נועה מימן שהתה בלונדון כשלוש שנים. בשנתיים הראשונות שבה למשחק ולתקשורת ועברה קורסים במשחק מול מצלמה, כתיבת תסריט וצילום. בד בבד החלה לקבל תפקידי משחק ראשונים בסרטי סטודנטים. בשנתה האחרונה בלונדון סיימה תואר שני בפוליטיקה השוואתית, עם דגש על לימודי קונפליקטים בבית הספר לכלכלה של לונדון (2009-2008). בו בזמן קיבלה תפקידי משחק בישראל ונעה על הקו תל אביב-לונדון. שיחקה בתפקידי אורח בסדרות ובסרטים "פרשת השבוע", "איים אבודים", "המקום", הייתה כתבת הבידור והתרבות של y בעשר ושיחקה בתפקיד קבוע בסדרה "נשות הטייסים". מימן השתתפה בתערוכות צילום שונות, כתבה טורי דעה בישראל היום וכיכבה בפרסומות.
היא שיחקה בסרטו הקצר של עומר רגב "הבית על המים". הסרט השתתף בתחרות הרשמית בפסטיבל הסרטים "FIFA - Aubagne International Film Festival" בצרפת בשנת 2013.
עם שובה לישראל, בשלהי 2009, הקימה מימן את חברת "אדד ואליו" (Added Value), שבמסגרתה הפיקה, ביימה וכתבה סרטי תעודה רבים. היא סגרה את החברה בנובמבר 2011.
מימן עברה סדנת משחק מול מצלמה בשיטתה של רות דייכס, סדנת בימוי ומשחק עם רני בלייר וסדנת משחק לפי שיטתה של איוונה צ'בק בהדרכתם של אלון נוימן ושחר רוזן.
בעקבות סרטה "אוי מאמא", שמספר גם על הילדה הזרה שמאמצת סבתה, החלה מימן להיות פעילה במאבק נגד גירוש ילדי העובדים הזרים ב-2009.
ב-2010 הייתה מימן מייסדת-שותפה של הארגון "ויזיט פלסטיין", ביחד עם אחמד אל-חילו, עוזרו של הפוליטיקאי הפלסטיני לשעבר סאיב עריקאת ושל יואב בודור. הארגון מארגן סיורים של פלסטינים בישראל ושל ישראלים ברשות הפלסטינית, במטרה למוטט חומות מנטליות. במסגרת זאת הכניסו עד פברואר 2012 כ-1,200 ישראלים לרמאללה.
בשנת 2012 התמודדה בעונה השביעית של תוכנית המציאות "רוקדים עם כוכבים" בערוץ 2 של רשת, עם הרקדן דני יוחטמן, והודחה מהתחרות בשלב מוקדם.
משנת 2017 ועד פברואר 2018 הוציאה סדרת סרטוני יוטיוב בשם "ערכת כלים להחלמה מאונס".
מימן נשואה לאיש העסקים תומר דביר, ממייסדיי סולוטו ולהם שני ילדים. מתגוררים מאז שנת 2020 ביאכטה.
טיפול ממוקד-מטרה
טיפול ממוקד מטרה, הוא טיפול פסיכותרפי הנוהגת בתחום העבודה הסוציאלית ובתחומים נוספים, מבית היוצר של הפסיכותרפיה קצרת המועד. הטיפול נבנה סביב מוקד של בעיה נתונה של המטופל, אותה מגדירים ביחד המטפל והמטופל, תוך עבודה אקטיבית וחלוקת משימות. המטופל יודע מראש את הסיום המתוכנן של הטיפול כבר מהשלב הראשון.
השימוש בגישה זו מתאים כאשר ניתן להגדיר את הבעיות היטב וניתן לסייע בפתרונן בפרק זמן קצר יחסית. הטיפול מתאפשר כאשר למטופל יש מוטיבציה לטיפול. הטיפול הוא קצר מועד וממוקד מטרה; ואינו מבקש לבדוק לעומק את מקורו של הקושי וכיצד הוא נוצר.
היסטוריה.
הטיפול צמח מהפסיכותרפיה ושימש כטיפול לאוכלוסייה המתגוררת בקהילה ולא מאושפזת במוסדות שונים. לטיפול הקצר מועד יש נקודות חפיפה רבות עם העבודה הסוציאלית מכיוון שמדובר בטיפול המתמקד במצבים של משבר, טיפול ממוקד, טיפול תחת חוק ועוד תחומים המטופלים על ידי עובדים סוציאליים.
