קראן הוזכרה כעיר בשנת 1256. בקראן נמצא קבר המוני מהתקופה שלאחר מלחמת העולם השנייה. מספר הקבורים אינו ידוע, וגם לא זהותם - ייתכן שהיו אסירים גרמנים, חיילי משמר המולדת הסלובני ששבו מאוסטריה או אזרחים סלובנים מקומיים. העיר העתיקה של קראן נשמרה עד היום כעיר מקורית מימי הביניים.
סנט ז'וליה דה לוריה
סנט ז'וליה דה לוריה (בקטלאנית: Sant Julià de Lòria) היא קהילה אוטונומית בדרום אנדורה.
העיירה המרכזית של הקהילה הנקראת גם היא סנט ז'וליה דה לוריה, ממוקמת בגובה 908 מטרים, והיא העיירה הנמוכה ביותר במדינה. בשנת 2009 התגוררו בה 8,127 תושבים.
בעיירה שוכנת אוניברסיטת אנדורה, שנוסדה בשנת 1997, ולומדים בה כ-1,300 סטודנטים.
סמל אקסטרמדורה
סמל אקסטרמדורה הוא סמלה הרשמי של הקהילה האוטונומית אקסטרמדורה שבספרד.
הסמל מעוצב כמגן "ספרדי" מחולק במאוזן, והחלק העליון מחולק בניצב. הרבע השמאלי העליון הוא שדה זהב שבו אריה אדום זקוף. זהו סמלה של ממלכת לאון ההיסטורית ששלטה באזור בעבר. הרבע הימני העליון הוא שדה אדום ובו טירת זהב בעלת שלושה צריחים, חלונותיה ודלתה כחולים וקווי המתאר של הלבנים, בשחור. זהו סמלה של ממלכת קסטיליה ההיסטורית שממנה מצחה לבסוף ספרד. החצי התחתון הוא שדה כחול שבו עמודי הרקולס בזהב, וביניהם מגילה שעליה המוטו של ספרד בלטינית: "PLUS ULTRA", כלומר עוד מעבר. תחת העמודים ארבעה גלים לבנים. העמודים, המוטו והגלים נלקחו מסמל ספרד. באמצע הסמל נמצא מגן קטן, לבן, שעליו עץ שעם שעליו ירוקים והוא מסמל את תעשיית השעם המקומית, שתופסת מקום חשוב בכלכלת המדינה.
מעל המגן מותקן כתר זהב בעל שמונה פרחים מעוטרים בפנינים שבסיסו מקושט בפנינים, אבני אודם וברקת. הכתר הוא למעשה בסיסו של כתר ממלכת ספרד ללא הקשתות והכיפה.
הסמל נקבע בסמל רשמי בחוקה ב-3 ביוני 1985.
אוטומציה של בניית תוכנה
אוטומציה של בניית תוכנה או אוטומציית בנייה (באנגלית: "Build Automation") היא התהליך של אוטומציה ויצירת סקריפטים לבניית תוכנה וביצוע של מגוון משימות אחרות שמפתחי תוכנה עושים בעבודה היום-יומית שלהם, והיא כוללת פעולות כגון:
יתרונות.
בין היתרונות של אוטומציית בנייה לפרויקטי פיתוח תוכנה ניתן למנות:
היסטוריה.
היסטורית, מתכנתים השתמשו באוטומציה לבניית תוכנה כדי לקרוא למהדרים ולמקשרים (linkers) מתוך סקריפט במקום לעשות זאת משורת הפקודה. זה לא קשה להשתמש בממשק שורת הפקודה כדי להעביר מודוּל אחד של קוד מקור אל המהדר ואז אל המקשר על מנת לקבל את התוצר הסופי. אולם הניסיון להדר ולקשור הרבה מודולים של קוד מקור, לפי סדר מסוים, הוא אינו פתרון מעשי על ידי שימוש בממשק שורת הפקודה. שפת הסקריפטים Make הציעה אלטרנטיבה טובה יותר. היא אפשרה לכתוב סקריפט בנייה שקורא לפי הסדר לשלבי ההידור והקישור כדי לבנות את היישום. גרסת ה-GNU Make הציעה גם אפשרויות נוספות כדוגמת makedepend שאפשרה גם ניהול מסוים של תלויות בקוד המקור (dependency management) ובנייה אינקרמנטלית. זאת הייתה ההתחלה של אוטומציית בנייה והיא התמקדה באוטומציה של הקריאות למהדרים ולינקרים. ככל שתהליך הבנייה הפך מורכב יותר, מפתחים החלו להוסיף פעולות לפני ואחרי הקריאות למהדר, כגון הוצאה של קוד מקור ממערכת ניהול גרסאות (check-out) והעתקה של האובייקטים המוכנים לפריסה לסביבת הבדיקות. כיום המושג "אוטומציית בנייה" כולל את הניהול של פעולות ההידור והקישור עצמן, כמו גם הפעולות שבאות לפני ואחרי פעולות אלה.
