חיזוק כושר ההבחנה, חיזוק היכולת לראות בו זמנית אספקטים שונים או לבצע בו זמנית הנחיות שונות שתאפשר לילדים לחשוב חשיבה מורכבת. חיזוק החשיבה הרציונלית. חיזוק האחריות לחשיבה ולמידה במגמה להחליש את תלותם של הילדים בסמכויות חיצוניות. הטיפול נעשה על ידי שילוב של כל הפעולות ההתערבות הללו יחדיו. (הינדה, תשל"ה). בנוסף, תפקידו של המורה בתהליך ההוראה המשקמת הוא לפתח חשיבה מופשטת, טיפוח העולם הרגשי והאישיותי, וטיפול בתגובות בלתי צפויות (שץ-אופנהימר, 2006). באחריות המורה להבחין בין דרכי החשיבה השונות של התלמידים וע"פיהם להתאים דרכי הוראה המותאמות לכל אחד מהם. כל ניסיון לשקם את האינטליגנציה של טעון הטיפוח חייב להיות מלווה בשירותי טיפול סוציאלי ופסיכולוגי (פרנקנשטיין, תשל"ב). הוראה משקמת באה לידי ביטוי בפועל על ידי הפשטת החומר הנלמד, סיוע בתהליך זכירת החומר הנלמד, השוואת החומר הנלמד עם תכנים אחרים דומים או שונים, חיזוק יכולת הסקת מסקנות מסיטואציות שונות, וטיפול במצבים הרגשיים המקשים על התהליכים הקונטיביים של הילד. בהוראה משקמת המורה הוא הכוח המרכזי המכריע בתהליך השינוי ובכוחו להקנות לתלמיד ביטחון אמיתי בתהליך הלמידה (רון, 1980).
ההוראה המשקמת מושתתת על שלושה עקרונות: לא-אינדוקטיביות, הסתעפות ונטרול "הלא אינדוקטיביות" משמעו הכללה, שתסייע להבנת הפרטים הרלוונטיים בחומר הנלמד. מטרתו לסייע לתלמידים בתהליך הארוך והקשה של זכירת החומר הנלמד, לאימות וליישום הכלל או העיקרון. על המורה להציג לתלמידים מראש את אשר ניתן לגלות בתכנים. פעולות אלה, מרגיעות את החששות שעולות ומחזקות את יכולתם ליטול אחריות כלפי פעולות החשיבה שלהם.
העיקרון השני, עקרון ההסתעפות. מתייחס אל התוכן הנלמד בצורה רב כיוונית. עיקרון זה מתחלק לשתי סוגות: האחת, השוואת התוכן הנלמד עם תכנים אחרים, דומים או שונים, מאותו תחום דעת או לחלופין מתחום דעת אחר. הסוגה השנייה היא התפצלות של היבטים נוספים בתוכן לימוד מוכר. מטרתה לתת ביטוי ומשמעות להקשרים משניים המשתמעים מן התוכן הנלמד, סיוע לתלמידים להפנים את החומר וטיפוח כישוריו הקוגניטיביים. עיקרון זה מחייב הבחנה ברורה ברלוונטיות של נושא ההסתעפות לנושא השיעור.
עיקרון שלישי, עקרון הנטרול. מיועד לאסוציאציות טעונות רגש המשבשות את תהליכי החשיבה. מטרתו, לטפל במצבים רגשיים המקשים על התהליכים הקוגניטיביים ועל יצירת קשר לוגי בין פרטי המידע. עיקרון זה מתבטא בעיקר בהתנהגותו של המורה בכיתה, ובאחריות המוטלת עליו להסביר את ההיגיון שעומד מאחורי התשובה המוטעית והכוונה להבנת הטעות ותיקונה. לצד אלו, התנהגותו של המורה צריכה להיות זהירה ומחייבת הכרה מצידו לתרבויות השונות של תלמידיו לכן בהוראה המשקמת המורה הוא הכוח המרכזי והמכריע בתהליך השינוי. על המורה להתייחס לתלמידיו כאל פרטים, להגיב על פעילותיהם, להשתמש בהתערבויותיו כדי לכוון בצורה פעילה את תהליכי חשיבתם ולמידתם ולתקנם. התערבויות אלו מבוססות על התייחסות אל כל תשובה, מוטעית או נכונה. מצופה מהמורה לדעת כיצד להתאים את פעולות ההוראה שלו לא רק לתשובות הראשונות של תלמידיו, אלא גם לתהליכים המנטליים המשוערים שהיו אחראים ליצירתן. בדרך זו הוא מספק את שני הצרכים של תלמידיו האחד, הצורך בהרגשת ביטחון והגנה המוענקים על ידי מורה מהימן. השני, הצורך לפתח יוזמה מבוקרת.