הפסיכואנליזה בבסיסה הייתה קצרת טווח אך הטיפול הלך והתארך בהתאם לתפיסותיהם של תלמידיו ועמיתיו של פרויד.
טיפולים פסיכותרפיים קצרי מועד החלו להתקיים מאמצע שנות ה-60 של המאה ה-20 על ידי עובד סוציאלי בשם הווארד פאראד שהחל לפתח את גישת ההתערבות בשעת משבר. לצד שיטה זו, החלו להתעניין ולפתח טיפול מתוכנן קצר מועד. קבוצות שונות החלו לפתח ולהוביל שיטות שונות: פסיכותרפיה קצרת טווח לטיפול בחרדה על ידי פיטר סיפנאוס, טיפול קצר מועד על פי שיטתו של ג'יימס מאן, טיפול קצר מועד בבתי חולים על ידי חביב דבאנלו ועוד. בשנות ה-80 המשיכו לפתח שיטות נוספות שהתבססו על השיטות הקודמות.
בגישת הטיפול קצר מועד, לא קיימת תאוריה אחת, אלא הגישה האקלקטית היא המקובלת ביותר. הטיפול הקצר מועד מהווה גישה טיפולית מעשית על מנת לגשר על פערים בין הפרט לסביבתו.
המעבר מההתמקדות בטיפול ארוך טווח להתייחסות ממוקדת בעיה התאפשר בעזרת התפתחותן של שתי תפיסות מרכזיות: תוצאות הטיפול הארוך טווח אינן בהכרח אפקטיביות יותר מתוצאות הטיפול הקצר מועד וכן הניסיון מראה כי אנשים מסוגלים להתמקד ולפתור בעיות שלהם גם מבלי לחיות מחדש את הכאבים שלהם מהעבר.
כבר בשלב מוקדם הבינו כי ניתן לפתור מצבים שונים בטווח זמן קצר.
טיפול ממוקד מטרה מאופיין בכך שכל אוכלוסייה בעלת מוטיבציה מתאימה לטיפול. על פי מודל זה, מגדירים את המטרה/בעיה כפי שהיא נתפסת על ידי המטופל, המטופל מבקש עבורה עזרה ומוכן להיות אקטיבי בשביל להגיע לתוצאות. התהליך הטיפולי נמשך בין 8–12 מפגשים תוך כדי הקפדה על ביצוע הערכות מתוכננות לבדיקת ההתקדמות. מובילי השיטה הם לורה אפשטיין, ריד ופאול בראון.
בשיטת טיפול זו נעזרים בגישה אקלקטית של תאוריות, טכניקות ודרכי התערבות כאשר הטיפול נבנה סביב מוקד של בעיה נתונה ולא בסימפטומים או תהליכים תוך נפשיים.
כיום מקובל להשתמש במודלים השונים של טיפול ממוקד מטרה למגוון רחב של בעיות: התמכרויות, מצבי משבר, בעיות במיניות, בעיות בבית הספר, בעיות משפחתיות, טיפול קבוצתי ואף להפרעות אישיות מסוימות.
מטרות.
במאה השנים האחרונות, עשרות ספרים ומאמרים נכתבו במטרה להבין את האופי של "מחלות נפש" ולהציע מודלים סוציאליים, פסיכולוגיים וביוכימיים לריפוי.
השינויים שהחברה עברה, הביאו לחשוב גם על שיטות התערבות אחרות, חדשות. רוב המטפלים יסכימו כי המטרה העיקרית של טיפול היא לצייד את המטופלים בידע אישי וכלים אינסטרומנטליים הנחוצים בשביל שייקחו פיקוד ואחריות על מטרות שיעזרו להם להתקדם בחיים. באופן כזה שמחשבות, רגשות ופעולות לא יעילות יסולקו או לפחות יישארו ברמות נמוכות שאינן מפריעות לתפקוד.
מכאן החלו לצאת לכיוון של טיפול ממוקד מטרה כאשר הרציונל נשען על מספר נקודות:
מטרות חשובות לכל התערבות טיפולית, האינטרסים העכשוויים של המטופל יעצבו את מטרת ההתערבות אך לא באופן בלעדי, בייחוד כשמדובר בטיפול שנעשה תחת חוק.
הרעיון מאחורי מטרה הוא שהמטרה גלויה, ברורה, הוגנת. המטרה היא הנקודה הסופית אליה שואפים ומכוונים את המאמץ הטיפולי. עליה להיות מוגדרת באופן קונקרטי ולא כשאיפה או כמשאלה.
