נשיא ארצות הברית ג'ורג' בוש (הבן) העדיף את המלצות קגן על פני המלצות בייקר - המילטון, ובהתאם לכך תיגבר את הכוחות האמריקאים הלוחמים בעיראק בינואר-מאי 2007, במה שכונה לאחר מכן ה-"Surge". המהלך הזה נתמך על ידי הזרם הנאו-קונסרבטיבי בארצות הברית, אך נתקל מראשיתו בהתנגדות פוליטית עזה, בעיקר מהכיוון השמאלי של המפה הפוליטית האמריקאית, אך גם מהשמרנים שהיו להם כמובן כוח והשפעה רבה על הנשיא ובתוך המפלגה הרפובליקנית.
בסופו של דבר, ה-Surge שינה את פני הלחימה בטרור בעיראק לטובת ארצות הברית ואיפשר את תחילת נסיגת הכוחות האמריקאים משם.
ה-AEI כיום.
נשיא המכון החל מה-1 בינואר 2009 הוא ארתור ברוקס, סופר ולשעבר פרופסור למינהל עסקים ולממשל באוניברסיטת סירקיוז. במטה המכון נמצאים כיום כ-190 חוקרים ובנוסף להם משויכים אליו עוד כמה עשרות חוקרים באוניברסיטאות שונות ברחבי ארצות הברית. למחקר שלושה כיוונים: א. מדיניות כלכלית. ב. חברה ופוליטיקה. ג. מדיניות חוץ והגנה. השפעתו על ממשלו הדמוקרטי של אובמה נמוכה ואחדים מראשי החוקרים הנאו-קונסרבטיבים עזבו אותו ועברו למכוני מחקר אחרים.
בין החוקרים כיום במסגרת המכון: לין צ'ייני אשתו של דיק צ'ייני סגן הנשיא שהיה בעצמו חוקר במכון, ניוט גינגריץ' יו"ר בית הנבחרים האמריקאי לשעבר, פול וולפוביץ' סגן שר ההגנה לשעבר, גרטרוד הימלפרב, פרדריק קגן, סמואל הנטינגטון, אירווינג קריסטול, ריצ'רד פרל, ג'ון בולטון השגריר לאו"ם לשעבר, אייאן חירסי עלי חברת הפרלמנט ההולנדי לשעבר ולוחמת פמיניסטית כנגד האסלאם הקנאי, לאון קס, ועוד.
מכון היוזמה האמריקאית לחקר מדיניות ציבורית
תוכנית קש&quot;ת
תוכנית קש"ת – קידום שיתוף תקשורת היא תוכנית שפותחה במקור עבור הורים ובני משפחה של אנשים עם קשיים נפשיים, וכיום היא מתקיימת גם עבור לקויות למידה, הפרעות קשב או מגבלה פיזית. התוכנית משותפת לבית הספר הארצי לשיקום, שילוב והחלמה בבריאות הנפש בקריה האקדמית אונו ומשרד הבריאות.
מטרת התוכנית היא להקנות להורים ובני המשפחה האחרים גישה וכלים לתגובה ולהתנהגות יעילה במצבי החיים השונים איתם הם מתמודדים בבית, מול השירותים השונים ובקהילה בכלל.
התוכנית מבוססת על תאוריית כושר ההשתנות הקוגניטיבית-מבנית (SCM) ותאוריית ההתנסות בלמידה המתווכת (MLE) שפותחו על ידי ראובן פוירשטיין, ועל גישת ההתערבות הקוגניטיבית-דינמית (Dynamic Cognitive Intervention - DCI), שפותחה על ידי נעמי הדס לידור וצוותה. הדס לידור יזמה את התוכנית ומנהלת אותה בשיתוף עם צוות רחב של הורים ואנשי מקצוע מומחים.
רקע היסטורי.
תוכנית קש"ת החלה לפעול בישראל בשנת 2002, עבור הורים שאחד מילדיהם סובל ממגבלה נפשית. בישראל חיים למעלה מ-120,000 אנשים המוגדרים כחולים במחלה פסיכיאטרית; רבים מהם גרים יחד עם בני משפחתם, מה שיוצר אתגר משפחתי מורכב עבור חברי המשפחה. מחקרים מראים שהופעת מחלה פסיכיאטרית אצל אחד מבני המשפחה מהווה משבר, אשר יוצר תחושות קשות ודאגות רבות עבור בני המשפחה. בנוסף מראים המחקרים כי להתערבות טיפולית במסגרת המשפחתית יש תפקיד משמעותי בתהליך ההחלמה של האדם החולה וביכולת התמודדות המשפחה עם מחלתו.
תיאור התוכנית.
הבסיס התאורטי.
