בבחירות 2003 הוצבה יעל דיין בראש הסניף, והביאה אותו לידי הישגו הטוב ביותר-5 מנדטים במועצה, אחד יותר מרשימתו של ראש העיר תל אביב אחת. לאחר הבחירות נכנסה מרצ לקואליציה של רון חולדאי, דיין מונתה לסגנית ראש העיר וחבר המועצה איתי פנקס (שהיה להומו הראשון שנבחר כחבר מועצה) מונה ליו"ר השפד"ן. במהלך הקדנציה התערערה סיעת מרצ, כאשר פנקס וכחלון נטשו אותה לטובת סיעתו של חולדאי.בבחירות לראשות הסניף הביסה מיטל להבי את יעל דיין, והובילה את מרצ ליציאה מהקואליציה. דיין עברה בתגובה לסיעתו של חולדאי. כך קרה, שמסיעה של 5 מנדטים, תמכו במרצ ביציאה לבחירות 2 חברי מועצה בלבד.
בחירות 2008.
בבחירות 2008 עברה הרשימה שינוי רב, כאשר מלבד יו"ר הסניף להבי כל המתמודדים היו חדשים: תמר זנדברג, אז מרצה צעירה במקום השני, אחמד משרהוואי תושב יפו במקום השלישי, ערן לב הפעיל בקהילת הלהט"ב במקום הרביעי ועופרה גולן הגמלאית במקום החמישי. הרשימה זכתה ל-3 מנדטים ולהבי, זנדברג ומשרהוואי נכנסו למועצה. מרצ הייתה חלק מהקואליציה ולהבי כיהנה כסגנית ראש העיר עד ליוני 2012, עת פרשה בשל התנהלותו של חולדאי מול המחאה החברתית. בפברואר 2013 החליף לב את זנדברג שנבחרה אל הכנסת ה-19 מטעם מרצ.
בחירות 2013.
בבחירות לשנת 2013 העמידה המפלגה לראשונה מועמד מטעמה לתפקיד ראש עיריית תל אביב-יפו, חבר הכנסת ניצן הורוביץ שזכה לכ-38% אחוזי תמיכה, אך הפסיד לראש העיר המכהן רון חולדאי. מרצ הפכה למפלגה הגדולה במועצה, עם הישג שיא בכל הזמנים של 6 מנדטים. חברי הרשימה בבחירות אלה שנבחרו למועצה: מיטל להבי, מהרטה ברוך-רון, ד"ר אפרת טולקובסקי, גבי לסקי, מיקי גיצין ואיתי פנקס.
בחירות 2018.
לקראת בחירות 2018 הודיעה יו"ר הסיעה, מיטל להבי, כי תתמודד גם על ראשות העיר, אולם ב-27 בספטמבר פרשה מהמירוץ והודיעה כי תתמודד במסגרת הרשימה בלבד על מקום במועצת העיר. רשימת מרצ למועצת העיר נבחרה בבחירות מקדימות במאי 2018 ולאחר שינויים שנערכו בה כללה לקראת הבחירות מלבד להבי את איתי פנקס ארד במקום השני, סיגל ויצמן במקום השלישי, גבי לסקי במקום הרביעי ורעות נגר במקום החמישי. בבחירות עצמן זכתה מרצ בשלושה מנדטים.
נבחרי ציבור מטעם הסניף.
חברי מועצה.
במועצת העירייה של תל אביב יפו יש 31 מושבים. להלן. מפורטים מספר המנדטים שהכניסה סיעת מרצ לכל אחת מהמועצות ושמות חברי המועצה מטעמה:
ראשי הסניף.
יושב ראש הסניף המכהן הוא אורי אנזנברג, שניצח בבחירות לראשות הסניף במאי 2018.
קדמו לו בתפקיד ראשי הסניף הבאים:
סניף תל אביב יפו של מרצ פעל שנים רבות ברחוב פינסקר בתל אביב, משם הועבר לבית המפלגה בשכונת יד חרוצים. כיום פעילות הסניף מתבצעת במקומות שונים בעיר, ודיווחים על המפגשים ניתן למצוא בעמוד הפייסבוק של הסניף או באתר מרצ.
