מאיר הגדיר את ערך החירות העומד בבסיס התפיסה השמרנית; הסתכלות הרואה ביחיד, האטום האנושי, את מי שגלומים גם החיבורים למשפחה, לקהילה ולעם. במקום ה'אטום' (הקיים בתפיסת ה"חירות" הליברלית) ניצבת ה'מולקולה'. בהתאם לכך, "הגדרת החירות היא חירות של אדם הרקום במעגלי הזהות".
דיאגרמת QAPF
דיאגרמת QAPF היא תרשים בצורת מעוין המשמש לסיווג סלעי יסוד על פי המינרלים היוצרים אותם. האותיות Q, A, P ו-F מייצגות את המינרלים קוורץ, פצלת שדה אלקלית, פלגיוקלז ופלדשפטואידים בהתאמה. התרשים בנוי באופן המייצג את האחוז היחסי של המינרל בסלע.
בראשית המחקר הפטרולוגי תוארו סלעים על ידי גאולוגים כבעלי מאפיינים שונים מאלה של סלעים שתוארו בעבר, כך שניתן היה לתת להם שם ייחודי. מאחר שסלעים זהים במוצאם ובהרכבם עשויים להראות סימני בליה שונים, היה נחוץ לבנות מערכת קריטריונים שתאפשר סיווג חד-משמעי של סלעי יסוד. אחת הדרכים היא מיונם על-פי הרכבם המינרלוגי, ודיאגרמות QAPF מציגות אותם באופן ברור ואחיד. דיאגרמות QAPF למיון סלעי יסוד נוצרו על ידי האיגוד הבינלאומי למדעי הגאולוגיה (IUGS – International Union of the Geological Sciences), והפכו למקובלות בקרב גאולוגים בעולם, בעיקר למיון של סלעים פלוטוניים אך גם של סלעים געשיים. באמצעות תרשימים אלה ניתן לתת שם לסלעים בעלי הרכב מינרלוגי ידוע.
בג&quot;ץ עימנואל
בג&quot;ץ בית הספר בעימנואל
אמנון ברזל
אמנון ברזל (נולד ב-5 ביולי 1935) הוא אוצֵר ישראלי.
ביוגרפיה.
ברזל נולד בתל אביב. הוא בוגר הפקולטה למדעי הטבע באוניברסיטה העברית בירושלים, ולימודי תולדות האמנות מאוניברסיטת סורבון בפריז. מסוף שנות ה-60 משמש כמבקר אמנות במוסף הספרותי של העיתון "הארץ". בשנות ה-70 לימד תולדות האומנות במכון אבני ובחוג לאומנות באוניברסיטת חיפה.
בשנת 1976 מונה לאוצר הביתן הישראלי בביאנלה של ונציה. במסגרת זו אצר במשך 6 שנים רצופות את התערוכות של מנשה קדישמן, דני קרוון, משה גרשוני ומיכה אולמן. בסוף שנות ה-70 שימש כיועץ ראש עיריית תל אביב שלמה להט לאמנות. בתחילת שנות השמונים הקים ואצר את אירועי האמנות הסביבתית תל-חי 1983-1980 ביוזמת התנועה הקיבוצית בצפון. משנת 1986 הקים ואצר שורה של פרויקטים באיטליה שהמרכזי שבהם הקמה וניהול המוזיאון לאמנות עכשווית בעיר פראטו שליד פירנצה. היה האוצר הראשון של פארק הפיסול הבינלאומי וילה צ'לה בטוסקנה. בשנת 1994 מונה למנהל המייסד של המוזיאון היהודי בברלין. בשנת 2006 אצר את התערוכה 'מאה שנות אמנות ישראלית' במילאנו.
לאורך השנים אצר תערוכות רבות, כתב עשרות קטלוגים וספרים לאמנות בינלאומית וישראלית, בהם 'אמנות בישראל' (אנגלית, הוצאת פוליטי מילאנו, 1987).
הבעיה השלוש-עשרה של הילברט
הבעיה השלוש-עשרה של הילברט, ה-13 בסדרת 23 הבעיות שהציג דויד הילברט בקונגרס הבינלאומי של המתמטיקאים של שנת 1900, עוסקת באפשרות להציג פונקציות של שלושה משתנים כהרכבה של פונקציות של שני משתנים.
תורת גלואה קובעת שפעולות השדה והוצאת שורש מספיקות כדי למצוא שורש של פולינום רק עד מעלה 4. עוד ב-1683 הראה Tschirnhaus שאפשר להביא משוואה ממעלה חמישית לצורה formula_1, שאותה אפשר לפתור באמצעות פונקציות היפרגאומטריות של שני המשתנים a ו-b.