תוכנית קש"ת היא תוכנית התערבות למשפחות המתמודדות עם מגבלה נפשית של בן משפחה, המבוססת על עקרונות תיאורית ההשתנות הקוגניטיבית מבנית של פוירשטיין, ויישומה במודל ההתערבות הקוגניטיבית דינמית. הבסיס להתערבות זו הוא תורת הלמידה המתווכת של פוירשטיין. ארבעת המאפיינים ההכרחיים לקיומה של אינטראקציה בעלת איכות מתווכת הם: כוונה והדדיות, תיווך להעברה, תיווך למשמעות, ותיווך למסוגלות. מרכיבים של התיווך נלמדים בקורסים במסגרת התוכנית, ומתורגלים דרך אירועי חיים שהמשתתפים כותבים. הגישה שמה דגש על חיבור בין קוגניציה, רגש והתנהגות, ויישום הלמידה בהקשרי חיים המשמעותיים למשתתפי הקבוצה.
יישום התוכנית.
תוכנית קש"ת היא תוכנית אקדמית מובנית, שמטרתה הקניית התפיסה, הגישה וכלים לתקשורת קוגניטיבית יעילה בתוך המשפחה ומחוצה לה. זאת באמצעות ניתוח ולמידה מאירועים בחיי היומיום אותם מביאים המשתתפים. הייחודיות של התוכנית מתבטאת במספר מרכיבים:
ההורים שותפים בהנחיה בתוכנית ביחד עם שני אנשי מקצוע בכירים המומחים בתחום השיקום וההתערבות הקוגניטיבית דינמית, במטרה להפוך את הלמידה לאותנטית ורלוונטית לחייהם של האנשים.
מטרות התוכנית.
הנחות היסוד שעומדות בבסיס הקורס הן אמונה ביכולת ההשתנות, חזון ההחלמה, והשיתוף כאסטרטגיה לשינוי.
עד 2012 התקיימו 28 קורסים במסגרת התוכנית, מתוכם 21 קורסים להורים ובני משפחה של אנשים עם מגבלה פסיכיאטרית, ארבעה קורסים להורים של ילדים עם ליקויי למידה, שני קורסים במגזר החרדי, וקורס אחד להורים עם מוגבלויות פיזיות שונות בשיתוף עם ג'וינט ישראל. למעלה מ-300 איש סיימו את הקורסים. בנוסף התקיימו שני קורסי המשך לתוכנית, ומתקיימת מזה השנה השלישית קבוצת המשך בשם "קשת פמילי", שהחלה את פעילותה בקורס קש"ת וממשיכה אותה כקבוצת תמיכה ברוח השפה שנלמדה בקורס.
מחקרים על התוכנית.
מחקרים שבדקו את תחושותיהם של הורים המשתתפים בתוכנית כלפי ילדיהם, הראו שיפור משמעותי בידע של ההורים כלפי מחלת ילדיהם, וכן שינוי באמונתם ובהתנהגותם ביחס לילדים. כמו כן נמצא כי משתתפי התוכנית (בהם נשים מהחברה החרדית) דיווחו על השפעת התוכנית על קשריהם עם שירותי בריאות הנפש.
כן נמצא כי התוכנית הקטינה משמעותית את הפער בין תפיסת התקווה של בן המשפחה ביחס לעצמו לבין תפיסת התקווה של בן המשפחה ביחס לחולה; כלומר, בעקבות התוכנית גברה האמונה של המשפחה ביכולת השינוי של החולה בדרך אל ההחלמה.
בנוסף הראו מחקרים שיפור ביכולות התקשורת של ההורים עם בן המשפחה החולה, וחיזוק תחושת המסוגלות שלהם להתמודדות עם המצבים המורכבים שמחלת ילדיהם מזמנת להם.
מכון הדסה
מכון הדסה, פיתוח אישי וארגוני נוסד בשנת 1944. בשנת 2006 חברת אדם-מילא רכשה את פעילותו.
היסטוריה.
"התחנה להדרכה מקצועית של הדסה" הוקמה על ידי ההסתדרות הציונית הדסה כדי לתת מענה לצעירים שהתקשו לבחור כיוון לימודי ותעסוקתי. היה זה הגוף הראשון בארץ שעסק בתחומי הפסיכולוגיה התעסוקתית. השם שונה ל"מכון הדסה לייעוץ בבחירת מקצוע" בימי ניהולו של זאב סרדי ובתקופה זו הוקמה מחלקת מחקר בנוסף לפעילות הייעוץ הלימודי.
