קארדין צפויה להופיע במופע הנקרא "The Phoenix Experience", ב-30 באפריל.
.ck היא סיומת אינטרנט מדינית (ccTLD) השייכת לאיי קוק.
ההרשמה הן בקטגוריית סיומות אינטרנט:
דרישות לרישום .ck.
התנאים המוקדמים לבקשה להרשמת הסיומת הם:
שימוש ב-.co.ck.
.co.ck שומש בתור סיומת אתר הומוריסטית בגלל הדמיון שלה עם המילה האנגלית הגסה "cock":
מסיבת טרום לידה
מסיבת טרום לידה (באנגלית: Baby shower) היא מסיבה או טקס, שבו חוגגים את הלידה הצפויה של העובר, ואת הפיכת האישה לאמא.
המונח "מסיבת טרום לידה" הוא חדש יחסית, אם כי החגיגות והטקסים הקשורים להיריון וללידה הם קדומים.
תיאור.
באופן מסורתי, מסיבות טרום לידה מתרחשות רק לילד הראשון של המשפחה, ורק נשים מוזמנות, אף שהדבר השתנה בשנים האחרונות ומאפשר כעת עריכת מסיבות לקהלים שונים: מקום עבודה, הכללה של כלל המגדרים ופמיניסטי. הפעילויות במסיבת טרום לידה כוללות הענקת מתנות, והפעלת משחקים.
מסיבות טרום לידה משתנים, לפעמים כוללים משחקים סטנדרטיים כמו בינגו, ולעיתים כולל נושאי היריון, כמו "נחשו את מידותיה של האם" או "guess the baby". משחקים אלו עוזרים לחברים הקרובים של האם להשתתף במסיבה, ומאפשרים מבעוד מועד, לומר תודה למשפחה החדשה, ולהבין מי מוכן ומסוגל לעזור להם באתגרי ההורות.
על פי הסופרת והעיתונאית האמריקאית, ג'ודית מרטין , מפני שהמסיבה מתמקדת במתן מתנות, מסיבות הטרום לידה מסודרות, בדרך כלל, על ידי חבר קרוב ולא על ידי קרוב משפחתי, מפני שזה עשוי להיחשב כגסות רוח למשפחות להתחנן על מתנות, בשם קרוביהם. עם זאת, מנהג זה משתנה בהתאם לתרבות או לאזור, ובחלקם צפוי ומקובל שקרוב משפחה יארח את המסיבה, לרוב אצל האמא של אם התינוק.
כאשר מתקיימת מסיבת טרום לידה לאחר לידת התינוק, ניתן לשלב הזמנה להשתתף במסיבת טרום לידה, יחד עם הכרזה על תינוק . בארצות הברית, אם מסיבת טרום לידה לא מתרחשת לפני הגעת התינוק, ניתן לארגן מסיבת sip-and-see, או אירוע דומה אחר לאחר הלידה.
מתנות.
האורחים מביאים מתנות קטנות לאם הצפויה. מתנות אופייניות הקשורות לתינוקות כוללות חיתולים, שמיכות, בקבוקי תינוקות, בגדים וצעצועים. נהוג לפתוח את המתנות במהלך המסיבה, אם כי לפעמים המארח יוכל לעשות משחק של פתיחת מתנות.
חיבור משפחתי.
מסיבת טרום לידה היא ההזדמנות הראשונה של המשפחה לאסוף אנשים יחד כדי לעזור להם למלא תפקיד בחיי ילדם. ההורים הטריים עשויים לרצות לקרוא לאנשים לסייע בגידול ילדם, ולעזור בחינוך הילד לאורך זמן. קרובי משפחתם וחבריהם רוצים להיות מעורבים בחייו של הילד, ומסיבת טרום לידה מהווה עבורם הזדמנות לתת מתנות ולעזור, ולהראות את אהבתם למשפחה החדשה. אם זה קורה לפני הלידה, זה מאפשר למשפחה החדשה להודות לכולם, לפני שיופיע המתח של תינוק חדש, והתחלה של חוסר שינה.
סוגים נוספים של מסיבות טרום לידה.
