יחד עם שארל רישה (איתו התיידד עוד בימי הלימודים בנאנסי) ערך את כתב העת "Journal de physiologie et de pathologie générale" (ז'ורנל לפיזיולוגיה
ולפתולוגיה כללית).
אז'ן גלה היה נשוי לאלבה פיראֶק.
ספרים.
(ההפרשות הפנימיות, עקרונות פיזיולוגיים, יישומים בפתולוגיה)"
מאמרים מובחרים.
(על תפקוד הגוף התירואידי)
לקריאה נוספת.
"Claude Debru - Essays in the History of the Physiological Sciences proceedings of a symposium held at the University Louis Pasteur" 26-26 march 1993 Rodopi BV, Amsterdam Atlanta 1994
קישורים חיצוניים.
"Étude expérimentale sur l'état du pouls carotidien pendant le travail intellectuel"
Thèse de médecine de Nancy n° 129, 1881.
John T Potts "Parathyroid hormone: past and present"
10.1677/joe.1.06057 J Endocrinol December 1, 2005 187 311-325
ברשת, ארכיון אוניברסיטת טורונטו
יחסי ישראל–עומאן
בין מדינת ישראל לסולטנות עומאן מתקיימים מגעים לא רשמיים. עומאן כמדינה ערבית תומכת באופן רשמי במדינות ערב במסגרת הסכסוך הישראלי-ערבי ארוך השנים. עם זאת, החל מראשית שנות ה-70 של המאה ה-20, התקיימו קשרים חשאיים בין ישראל לעומאן, אשר כללו בין היתר ביקורי גומלין חשאיים של בכירים במשטר הישראלי עם מקביליהם במשטר העומאני. קשרים חשאיים אלו, וכן חתימתו של הסכם אוסלו בשנת 1993, הביאו להתחממות היחסים ולכינון יחסים מסחריים בין השתיים. פרוץ האינתיפאדה השנייה, אשר לוותה בהקצנה משמעותית של דעת הקהל בעולם הערבי כנגד ישראל, הביאה לניתוקם הרשמי של היחסים הרשמיים בין המדינות, ולסגירת הנציגויות המסחריות.
בשנת 1994 ביקר בעומאן ראש ממשלת ישראל יצחק רבין. באפריל 1996 ביקר במדינה ראש הממשלה שמעון פרס. באוקטובר 2018 ביקרו בעומאן ראש הממשלה בנימין נתניהו וראש המוסד יוסי כהן.
היסטוריה.
החל מיום הקמתה של מדינת ישראל בשנת 1948 ועד לראשית שנות ה-70, לא התקיימו כלל קשרים בין עומאן לישראל, וזאת על רקע העוינות העמוקה כלפי ישראל ברחבי העולם הערבי, וחוסר נכונותן של מדינות המפרץ הפרסי, ובכללן עומאן, לצאת נגד הזרם המיליטנטי, אשר הונהג במידה רבה על ידי מצרים ומנהיגה גמאל עבד אל נאצר.
מותו של עבד אל-נאצר ועלייתו לשלטון של אנואר סאדאת בשנת 1970, אשר נתפס כבעל דעות מתונות כלפי ישראל ביחס לקודמו, הובילו לתחילתם של מגעים בין ישראל לבין מדינות מתונות ברחבי עולם הערבי, ובכללן עומאן. הקשרים ההדדיים, אשר בתחילה נוהלו תחת מעטה חשאיות כבד, נגעו בעיקר בתחומים מסחריים, אשר לשתי המדינות היה בהם עניין ואינטרס משותף. בהמשך, התקיימו ביקורים חשאיים מדרג גבוה בשתי המדינות, כאשר אף נרמז כי יוסף בן-עלאווי, שר החוץ העומאני, ביקר בישראל יותר מפעם אחת, וזאת בברכתו של סולטאן עומאן, קאבוס בן סעיד, אשר נודע כידידו הקרוב של חוסיין מלך ירדן. התחממות היחסים הובילה אף להקמתן של נציגויות מסחריות בשתי המדינות, ולמגעים ראשונים בדבר אפשרויות נוספות להידוק הקשרים הכלכליים, ובהמשך אף הפוליטיים, בין ישראל למדינות המפרץ הפרסי, ובכללן עומאן. היחסים המתחממים בין שתי המדינות באו לידי ביטוי בעקבות חתימת הסכמי קמפ דייוויד, כאשר עומאן הייתה בין המדינות הערביות היחידות אשר לא גינו את מצרים על נכונותה לחתום על הסכם שלום עם ישראל.