הילברט צפה שאי-אפשר יהיה להציג את הפתרון למשוואה ממעלה שביעית formula_2 (מעל המרוכבים), שהוא - בהגדרה - פונקציה אלגברית של הפרמטרים a,b,c, באמצעות הרכבה של מספר סופי של פונקציות בשני משתנים. הילברט לא הגדיר את אופיין המדויק של הפונקציות האלה, וכך יש לבעיה ה-13 מספר וריאציות הנובעות באופן טבעי מן השאלה המקורית.
אחת המרכזיות שבהן - האם אפשר להציג כל פונקציה רציפה בשלושה משתנים, כהרכבה של פונקציות רציפות בשני משתנים? לנוסח הזה נתן ולדימיר ארנולד (אז סטודנט בן 19 של אנדריי קולמוגורוב) תשובה חיובית ב-1957, שנה לאחר שקולמוגורוב הראה שכל פונקציה רציפה בכמה משתנים אפשר להרכיב מפונקציות של שלושה משתנים. (למעשה הראה ארנולד שכל פונקציה רציפה ב-n משתנים, בקוביה formula_3, אפשר להציג כסכום של פונקציות רציפות של סכומים של פונקציות רציפות במשתנים הבודדים; ב-2009 הראו Feng ו-Gartside שהמשפט תקף גם לפונקציות המוגדרות על כל המרחב האוקלידי).
זמן מה קודם לכן, ב-1954, הראה Vitushkin שיש פונקציות ב-n משתנים עם נגזרת ראשונה רציפה, שלא ניתן להציג כהרכבה של פונקציות בפחות משתנים עם נגזרת ראשונה רציפה.
הגרסה האלגברית של הבעיה עדיין פתוחה - האם אפשר להציג כל פונקציה אלגברית בשלושה משתנים, כהרכבה של פונקציות אלגבריות בשני משתנים?
סת (סדרת ספרים)
סת' היא סדרת ספרים שנכתבה על ידי המדיום ג'יין רוברטס החל מ-1963 ועד למותה של רוברטס ב-1984. רוברטס הכתיבה לבעלה את הספרים, כאשר לטענתה, קולה משמש ל"תקשור" של ישות בשם סת'. ספרי סת' נחשבים לאחת מאבני היסוד של העידן החדש, לצד "קורס בניסים". אחרי מותה של רוברטס התפרסמו "תקשורים" אחרים של סת', שחוברו על ידי סופרי "עידן חדש" אחרים והוקמו קבוצות למידה לדיון בתקשורי סת'.
רקע.
רוברטס ובעלה נהגו להשתמש בלוח אויג'ה ל"תקשור" ולמה שרוברטס כינתה "מחקר בתפישה על-חושית". במסגרת זו החלה להכתיב את הדברים שאמר סת' "דרכה". בניגוד למתקשרים ומדיומים ידועים אחרים, כמו אדגר קייס, רוברטס לא השתמשה במבנה תחבירי או באוצר מילים שונה כשסת' דיבר (לכאורה) מגרונה, אלא השתמשה בשפה מודרנית ויומיומית.
הרעיונות הכלליים המועברים בתקשורי סת' אופייניים לאמונות העידן החדש: הנפש משפיעה על החומר; היחיד אחראי דרך רוחניותו על המציאות; והיכולת להשפיע היא באמצעות תודעה. ספרי סת' גם עוסקים בשאלת האלוהות וטבעה, חיים ולידה מחדש, וסיפור ישו. לטענת סת'/רוברטס, ישו הוא למעשה גלגול של ישות ה"קריסטוס" ובמהלך חייו זו התגלגלה לשניים נוספים - יוחנן המטביל ופאולוס.
הרעיונות הפילוסופים המוזכרים בספרי סת.
בספרי סת מוצגים רעיונות פילוסופים שונים שהשפיעו במידה רבה על המחשבה של העידן החדש. בין היתר, סת מדבר על: גלגול נשמות, בו-זמניות, קיום יקומים מקבילים, קיום מישורים אסטארליים (מסע אסטראלי) והשפעת המחשבה על החומר.
כמו כן, מדבר סת על כך שהאנושות הושפעה מתרבויות קודמות, כגון: אטלנטיס, למוריה ותרבות בשם "הדוברים", וטוען שבעתיד ישתנה העולם ויהפוך יותר רוחני. בספרים (ובעיקר בספר "הטבע של המציאות האישית") מציע סת דרכים ליישום רעיונותיו לחיים.