ישנם מספר מסיבות טרום לידה, שיותר מופנות לאבות. אלו עשויים להיות מכוונים יותר לשתיית בירה, צפייה בספורט, דיג או משחקי וידאו. האופי העיקרי של מתנות אלו הוא חיתולים או פריטים הקשורים לכך. ארגון מסיבות טרום לידה נעשה, בדרך כלל, על ידי חבריו של האב לעתיד, כדרך לעזור בהכנות לילד הקרוב. מסיבות אלו עשויות להיערך בפאבים או בברים מקומיים, בבית של חבר או בבית הסבא שעומד להיות בקרוב. בבריטניה זה נקרא "wetting the baby's head", והוא בדרך כלל שכיח יותר ממסיבות טרום לידה. באופן מסורתי, "wetting the baby's head" הוא כשהאב חוגג את הלידה על ידי שתייה מרובה של משקאות חריפים, והשתכרות עם קבוצת חברים.
סוגים אלו היו שנויים במחלוקת. הסופרת והעיתונאית האמריקאית, ג'ודית מרטין קראה לסוגים אלו "הטלה מפלצתית", אף שהתייחסה לגישה של מתנות תובעניות ולאו דווקא לגרסה הגברית של מסיבות טרום לידה.
Baby shower
סערה בממלכה
סערה בממלכה היא תוכנית אירוח ספורטיבית ישראלית בהגשת שדרן הספורט לירן שכנר, המשודרת בחבילת הערוצים של צ'רלטון החל משנת 2019. בכל אחד מפרקי התוכנית מראיין שכנר איש ספורט ישראלי, ושומע ממנו סיפורים ואנקדוטות משעשעות מהקריירה שלו, או לחלופין מראיין ידוען ישראלי חובב ספורט לשיחה אודות קבוצתו האהודה והסיפורים המשעשעים בחייו סביב הספורט.
התוכנית החלה בקיץ 2019 כרצועה בת כחמש דקות לקידום שידורי הליגה האנגלית בערוצי צ'רלטון, אך עם הזמן זכתה להצלחה, והפרקים הלכו והתארכו, עד שכיום כל פרק אורך כחצי שעה, כאשר חלק מהמרואיינים זוכים לפרק כפול. בסיום כל פרק מתבקש האורח להמר על תוצאות משחקי סוף השבוע בפרמייר ליג, ולאורך העונה מתבצע מעקב שבודק מי ניחש נכונה הכי הרבה משחקים.
פאלקון הבי
ספיריט בלתי מאולף
קהילת יהודי ביטום
קהילת יהודי ביטום (בויטן) (Beuthen) Bytom, הייתה אחת מעשרים וחמש קהילות יהודיות במחוז אופולה בשלזיה הגרמנית, שהוקמה בעיר בויטן (Beuthen) (לאחר מלחמת העולם השנייה האזור הועבר לפולין והעיר נקראה ביטום - Bytom).
עד מלחמת העולם השנייה בעיר חיו למעלה מ־3,500 יהודים (כ-3.77 אחוז מאוכלוסיית העיר) . לקהילה היהודית היו בית כנסת, בית ספר יסודי יהודי שנתמך על ידי העיר, בית ספר דתי, 13 אגודות צדקה, בית קברות, בית תמחוי, משחטה, מקווה ועוד.
היסטוריה.
אין מידע מדויק לגבי התאריך בו התיישבו יהודים לראשונה בעיר בויטן. יש השערות שונות בין היסטוריונים בכל הנוגע ליישוב יהודי שם. לפי הקודקס דיפלומטיקוס של שלזיה, שפורסם בשנת 1956, היו יהודים שהתגוררו בטירת ביטום בין השנים 1226 ו-1227. עם זאת, היסטוריונים רבים טוענים שככל הנראה הכוונה היא לביטום אודרנסקי הנמצאת בשלזיה התחתונה. על כן הם מסיקים כי האזכור הראשון של יהודים בביטום/בויטן מתוארך לשנת 1395, במסמך הוזכר אברהם פון בויטן .
המאה ה-13 ועד המאה ה-16.
בספר הזיכרונות (Memorbuch) של קהילת יהודי מיינץ יש אזכור של העיר בויטן משנת 1231 אך אין זה ודאי.
ידוע שהיהודים חיו בעיר כבר בשנת 1421. בויטן הייתה אז עיירת גבול בין גרמניה לרפובליקה הפולנית השנייה שנוצרה בקונגרס וינה. הגבול החדש בין גרמניה לפולין עבר מעט מזרחית מבויטן, כך שהעיר קטוביץ השכנה הפכה לחלק מפולין, ואילו בויטן נשארה בגרמניה. האזור, לעומת זאת, נשמר כיחידה כלכלית עם ערבויות לתנועת סחורות, חומרים ועבודה.