בשנת 1994, קיים ראש ממשלת ישראל, יצחק רבין, ביקור רשמי ראשון בעומאן, שם נפגש עם הסולטאן קאבוס בן סעיד במסקט. בין היתר, שני הצדדים דנו בסוגיית המחסור במים, וכיצד ניתן לקיים שיתוף פעולה בין-מדינתי בנושא זה. בהמשך, לאחר רצח יצחק רבין בשנת 1995, הגיע לישראל שר החוץ העומאני יוסף בן-עלאווי, ונפגש עם ראש הממשלה שמעון פרס בירושלים. מעט לאחר מכן, בינואר 1996, חתמו ישראל ועומאן על הסכם המאשר פתיחה הדדית של נציגויות מסחריות בשתי המדינות. באפריל 1996 הגיע פרס לביקור בעומאן ובקטר.
פרוץ האינתיפאדה השנייה בשנת 2000, אשר לוותה בהקצנה משמעותית של דעת הקהל ברחבי העולם הערבי נגד ישראל, ולהתגייסותם של המונים מכל רחבי העולם הערבי לצדו של העם הפלסטיני במאבק נגד ישראל, הובילה לפגיעה חמורה ביחסים בין שתי המדינות, כאשר עומאן, בדומה למדינות מתונות נוספות במרחב הערבי, ניתקה את קשריה עם ישראל, והכריזה על סגירת הנציגויות המסחריות בשתי המדינות. עם זאת, קיימים דיווחים לפיהם המגעים בין המדינות המשיכו להתקיים על אש נמוכה, וזאת אף בעשור השני של המאה ה-21. בין היתר נמסר, כי במהלך שנת 2008 התקיימה פגישה בקטר בין שר החוץ העומאני, יוסף בן-עלאווי ושרת החוץ הישראלית, ציפי לבני. כמו כן, במהלך אוגוסט 2009 הכריזה עומאן כי תהיה מוכנה לחדש את המגעים עם ישראל, וזאת בתנאי שתוקפא הבנייה בהתנחלויות.
בשנת 2016 שלחה עומאן נציג דיפלומטי להלוויית פרס.
לאחר הפרסום על הסכם נרמול היחסים בין ישראל לאיחוד האמירויות הערביות באוגוסט 2020, וההודעה הפומבית על נרמול יחסים בין ישראל לבחריין בספטמבר 2020, פרסמה עומאן הודעה רשמית על תמיכה בנורמליזציה עם ישראל ועל תקוותה כי התהליך יוביל להסכם גם עם הפלסטינים. בהמשך, שוחחו שר החוץ הישראלי גבי אשכנזי עם מקבילו העומאני יוסף בן עלאווי.
ביוני 2021 שוחח שר החוץ הנכנס יאיר לפיד עם שר החוץ העומאני. עם זאת, חודש לאחר מכן הכריזו בעומאן כי הם דוגלים בקיום יוזמת השלום הערבית ואינם מתכוונים לנרמל בזמן הקרוב את היחסים עם ישראל.
אז'ן גליי
פסטיבל הפיוט
פסטיבל הפיוט הוא פסטיבל מוזיקה המתקיים מדי שנה במהלך עשרת ימי תשובה בירושלים. במרכזו עומד הפיוט היהודי המבוצע בסגנונות של מוזיקה מסורתית, מוזיקת עולם, ג'אז, רוק ומוזיקה אלקטרונית.
הפסטיבל החל את דרכו באביב של שנת 2008 עם סדרת אירועים מוזיקליים שהתקיימו בירוחם ובירושלים. בשנת 2009, התמסד הפסטיבל כאירוע שנתי בירושלים, ביוזמת המנהל האמנותי יאיר הראל, בשיתוף עם בית אבי חי.
הפסטיבל מהווה חלק מחדירת מסורת הפיוט למיינסטרים התרבותי-מוזיקלי בישראל, שהחל בעשור הראשון של המאה ה-21, והפך עם השנים לאירוע מוזיקה המושך קהל גדול ומגוון. הוא מציג את הפיוט ושירת הקודש של יהדות צפון אפריקה, לעיתים קרובות עם ביצועים ועיבודים חדשניים, אך מופיעים בו גם קטעי שירה ממסורת החזנות האשכנזית. כמו כן מועלות במסגרת הפסטיבל יצירות מקוריות שנוצרו בהשראת תרבות מסורתית.