דוגמה ליישום השיטה.
בין שלושת העקרונות הללו קיים קשר לוגי ותלות הדדית, וכדי שהשיטה תיושם כראוי על המורה להשתמש בשלושת העקרונות המשלימים זה את זה ולתת להם ביטוי בדרך ההוראה.
להלן דוגמה ליישום עקרונות השיטה בשיעור מקרא.
בין שלושת העקרונות הללו קיים קשר לוגי ותלות הדדית, וכדי שהשיטה תיושם כראוי על המורה להשתמש בשלושת העקרונות המשלימים זה את זה ולתת להם ביטוי בדרך ההוראה.
להלן דוגמה ליישום עקרונות השיטה בשיעור מקרא.
השיעור שיעסוק במגילת אסתר בהקשר לחג הפורים, ייפתח באזכור חשיבותה כמקור העיקרי לחג הפורים. על המורה לציין כי אין בכוונתו לחזור שנית על חומר שמוכר להם מן העבר לצד זה הוא ינמק את דבריו בטיעון שבשונה מן העבר, הפעם ילמדו מנקודת מבט התואמת לגילם, נקודת מבט של מבוגרים. בשיעור זה המגילה תלמד על פי נקודת ראותם של חז"ל, משמע : "מגילת גלות".
אם כך, לאחר שנחשף נושא הלימוד בשיעור, יאפשר המורה לכל אחד מן התלמידים להגדיר את המושג "גלות " על פי ראות עיניו. סיעור מוחין זה עלול להוביל לוויכוחים בשל חילוקי דעות, על כן על המורה להרגיע, לסייע לתלמידים ולהציג בפניהם את האפשרות שתייתכן יותר מתשובה אחת שתואמת את הנושא. בשלב הבא, המורה יגדיר באופן מדויק את המושג גלות. התלמידים יסמנו את המרכיבים הקונקרטיים בהגדרה. לאחר מכן, המורה יציג בפני התלמידים תמונות שונות המתארות את המושג, "גלות".התלמידים יצטרכו לזהות את המרכיבים המהותיים שסימנו קודם לכן בהגדרה. תמונות אלו מסייעות ומרחיבות את הידע, והתלמידים יערכו השוואה בין מצבם של הגולים בתמונה לבין תיאורם המילולי. בסיום על המורה לסכם בקצרה ובצורה מפורטת, בהירה את כל הדברים שנאמרו עד כה בצורה מכלילה (שמילוביץ', 1994).
מורים רבים שעבדו ועובדים בשיטה זו מעידים שהם מאמינים בה, היא חיזקה אותם אישית, תוך הכרת קשייה וגבולותיה האפשריים. עיקר אמונתם נובע מראיית התקדמות תלמידיהם בתחום הלימודי ובשאר תחומי החיים ובהתעצמות אישיותם.
השפעת ההוראה על משתתפיה.
בעקבות המורכבות שבתופעת הפיגור המשני, לא ניתן לקבוע מראש את סיכויי השיקום. כיום מצוי הבדל בביצועי החשיבה היחידניים ולא בתוצאות ציוני מבחנים משווים, כגון מבחני בגרות ומיצ"ב. זאת כיוון שהמטרה הסופית אינה נמדדת בכלים אמפיריים, אלא נמדדת על פי צמצום הפער הקונטיבי-חברתי שהיה נתון בין טעוני טיפוח לבין בני גילם. ההצלחה הכללית של הוראה זו היא היכולת להביא את התלמיד, בעל הפיגור המשני, לידי הבנת ועיבוד הנלמד ולידי יכולת התמודדות עם פעולות קוגניטיביות. אולם, אין אפשרות לשקם את יכולות אלה בארבע שנות הוראה מבלי לערוך טיפול ומעקב צמוד ומתמשך.
מאמריו "למושג הפרימיטיביות" ו"לבעיית ההבדלים האתניים" (1951).