יהודים שהתיישבו בשלזיה במאה ה-14 היו מוגנים בזכויות שהעניקו הדוכסים השלזים. על פי כתב הזכויות של קאליש, שנקבע על ידי בולסלאוס השני , האדוק, כבר בשנת 1264. ליהודים שהיו בסמכותו של השליט הובטחו הגנתו וחופש הפעילות הכלכלית. יתר על כן, השליט העניש בחומרה את מי שהרג יהודי, הרס בתי כנסת ובתי קברות או האשים יהודים ברצח פולחני .
במאה ה-15 עבדו רוב היהודים במסחר והעניקו הלוואות לדוכסים השלזים. חלקם ניהלו סדנאות ובתי מלאכה קלה.
בשנת 1526, כאשר שלזיה הייתה בשליטת קיסרי גרמניה, גם יהודי שלזיה עברו לשליטתם.
בפנקס הבעלויות על הנכסים בבויטן משנת 1532 נכתב: "יהודי העובר לעיר ועוסק בה, ישלם מס של 2 גרוש ( 100 גרוש = 1 זלוטי ישן). אם הוא יעזוב את העיר ויעבור לעיר אחרת, הוא ישלם 23 גרוש". החוק הזה תרם להתבססות היהודים בעיר מבלי שיעזו לעזוב אותה. באותה תקופה התחרות בין הסוחרים היהודים לנוצרים נעשתה אינטנסיבית יותר. העובדה שהתושבים היהודים בעיר התעשרו יצרה חוסר שביעות רצון ומתיחות בקרב תושבי העיר, שהגישו תלונות רבות נגד יהודי שלזיה לרשויות האימפריאליות בווינה.
בשנת 1557 פרדיננד הראשון הציע בקונגרס שלזיה לגרש את היהודים מבויטן, בטיעון לפיו היהודים הם "אנשים לא מאמינים, אנשים קשוחים ולא עוזרים, הרודפים ומנצלים כלכלית אנשים אחרים" . ב־14 בספטמבר 1559 הוציא הקיסר פרדיננד הראשון צו קיסרי המגרש יהודים מהארצות ההבסבורגיות, כלומר מבוהמיה, מורבו-שלזיה ושלזיה. מאז, היהודים לא יכלו להתגורר רשמית בשלזיה; עם זאת, לא נהוג היה לקיים את הצו. ליהודים היו מובלעות אוטונומיות נפרדות בהן הם יכלו לחיות. הן כללו את גלוגוב, צילץ ( בגרמנית:Zülz, ביאלה פרודניצקה-Gmina Biała, פולין) בשלזיה ואופבה בטרופאו בשלזיה הצ'כית.
בשנת 1561, לאחר משפט ורוצלב, שבמהלכו הואשמו יהודים בחילול הקודש, הוציא לסלו החמישי, מלך הונגריה צו שהביא לסילוק התושבים היהודים מבויטן.
באותה תקופה, חיי הקהילה היהודית במחוז אופולה - רטיבור, שהייתה תחת שלטון הבסבורג במאה ה-16, היו תחת תקנות הקרקע שנחקקו בשנת 1561. תקנות וחוקים אלה, שהיו משותפים בין מדינות מרכז ומזרח אירופה וכן החלטות של המועצות המקומיות של הדוכסות השלזית, הכילו פרק מיוחד, שכותרתו "פון יודן - היהודים", שהגדיר את חוק ההתיישבות על אדמות הבסבורג והלוואות בריבית שניתנו על ידי יהודים לאדונים ולאיכרים, כמו גם סוגיות אחרות. בין השנים 1582–1584 אישר הקיסר רודולף השני את הצו הקודם שהורה לכל היהודים לעזוב את אדמות הממלכה של הבסבורג, למעט המובלעות המיועדות לכך. על פי העדויות המתועדות הראשונות הנוגעות ליהודי בויטן נמצא שלמרות האיסורים שהוטלו על היהודים, יהודי בשם יעקב ג'ודט Jacob Judt קבל אישור להתיישב בעיר בשנת 1612. בשנת 1617 החל סלומון שייר להלוות בריבית ולגבות אגרה בתמורה בעיר.
המאה ה-17 והמאה ה-18.