כלים מזן חדש.
בשנים האחרונות, כלים לניהול בנייה סיפקו אפילו יותר תמיכה באוטומציה של תהליך הבנייה. קיימים הן כלים מסחריים והן כלים בקוד פתוח לביצוע בנייה אוטומטית ועיבוד של שלבי העבודה השונים. חלק מהכלים מתמקדים באוטומציה של השלבים שבאים לפני ואחרי הקריאה לסקריפט הבנייה, בעוד שמטרת כלים אחרים היא לפשט ולייעל את קריאות ההידור והקישור עצמן, מבלי שיהיה צורך בהרבה קידוד ידני. כלים אלה שימושיים במיוחד לבנייה במסגרת continuous integration, שם נדרשות קריאות תכופות לתהליך ההידור ונדרש עיבוד לבנייה אינקרמנטלית (incremental build processing).
אוטומציית בנייה מתקדמת.
אוטומציית בנייה מתקדמת מאפשרת לבצע בנייה ו/או עיבוד מבוזרים באמצעות סוכן (agent) מרוחק. משמעות המושג "בניות מבוזרות" (distributed builds) היא שהקריאות למהדר ולמקשר יכולות להשלח למספר מקומות שונים על מנת לשפר את מהירות הבנייה. לעיתים קרובות מבלבלים מושג זה עם המושג "עיבוד מבוזר" (distributed processing).
עיבוד מבוזר היא היכולת לשלוח כל שלב בתהליך העבודה לביצוע על גבי מכונה אחרת. לדוגמה, ייתכן שבשלב הבא אחרי בניית התוכנה נרצה להריץ תסריטי בדיקות על גבי מספר מכונות שונות. עיבוד מבוזר יכול לשלוח את תסריטי הבדיקה השונים למכונות שונות. בנייה מבוזרת היא לא עיבוד מבוזר. עיבוד מבוזר אינו יכול לקחת סקריפט Ant, Make או Maven, לפרק אותו לחלקים ולשלוח אותו למכונות שונות לביצוע הידור וקישור.
על מנת שתהליך הבנייה המבוזר יוכל לשלוח את שלבי ההידור והקישור השונים למכונות שונות, עליו להיות בעל "אינטליגנציית מכונה" שתאפשר לו להבין את התלויות (dependencies) שבקוד המקור. הכלי לאוטומציית בנייה צריך להיות מסוגל לנהל תלויות אלה על מנת שיוכל לתמוך בבנייה מבוזרת. חלק מכלי הבנייה יכולים לגלות תלויות אלה תכנותית (programmatically), בעוד שכלים אחרים דורשים קונפיגורציה של התלויות על ידי המשתמש.
אוטומציית בנייה שיודעת להבין את יחסי התלויות בקוד המקור ניתנת להגדרה כך שתוכל גם להריץ את פעילויות ההידור והקישור בצורה מקבילית. המשמעות של כך היא שהקריאות למהדר ולמקשרים יכולות להתבצע מתהליכונים שונים ובכך לנצל את היכולות של מכונה שיש לה מספר ליבות.
לא כל הכלים לאוטומציית בנייה יודעים לבצע בניות מבוזרות. רובם תומכים רק בעיבוד מבוזר. בנוסף, רוב המוצרים שתומכים בבנייה מבוזרת יודעים לטפל רק בקוד בשפות C ו-++C. מוצרים לאוטומציית בנייה שתומכים בעיבוד מבוזר בדרך כלל מבוססים על Make, ורובם אינם תומכים ב-Maven או Ant.
האשה מן הים
האישה מן הים
האישה מן הים (בנורווגית: Fruen fra havet) הוא מחזה משנת 1888 פרי עטו של המחזאי הנורווגי הנריק איבסן.
תקציר העלילה.