במאמרים אלו שרטט פרנקנשטיין קווים לשאלת הפרימיטיביות ונחשלותם הלימודית של בני עדות המזרח. במאמרו "למושג הפרימיטיביות" הוא מנתח סוגי פרימיטיביות שונים – ילדות, לקות שכלית ומחלות רוח – וקושר בהם את מידת התודעה העצמית של האדם. לאחר הקדמה זו קושר פרנקנשטיין את ניתוחו ב"מנטליות הפרימיטיבית של יהודי עדות המזרח". בנושא זה מתמקד גם מאמרו "לבעיית ההבדלים האתניים" שבו נטען להשפעת הבדלים אלו על רמת האינטליגנציה וכושר ההפשטה.
מאמרים אלו זכו במהלך השנים לביקורת רבה על קביעותיהם החד משמעיות כלפי רמת אינטליגנציה בקרב קבוצות ממוצא אתני מסוים.
דה נברהוד
שרביטן מכונף
שרביטן מכונף (שם מדעי: Ephedra alata) הוא צמח ממשפחת השרביטניים ותפוצתו מצפון אפריקה ועד דרום מערב אסיה.
השרביטן המכונף נפוץ בדיונות, בערבות שיחים ובמחשופי סלעים קשים, ממערכת חשופי הזרע. הצמח הוא חסר פירות ובמקומם יש לו אצטרובלים, המשמשים מאכל לציפורים.
עליו של השרביטן המכונף מנוונים, וממוקמים כמעין נדן קרומי על הגבעול.
באזורנו השרביטן המכונף כמו השרביטן הגס נפוץ בדרום הארץ, סיני ודרום ירדן.
הראשון שתיאר את השרביטן המכונף היה ז'וזף דקסן (Joseph Decaisne) ב-1834 והוא סווג על ידי אוטו סטאפף (Otto Stapf) ב-1889 למחלקה "Alatae" ולשבט "Tropidolepides". ב-1996 השאיר רוברט פרייס (Robert A. Price) את הצמח במחלקה "Alatae" מבלי להכיר בשבט.
מרוץ החיים (אלבום)
מרוץ החיים הוא אלבומה ה-18 של הזמרת הישראלית שרית חדד. האלבום יצא לאור ב-2 באפריל 2009, תחת חסותה של חברת התקליטים הד ארצי ואבי גואטה הפקות בע"מ. אלבום זה הוא הראשון של חדד שיצא בחסותם של הד ארצי.
האלבום כולל בלדות כמו השיר "דג זהב" ושירים קצביים - "הגורל הטוב", "מקודשת", "מרוץ החיים" וכולי. הסינגל הראשון מתוך האלבום הוא "מקודשת" שכתב צ'ולי זכאי והלחין שי ראובני. צמד דו-סול שהפיקו מוזיקלית את האלבום, כתבו והלחינו שישה שירים.
תוך שבועיים וחצי, הגיע האלבום למעמד של אלבום פלטינה.
רקע והפקה.
האלבום הופק על ידי טל שגב ויעקב למאי. (צמד דוסול). שירי האלבום נכתבו על ידי צ'ולי זכאי, יוסי בן דוד, הנרי ודו סול, הולחנו על ידי שי ראובני, חריסטוס דנטיס, משה פרץ, הנרי ודו סול והופקו על ידי ראובני, דו סול והנרי.
עוד לפני צאתו של האלבום נרשמו 25,000 עותקים שהוזמנו מראש. כעבור שבועיים וחצי מצאתו זכה האלבום למעמד פלטינה על סך מכירות של 40,000 עותקים.
אספירציה
ברפואה דחופה: אספירציה (באנגלית: Aspiration בעברית: שאיפה) היא שאיפה של חומר: מזון משקה או תוכן הקיבה מהלוע אל דרכי הנשימה ואל הריאות.
מניעה.
בדרך כלל הריאות מוגנות מפני שאיפה ידי רפלקסי מגן כגון שיעול, ועל ידי האפיגלוטיס שסוגר את המעבר מחלל הלוע אל קנה הנשימה בזמן הבליעה. שאיפה משמעותית יכולה להתרחש רק אם הרפלקסים המגנים נעדרים או מופחתים באופן חמור (בעקבות מחלה נוירולוגית, תרדמת, מנת יתר של תרופות הרגעה או הרדמה כללית).
בחולים עם סיכון לשאיפה, צנרור קנה של קנה הנשימה מספקת את ההגנה הטובה ביותר.
ימ&quot;ר
דה האווילנד קומט
דה הבילנד
דה הבילנד (באנגלית: de Havilland Aircraft Company) הייתה חברה בריטית לייצור מטוסים בניהולו של ג'פרי דה הבילנד (Geoffrey de Havilland), אשר היה גם המתכנן הראשי שלה.