פעילותו של מכון הדסה התרחבה וכללה את תחומי הייעוץ תעסוקתי, מיון והערכת עובדים, הכוונת תלמידים, ספריית מקצועות ומחלקת מחקר. תקציב המכון נבנה על הכנסות מפעילות שוטפת ועל תרומת ארגון הדסה. חלק מהתרומות הופנה ליעדים ייעודיים, כגון ייעוץ לפריפריה, לנשים מוכות, למובטלים וכו'.
מחקר.
במחלקת המחקר במכון הדסה נעשו מחקרים רבים שהתבססו על מידע שהתאסף מנתונים של נבחנים רבים ובעזרתם ניתן היה לפתח מבחנים ושאלונים. מחקרי מעקב נעשו על מנת לתקף את מערכות הבחינה.
כיום.
ההחלטה על סגירת מכון הדסה התקבלה על ידי הדסה - הסתדרות הנשים הציוניות באמריקה, במסגרת שינויים בפעילותם בארץ.
חברת אדם-מילא העוסקת בגיוס כוח אדם, אבחון, מיון, השמת עובדים וייעוץ קריירה רכשה בשנת 2006 את פעילותו של מכון הדסה יחד עם הכלים, המבחנים והידע המקצועי. לאדם-מילא חמישה סניפים והסניף בירושלים ממוקם בבניין המקורי של מכון הדסה.
נועה ברנר
נועה ברנר (נולדה בתל אביב ב-30 במרץ 1968 בשם נועה ארד) היא תסריטאית, מחזאית, פזמונאית ושחקנית ישראלית.
ביוגרפיה.
נולדה וגדלה ברמת אביב. נכדתו של הסופר והמשורר צבי ארד. למדה בבית הספר התיכון אליאנס. בראשית דרכה התבלטה כשחקנית בלהקת צעירי תל אביב (1983—1986).
בשנת 1986 התגייסה ואת שירותה הצבאי עשתה בלהקת פיקוד דרום, לצידם של רמה מסינגר, עינת ארליך, ירון כפכפי, יוסי מאיר, אייל בוחבוט ועוד.
לאחר שחרורה מהצבא למדה משחק ותיאטרון באוניברסיטת תל אביב.
במקביל ללימודים שיתפה פעולה עם עודד מנשה וירון כפכפי בלהקת "רקע דומה", שהופיעה באופן קבוע בתוכנית "זהו זה!" (1990).
בראשית דרכה כשחקנית כתבה ושיחקה במופע הסאטירי "לחץ" עם צביקה הדר, שבו יצרה וכתבה מגוון דמויות, ביניהן גם ז'וז'ו חלסטרה, בגילומו של צביקה הדר.
שיחקה בתיאטרון ילדים ונוער (1991), ובתיאטרון הקאמרי (1991–1995).
בשנת 1996 החלה לימודים לקראת תואר שני בבימוי וכתיבה באוניברסיטת תל אביב. במקביל החלה ללמד משחק ולביים בני נוער בבית הספר אליאנס בתל אביב ובהמשך במקום מגוריה, בקדימה-צורן.
ב-1999 כתבה את התסריט לדרמה "כאילו כלום לא קרה", במסגרת ראשון בדרמה ערוץ 3 בכבלים.
בין השנים 2004–2010 שיתפה נועה ברנר פעולה עם "להקת צופי תל אביב". במסגרת זו היא כתבה מחזות זמר רבים שהועלו לאורך השנים ואף זכו לפרסים.
נועה נשואה למעצב התאורה עמיר ברנר, ולהם שלוש בנות.
בטלוויזיה.
במקביל כתבה נועה סדרות טלוויזיה, הצגות, מופעים ומחזות זמר לילדים ולכל המשפחה:
יאן הולנדה
יאן הולנדה (בצ'כית: Jan Holenda; נולד ב-22 באוגוסט 1985 בפראג שבצ'כיה) הוא כדורגלן צ'כי המשחק בעמדת החלוץ בדוקלה פראג.
קריירה.
יאן הולנדה התחיל את הקריירה שלו בספרטה פראג. בשנים 2003 עד 2004 שיחק בהרכב השני של הקבוצה, ולאחר מכן הושאל לפ.צ. דרנוביצה. במקביל שיחק בנבחרות הנערים והנוער של צ'כיה, ובמדי הנבחרת הצעירה ערך 14 הופעות וכבש שער אחד. בעונה 2005/06 הולנדה שיחק בסלובן, שאז הייתה אלופת צ'כיה. ב-2007 הושאל יאן לדינמו צ'סקה בודייוביצה. אחרי ששיחק שם חצי שנה הולנדה חזר לספרטה וישר הושאל לבאניק מוסט. רק ב-2008 הפך לשחקן הרכב קבוע של ספרטה. ב-31 בינואר 2010 עבר הולנדה לאנז'י מחצ'קלה.