"האישה מן הים" הוא מחזה סמלי שסובב סביב דמותה של אישה בשם אלידה. היא בתו של שומר מגדלור, וגדלה במקום בו הפיורד נפגש עם הים. היא נשואה לדוקטור ואנגל, רופא בעיר קטנה במערב נורווגיה (בהרים). הוא אב לשתי בנות (בולטה והילדה) מאשתו המנוחה. הוא ואלידה שכלו את בנם בהיותו תינוק, מאורע שהכניס לנישואיהם מתח רב. ואנגל, החושש לבריאותה הנפשית של אלידה, הזמין את ארנהולם, מורה לשעבר של בולטה וכעת מנהל בית ספר, מתוך תקוה שיהיה בידו לסייע לאלידה. ברם, ארנהולם סבור שבולטה מחכה לו והוא מבקש את ידה. היא נאותה להתחתן עם מורה לשעבר, מכיוון שהיא רואה בכך את ההזדמנות היחידה עבורה לצאת לעולם.
שנים ספורות קודם לכן אלידה הייתה מאוהבת במלח עמו התארסה, אולם מכיוון שהוא רצח את רב-החובל, היה עליו להימלט על נפשו. ברם, הוא מבקש ממנה לחכות לו עד שהוא יבוא לקחת אותה. היא מנסה לשבור את ההסכם ביניהם, אולם יש לו השפעה חזקה עליה. כעבור שנים המלח שב ודורש שתבוא עמו. כעת עליה לבחור בין אהבתה משכבר הימים לבין בעלה. דוקטור ואנגל מכיר לבסוף בכך שעליו להעניק לה את חופש הבחירה מכיוון שהוא נוכח לדעת שאין לו כל אפשרות אחרת. הדבר נזקף לזכותו כשהיא צריכה להחליט והיא בוחרת לבסוף בבעלה. המחזה מסתיים כשהמלח עוזב ואילו אלידה וואנגל חוזרים זה לזרועות לזו כשהקשר ביניהם חם וחזק מאי-פעם.
המחזה בתיאטרון הישראלי.
1. תיאטרון הקאמרי - הצגת בכורה: 10 בנובמבר 1968
2. תיאטרון החאן - הצגת בכורה: דצמבר 1998
מוזיאון השואה בלוס אנג'לס
מוזיאון השואה בלוס אנג'לס (באנגלית: LAMOTH - Los Angeles Museum of the Holocaust), הוא מוזיאון שואה אמריקאי הממוקם בלוס אנג'לס שבמדינת קליפורניה. המוזיאון הוקם בשנת 1961 והיה מוזיאון השואה הראשון שהוקם באמריקה.
המוזיאון הוקם על ידי קבוצה של ניצולי שואה אמריקאים שנפגשו בשנת 1961 וסיפרו זה לזה על חוויותיהם מן השואה. במהלך המפגשים הם גילו כי בידי רבים מהם נמצאים חפצים שונים מתקופת השואה, כגון תצלומים, מדים של מחנות ריכוז, או חפצים אחרים בעלי ערך היסטורי. הם הגיעו למסקנה כי החפצים הללו זקוקים לשימור וצריכים להיות מוצגים לעיני הציבור הרחב, ובאותה שנה הקימו את המוזיאון. מטרותיו המוצהרות של המוזיאון הן שימור וחינוך.
עם הקמתו, הוחלט כי הכניסה למוזיאון תהיה ללא תשלום, זאת מתוך רצונם של המייסדים להפיץ את זיכרון השואה גם למי שאין ביכולתו לשלם. חלק מקבוצת המייסדים פעילים עד היום בהנהלת המוזיאון.
בשנת 2010 נחנך המבנה החדש של המוזיאון הכולל עיצובים אדריכליים וכן פיתוחים טכנולוגיים ייחודיים.
ניאוניקוטינואידים
ניאוניקוטינואידים (אנגלית: Neonicotinoids) הם סוג של רעלים מלאכותיים אשר נמצאים בשימוש בני אדם כחומרי הדברה.
ניאוניקוטינואידים נכנסו לשימוש נרחב בחקלאות בשנים 2005-2006.
ניאוניקוטינואידים מחקים את פעולתו של הניקוטין, המגן בטבע על צמחי הטבק מפני מזיקים אוכלי עלים, והם רעילים לחרקים יותר מאשר לבעלי חוליות.
ניאוניקוטינואידים חודרים לא רק לעלים אלא גם לכל שאר חלקי הצמח (כולל לאבקה ולצוף) ולכן הם עלולים לפגוע גם בדבורים ובחרקים מאביקים אחרים.
מחקרים הדגימו שחומרי הדברה על בסיס ניאוניקוטינואידים פוגעים בכושרן של דבורי הדבש לזכור את הדרך חזרה לכוורת, רמז לכך שחומרים אלה עשויים לתרום ל-CCD.