אחד ממאפייני הפסטיבל היא הופעה משולבת של זמרים מקצועיים מובילים לצד פייטנים וחזנים. כך, למשל, ב"מופע הפיוט לימים הנוראים", שחתם את הפסטיבל השישי (2013), נפגשו על אותה במה זמר הרוק ברי סחרוף, שביצע כיסוי לשיר בן 500 שנה מאת ר' ישראל נג'ארה, לצד הפייטן רבי חיים לוק ונגני תזמורת ירושלים החדשה. בשנת 2012 הופיעה בין השאר להקת המטאל הישראלית אורפנד לנד, בשיתוף עם קובי אפללו.
יחסי ישראל - עומאן
יחסי ישראל ועומאן
יחסי עומאן-ישראל
יחסי עומאן וישראל
יחסי עומאן - ישראל
יחסי ישראל–רומניה
בין מדינת ישראל ורומניה מתקיימים יחסים דיפלומטיים מלאים החל משנת 1948. לישראל יש שגרירות רשמית בבוקרשט, ואילו לרומניה שגרירות רשמית בתל אביב, וקונסוליה כללית בחיפה, וכן שתי קונסוליות כבוד – בירושלים ובתל אביב.
יחסים פוליטיים.
היחסים בין שתי המדינות החלו לראשונה במהלך שנת 1947, בשעה שרומניה, אשר השתייכה לגוש הקומוניסטי בהנהגת ברית המועצות, תמכה בתוכנית החלוקה ובהקמתה של מדינת ישראל. עם זאת, הקרע בין ישראל לברית המועצות, אשר התרחב בעקבות הפיגוע בצירות הסובייטית בשנת 1953, השליך במידה מסוימת גם על יחסי רומניה וישראל, כאשר רומניה ביקשה להימנע מנקיטת צעדים הנוגדים במפורש את מדיניותה של פטרוניתה העיקרית ומעצמת העל. בתחילת 1959 הקלה ממשלת רומניה על יציאת היהודים, ורבבות מיהודי רומניה עלו לישראל.
חרף התקררות היחסים, לכל אורכה של המלחמה הקרה וגם אחרי מלחמת ששת הימים, רומניה הייתה המדינה הקומוניסטית האירופית היחידה שלא ניתקה את יחסיה הדיפלומטיים עם מדינת ישראל, וזאת חרף קשריה ההדוקים עם חלק ממדינות ערב.
להפך, בשנת 1969 העלתה רומניה את היחסים הדיפלומטיים עם ישראל לרמת שגרירויות. השגריר הישראלי הראשון, רפאל בנשלום, החליף אז את הציר אליעזר דורון. רומניה מינתה את ולריו ג'ורג'סקו לשגרירה הראשון בתל אביב.
החל משנת 1972 כל ראשי הממשלה ושרי החוץ הישראלים ביקרו ברומניה. הראשונה הייתה גולדה מאיר.
במהלך כהונתו של ניקולאה צ'אושסקו כשליט רומניה, בין השנים 1965–1989, התקיימו מגעים שוטפים בין נציגי המשטר הקומוניסטי הרומני לבין נציגים בכירים ישראלים, וזאת בנושאים שונים לרבות תיירות, מסחר, וחקלאות.
בספטמבר 1974 ביקר בישראל שר החוץ של רומניה, גאורגי מקוביסקו . הוא נפגש עם ראש הממשלה, סייר ב"יד ושם", ביקר את שר החוץ יגאל אלון בגנוסר ובדירת השרד שלו בירושלים העתיקה, וסיים את ביקורו באילת.
בסוף מאי 1975 ביקר אלון ברומניה, שם שיבח בנאומו את "מדיניות החוץ העצמאית" שלה, נפגש עם היהודים המקומיים בבית הכנסת המרכזי של בוקרשט, נפגש לשיחה ארוכה עם צ'אושסקו ואף צפה עמו במשחק כדורגל.
בשנת 1984, לאור העלייה בהיקף התיירות בין שתי המדינות, שר התיירות הרומני ביקר בישראל. מאוחר יותר, בינואר 1988, הגיע לביקור בישראל גם שר החוץ הרומני, ובעקבותיו באוקטובר אותה שנה הגיע לישראל שר המסחר הרומני. עם זאת, צ'אושסקו עצמו נמנע מביקור מישראל, וזאת בטענה כי ביקור שכזה לא יתאפשר עד ליישוב הסופי של הסכסוך הישראלי-פלסטיני. ישראל וערב הסעודית נמנו עם המדינות הבודדות שצ'אושסקו לא ביקר.