השפעות.
קתרין ל. אלבנז, חוקרת מדעי הדתות מאוניברסיטת קליפורניה בסנטה ברברה, טענה כי ספרי סת' הובילו לגל של עיסוק בנושא התקשור ותרמו לעלייתה של תנועת העידן החדש ולדימוי שלה. חוקר דתות אחר, רוברט צ. פולר מאוניברסיטת ברדלי, כתב כי סת' ממלא תפקיד של "מדריך" עבור מאמיניו, המשתייכים על פי פולר ל"רוחניות האמריקאית הלא-מאורגנת בכנסיות" (unchurched American spirituality), ומציג בפני המאמינים נושאים כמו לידה מחדש, קרמה, רצון חופשי, ידע מטאפיזי עתיק ו"מודעות לישו". וותר האנגראף מאוניברסיטת אמסטרדם מצביע על הדרך שבה תפיסת ה"אני" של רוברטס, וכן השפה והמונחים בה השתמשה, חלחלו והשפיעו על ספרות העידן החדש.
ביקורת.
ביקורת נמתחה על סדרת סת' ממספר כיוונים. מספר מבקרים נוצריים טענו לחוסר הבנה של הנצרות ושל דתות המזרח. ג'יימס אלקוק, פסיכולוג ומבקר ידוע של זרם העידן החדש, הצביע על ההשפעות של רוברטס, וטען כי קשה לקבוע אם ספרי סת' הם "הונאה מכוונת" (שבהם רוברטס הייתה מודעת לעצמה בעת ההכתבה), או על מצב של שכנוע עצמי.
הרסטראו
הרסטראו (ברומנית: Herăstrău) הוא אגם באזור צפון בוקרשט, רומניה. אגם הרסטראו מהווה חלק מנחל קולנטינה, ממנו מקבל את הספקת המים ומחובר לאגם נוסף, פלוראסקה.
האגם נוצר בשנות השלושים של המאה ה-20 על ידי ניקוז אזור ביצתי. מסביב לאגם פותח גן ציבורי גדול, פארק קרול השני הידוע יותר כפארק הרסטראו. באגם משייטות ספינות קטנות ומשכירים סירות.
תא דניאל
תא דניאל (באנגלית: Daniell cell) הוא סוג של תא גלווני שהומצא על ידי המדען הבריטי ג'ון פרדריק דניאל ב-1836. בתנאי תקן, תא דניאל מספק מתח חשמלי של 1.1 וולט והוא מכיל אנודה עשויה מאבץ וקתודה מנחושת. בנוסף, בתא קיים גשר מלח על מנת לאזן בין המטענים כדי שהזרם ישמר לאורך זמן.
התגובה בתא.
באנודה, פס האבץ מחומצן על ידי החצי תגובה הבאה:
Zn(s) → Zn2+(aq) + 2e
בקתודה, יוני הנחושת מחוזרים על פי חצי התגובה הבאה:
(Cu2+(aq) + 2e− → Cu(s
באנודה משתחררים אלקטרונים מתגובת החימצון של האבץ. בקתודה, יש צורך באלקטרונים לצורך תגובת החיזור. כתוצאה מכך, האלקטרונים נעים בין האנודה לקתודה ומבצעים את התגובה הבאה:
(Zn(s) + Cu2+(aq) → Zn2+(aq) + Cu(s
קולוקול
קוֹלוֹקוֹל (רוסית: Колокол, "פעמון") היה עיתון בשפה הרוסית שיצא לאור באירופה על ידי אלכסנדר הרצן, והיה העיתון הרוסי הראשון שיצא ללא השפעת צנזורה.
רקע.
בשנים הראשונות של קיום בית הדפוס החופשי בלונדון, לא הצליח הרצן להגיע לשיתוף כותבים מהאימפריה הרוסית, ורוב הפרסומים היו פרי עטו. המצב השתנה כאשר בקיץ 1855 הוא התחיל להוציא לאור את המגזין "כוכב הצפון" ("Полярная звезда"). לקראת שנת 1857 גדל היקף החומר הזמין גדל עד כדי כך שלמגזין היוצא לאור פעם בשנה לא הייתה יכולת מעשית לכלול את הכול. בנוסף לכך, הוא ביקש להגיב באופן מהיר על האירועים ברוסיה. לאור כך הוחלט להתחיל להוציא לאור תוספת למגזין, שתופיע בתדירות גבוהה יותר.
חמשת שנים של הצלחה.