פיל פיש
פיליפ פואסון (באנגלית: Phillipe Poisson), שידוע בשם פיל פיש (Phil Fish), הוא מעצב ומתכנת משחקי וידאו שידוע בעיקר בזכות עבודתו על המשחק העצמאי FEZ, שהופץ בידי החברה שבבעלותו Polytron Corporation. בנוסף, פיש לקח חלק בסרט הדוקומנטרי , שהציג את חייהם של מספר מפתחים עצמאיים במהלך הפיתוח של שלושה מהמשחקים העצמאיים הגדולים שיצאו: Super Meat Boy ,FEZ ו-Braid.
ב-27 ביולי 2013, פיש הודיע דרך חשבון הטוויטר ודרך אתר האינטרנט שלו ש-FEZ II מבוטל ושהוא פורש מפיתוח משחקים. הסיבה לכך היא סכסוך שהיה לו עם מרקוס ביר בתוכניתו באתר GameTrailers.
ליגת העל הנורווגית לנשים
ליגת העל הנורווגית לנשים (בנורווגית: Toppserien) היא ליגת כדורגל הנשים הבכירה בנורווגיה, הנחשבת לאחת הליגות הטובות בעולם. הליגה הוקמה על ידי התאחדות הכדורגל הנורווגית בשנת 1984, והיא מבוססת ברובה על המודל של הליגה לגברים. הליגה מורכבת מ-12 קבוצות, כאשר האלופה בכל עונה מעפילה לליגת האלופות, האחרונה נושרת לליגה הראשונה והלפני-אחרונה משחקת בשני משחקי נוק אאוט על הזכות להישאר בליגה. כל עונה מתחילה באזור חודש אפריל ומסתיימת באוקטובר.
מבנה והיסטוריה.
ליגת העל הנורווגית לנשים הוקמה בשנת 1984 על ידי התאחדות הכדורגל הנורווגית. כיום בליגה משתתפות 12 קבוצות המקיימות ביניהן שני מפגשים, אחד בכל סיבוב, האחד בבית והשני בחוץ, ובסך הכל משחקות 22 משחקים בעונה סדירה. בסוף העונה הקבוצה שסיימה במקום האחרון (12) יורדת לליגת המשנה, ואילו הקבוצה שסיימה במקום הלפני-אחרון (11) משחקת שני משחקים נגד הסגנית בליגה המשנה והמפסידה ביניהן יורדת.
חבר את הנקודות
חבר את הנקודות (ביפנית: 点つなぎ), מוכרת גם כנקודה לנקודה, היא סוג של חידה הכוללת סדרה של נקודות ממוספרות. כאשר מציירים קו המחבר בין הנקודות, נגלה תרשים של חפץ או עצם כלשהו. המשחק מיועד בעיקרו לילדים. השימוש במספרים יכול להיות מוחלף באותיות או בסמלים אחרים.
בשיח בין אנשים בוגרים, משתמשים בביטוי "לחבר את הנקודות" כמטפורה לתיאור יכולת (או אי יכולת) לקשר רעיון אחד עם רעיון אחר, לראות את ה"תמונה הגדולה", או למצוא תכונה בולטת בתוך מידע רב.
ראובן פוירשטיין מציג את החיבור בין נקודות ככלי הראשון בהתפתחות קוגניטיבית.
מיקרו מערכי חלבון
מיקרו מערכי חלבון היא שיטה המשמשת למעקב אחר פעילות של חלבונים והקישור ביניהם על מנת לקבוע את תפקידם. היתרון העיקרי בשיטה זו היא בכך שניתן לאתר פעילות של מספר חלבונים גדול במיוחד, מאותו סוג או מסוגים שונים, על אותו מערך בו זמנית. המערך מורכב ממשטח המספק תמיכה, כגון זכוכית, ממברנת ניטרוצלולוזה, פלטה ביולוגית, מיקרו או ננו חרוזים, עליו מעגנים את מולקולות הקישור הרצויות, בעיקר חלבונים. למערך מוסיפים את המולקולות שברצוננו לאפיין (כגון, תערובת חלבונים), אשר לרב מסומנות בסמנים פלואורסצנטים או סמני צבע. כל קישור בין המולקולות המסומנות לבין מולקולות הקישור המעוגנות על המשטח יוצר פליטה פלואורסצנטית או שינוי צבע מקומי, אותו ניתן לקרוא על ידי סורק לייזר. שיטת המיקרו מערכי חלבון היא מהירה, אוטומטית, חסכונית ורגישה מאוד הדורשת שימוש בכמויות קטנות מהדוגמה הנבדקת ומהסמנים. העיקרון והמתודולוגיה של מיקרו מערכי חלבון הוצגו לראשונה במיקרו מערך של נוגדנים (המכונה גם מטריצת נוגדן) בשנת 1983, ופורסמו מספר פטנטים בנושא. טכנולוגיה זו מיישמת את אותן העקרונות של טכנולוגיית מיקרו מערכי דנ"א/רנ"א.
