בעיית min cost flow ניתנת לפתרון על ידי תכנון ליניארי, מאחר שאנו מחפשים אופטימיזציה לפונקציה ליניארית וכל האילוצים הם פשוטים. כמו כן, קיימים אלגוריתמים קומבינטורים לפתרון הבעיה כאשר חלקם הכללות של אלגוריתמים לחיפוש ומציאת זרימה מקסימלית ברשת וחלקם האחר נוקט בגישות אחרות שונות.
אלגוריתמים ידועים (שקיימים במספר וריאציות שונות) לפתרון הבעיה הם:
גומא אגיאר
ג'יימס פוזי
ג'יימס מיקלי מנטל פוזי ג'וניור (באנגלית: James Mikely Mantell Posey, Jr; נולד ב-13 בינואר 1977 בקליבלנד שבאוהיו) הוא כדורסלן עבר אמריקאי ששיחק בעמדת הסמול פורוורד. במהלך הקריירה שלו זכה פוזי בשתי אליפויות ה-NBA.
ראשית הקריירה.
בצעירותו למד פוזי בבית ספר תיכון צ'מברלין, והחל לשחק כדורסל במסגרת נבחרת התיכון. לאחר תום לימודי התיכון, הוא הצטרף לקבוצת הכדורסל של אוניברסיטת זייבייר מסינסינטי בשנת 1995.
על פי חוקי ההתאחדות האזורית במסגרתה שיחקה הנבחרת שלאוניברסיטת זייבייר, פוזי לא היה רשאי לשחק במסגרת ליגת המכללות, ועל כן החמיץ את כל עונת ה"פרשמן" שלו, . בשלוש העונות בהן שיחק באוניברסיטת זייבייר פוזי לא הרבה לפתוח בחמישיית הקבוצה, אך הצטיין רבות כשחקן שעולה מהספסל. הוא זכה בתארים אישיים רבים במהלך תקופתו במכללה: פעמיים שחקן הספסל המצטיין של העונה באזור ה"אטלנטיק-10"; השחקן המצטיין של טורניר אליפות האטלנטיק-10 ב-1998, שנה בה גם זכה עם קבוצתו באליפות האזור; וכן תוארי החמישייה הראשונה ושחקן ההגנה של העונה באזור ב-1999.
פוזי סיים את קריירת המכללות שלו בתור הקולע ה-16 בטיבו בתולדות אוניברסיטת זייבייר, עם 1,455 נקודות בסך הכול, וכן במקום העשירי בדירוג הריבאונדים של האוניברסיטה עם 801 כאלו. הוא הוביל את קבוצתו במדד הריבאונדים בכל שלוש העונות בהן שיחק.
קריירה ב-NBA.
פוזי נבחר במקום ה-18 בדראפט ה-NBA בשנת 1999, על ידי קבוצת דנוור נאגטס. כבר בעונתו הראשונה ב-NBA הוא הפגין יכולת טובה ביחס לרוקי והעמיד ממוצעים של 8.2 נקודות ו-3.9 ריבאונדים, ובעקבות כך נבחר לחמישיית הרוקיז השנייה של העונה. לאורך כל שלוש וחצי העונות שלו בדנבר היה פוזי שחקן חמישייה קבוע בקבוצה, אך לא הגיע עמה להישגים משמעותיים - הקבוצה לא הצליחה להעפיל בתקופתו אפילו פעם אחת למשחקי הפלייאוף.
בחצי הראשון של עונת הגיע פוזי לשיאו במדי דנבר, כאשר השיג ממוצעים של 14.1 נקודות, 5.8 ריבאונדים ו-3.1 אסיסטים. בדצמבר 2002 הוא הועבר ב לקבוצת יוסטון רוקטס, בעסקה בה היו מעורבות שלוש קבוצות. במדי יוסטון ירדו תפוקתו ודקות המשחק של פוזי ביחס לאלה שהשיג בדנוור, והוא שוחרר מהקבוצה בסיום אותה עונה.
כשחקן חופשי, חתם פוזי בממפיס גריזליס בקיץ שלפני עונת . בעונתו הראשונה בממפיס פתח פוזי בחמישייה בכל משחקי הקבוצה, והשיג ממוצעים של 13.7 נקודות ו-4.9 ריבאונדים. הוא סייע לממפיס להעפיל לראשונה בתולדותיה למשחקי הפלייאוף. בסדרת סיבוב הפלייאוף הראשון, מול סן אנטוניו ספרס, המשיך פוזי להציג יכולת טובה, אך לא מנע את הדחת קבוצתו כבר לאחר ארבעה משחקים. גם בעונת הצליח פוזי להעפיל עם ממפיס לפלייאוף, שם הודחה הקבוצה בסיבוב הראשון.
באוגוסט 2005 עבר פוזי לקבוצת מיאמי היט, במסגרת הטרייד הגדול בהיסטוריה של ה-NBA, בו היו מעורבים 13 שחקנים וחמש קבוצות שונות. גם במיאמי פתח פוזי בקביעות בחמישייה, אך העמיד ממוצעים נמוכים יחסית, של 7.2 נקודות ו-4.8 ריבאונדים. על אף היכולת המאכזבת במעט שהפגין בעונה הסדירה, הוא השתפר בצורה ניכרת במהלך משחקי הפלייאוף.
בפלייאוף נהפך פוזי על ידי המאמן פט ריילי ל"שחקן השישי" של מיאמי, שעולה בקביעות מהספסל ותורם רבות לקבוצה. כבר בסדרת הסיבוב הראשון, מול שיקגו בולס, קלע פוזי 11.8 נקודות בממוצע בדרך לניצחון קבוצתו. בשלב חצי גמר המזרח בו התמודדה מיאמי מול ניו ג'רזי נטס, הוא התמודד בצורה מכובדת עם שניים מכוכבי היריבה, וינס קרטר וריצ'רד ג'פרסון. לאחר שניצחה את ניו ג'רזי, גברה מיאמי גם על דטרויט פיסטונס בסדרת גמר המזרח. פוזי הפגין יכולת הגנתית עילאית במהלך הפלייאוף, ובכך הועיל מאוד לקבוצתו, שכן כוכבי הקבוצה - דוויין וייד, ג'ייסון ויליאמס ואנטואן ווקר - היו פנויים להתמקד בפן ההתקפי.