מטרות טיפוליות יכולות להיות למשל - להיות נאהב, למצוא עבודה, לקבל קידום וכו'- כולן מתאימות מכיוון שהן קשורות לחיי היום יום, הן מוחשיות ולא אבסטרקטיות. אלא שאם המטרה היא "להיות נאהב", יש להגדיר באופן קונקרטי, בשיתוף עם המטופל, מה הם התנאים המעשיים והניתנים למדידה, בהם יוכל לומר כי המטרה הושגה. במהלך הטיפול יש עבודה על רגשות, מחשבות ואמונות, אולם הבסיס לעבודה זו הוא בהקשר להגדרת המטרה וההגעה אליה.
סוגים ומודלים של טיפול קצר מועד.
נמצאו בספרות 53 מודלים שונים של טיפול קצר מועד, כאשר כיום מחלקים אותם ל 3:
המטפלים שקטים ופסיבים יותר, בעיקר משתמשים בטכניקות של הקשבה, מטרתם להעלות את המודעות העצמית של המטופל על מנת שיפתח תובנה עצמית.
עקרונות לטיפול קצר מועד.
קיימים מספר עקרונות המשותפים לכל הטיפולים קצרי המועד:
טכניקות לטיפול קצר מועד.
המאפיינים המשותפים של טיפולים קצרי מועד:
המאפיינים המשתנים של טיפולים קצרי מועד:
הבחירה על פי איזה מודל לפעול, תלויה בשיפוטו של המטפל, תוך התייחסות למספר שיקולים:
הגדרת הבעיה.
כל הטיפולים קצרי המועד מתחילים כאשר יש הסכמה בין המטפל למטופל על הבעיה שתהווה את המוקד ההתערבותי, פעמים רבות זה מתרחש כבר בראיון הראשון. יש להגדירה במדויק ולקבוע את פרק הזמן המוקצה לפתרונה. המטפל צריך להקשיב למטופל ולהבין כיצד הוא תופס את הבעיה שלו וכיצד הוא מתמודד איתה.
מטפלים פעמים רבות נוטים לנסח בעיה באופן שתואם את הכשרתם וניסיונם בעוד שמטופלים נוטים להגדיר את בעיותיהם באופן המובן להם ותואם את הידע שיש להם על הסביבה והעולם. לכן יש חשיבות רבה כי המטפל יקשיב כיצד המטופל מגדיר את הבעיה ועד כמה היא רלוונטית עבורו.
ישנן מספר רב של בעיות בהן ניתן לטפל באמצעות שיטות התערבות קצרות מועד וממוקדות:
מטרתו של המטפל להבין מהמטופל כיצד הוא רואה את הבעיה שלו. שמים את ההגדרה שלו לבעיה במרכז הטיפול. זהו עיקרון מהותי מכיוון שהוא שם בידי המטופל את המוטיבציה לשינוי ואת ההבנה שיש לו חלק משמעותי ואקטיבי בהשגת הפתרון. כאשר המטופל מבולבל יש מקום להציע לו מספר הצעות ולתת לו את אפשרות הבחירה מבניהן ובכך להחזיר לו את השליטה.
שלבי הטיפול.
בטיפול זה ישנה הבחנה ברורה בין התחלה, אמצע וסוף.
ההתחלה כוללת: זיהוי הבעיה; הערכת העבודה הטיפולית; החלטה על שיתוף פעולה, אמון ויחסי עבודה חיוביים בין המטפל והמטופל; ניסוח חוזה טיפולי הכולל את ההבנה בה הטיפול יתנהל, מטרות הטיפול ותחומי אחראיות. החוזה יכלול גם מטרות חלופיות, פתרונות מועדפים ופתרונות אלטרנטיביים, קביעת לוח זמנים להתקדמות.
האמצע כולל: יישום התוכנית; משא ומתן לגבי המשאבים הקיימים; שינוי התוכנית במידת הצורך; פיתוח משימות לעבודה; תמיכה והערכת אופן ביצוע המשימות; הערכת קיומו של התהליך.
הסוף כולל: פרידה; בדיקת התהליך, קביעת פגישות עידוד; הערכה מסכמת של התוצאות.
טיפול ממוקד מטרה בהקשר הכללי.
גישות ושיטות קצרות מועד החלו לצוץ עם השינויים החברתיים ואורח החיים המודרני המהיר.