מוטיבציה לפיתוח.
מיקרו מערכי חלבון פותחו בעקבות המגבלות של שיטת מיקרו מערכי דנ"א או רנ"א לקבוע ביטוי גנים בתחום הפרוטאומיקה. לעיתים קרובות כמות הרנ"א שליח בתא אינו משקף את הביטוי האמיתי של החלבונים המתורגמים מהם. שיטה זו פותחה מאחר שהחלבונים הם המשפיעים העיקריים על תפקוד התא. בנוסף, לעיתים מתבצעים שינויים בחלבון לאחר התרגום, דבר שהכרחי לתפקודו הסופי, אך לא ניתן להבחין בשינוי זה בשיטת מיקרו מערכי דנ"א. שיטת מיקרו מערכי חלבון מחליפה את השיטות המסורתית בתחום פרוטאומיקה כגון אלקטרופורזה דו-ממדית בג'ל כרומטוגרפיה, שיטות שהן טרחניות יחסית הדורשות עבודה רבה וגוזלות זמן יקר, בעת שכמותם של החלבונים בדוגמה הנבדקת זעום יחסית.
הכנת המערך.
מערך החלבונים מעוגן על גבי משטחים מוצקים כגון זכוכית, ממברנות, מיקרו או ננו חרוזים או פלטות מרובות באריות (צלחת מיקרוטיטר). משטחים אלו משמשים מצע לקישור החלבונים. המשטחים צריכים להיות בעלי מאפייני קישור לחלבון, כך שישמרו על המבנה הטבעי שלו באופן כזה שלא ייפגע פעולתו. שימוש בחומרים כמו זכוכית או סיליקון נפוצה מאוד משום שהם מותאמים למערך הרובוטי וסורקי הלייזר הקיימים שפותחו לשיטת מיקרו מערכי דנ"א.
המשטח שנבחר עבור המערך מכוסה בציפוי שתפקידו לעגן את החלבונים לפני השטח, למנוע דנטורציה, לאפשר מיצוב נכון של החלבונים במרחב כך שאתרי הקישור יהיו נגישים למולקולות המטרה ולספק סביבה הידרופילית כדי שהקישור יתבצע. בנוסף, יש לשמור על רמת קישור לא ספציפית מינימלית על מנת למזער רעשי רקע. יתר על כן, המערך צריך להיות תואם למערכות קריאה מגוונות. תרכובות המשמשות לעיגון החלבונים כוללות שכבות של אלומיניום או זהב, פולימרים הידרופיליים וג'ל העשוי מפוליאקרילאמיד, ופולימרים אחרים בעלי קבוצות אלדהיד או אפוקסי. משתמשים בטכנולוגיות שכבות דקות כמו PVD ו CVD כדי להכין את הציפויים על המשטח.
סביבה מימית היא חיונית בכל שלבי ייצור ותפעול המערך למניעת הגרעה (דגרדציה) של החלבון, לפיכך משתמשים בבופרים המכילים אחוז גבוה של גליצרול (כדי להגדיל את נקודת קיפאון), כמו כן הלחות בסביבת הייצור מבוקרת בקפדנות. שימוש בפלטות מרובות באריות מהווה יתרון כפול הן במתן סביבה מימית והן במניעת זיהום בין דגימות בשל הדפנות החוצצות ביניהן.
השיטה הנפוצה להכנת מערך חלבון היא הטבעה של חלבונים או ליגנדים במספר גדול באמצעות רובוטים על משטח מוצק בתבנית מוגדרת מראש, שיטה המכונה "הטבעה רובוטית" או "הכתמה רובוטית". שיטת ייצור מערך חלבון נוספת מבוססת על טכנולוגיית הזרקת דיו, המבוצעת ללא מגע ישיר עם המשטח המוצק ונועדה לפזר את הפולימרים החלבוניים בדפוס הרצוי. הכתמה פיאזואלקטרית מיישמת אותן עקרונות בהזרקת דיו, בה ראש ההדפסה זז על פני המערך, ובעזרת גירוי חשמלי מזריק מולקולות על פני המשטח במערך מסודר, ללא מגע ישיר עם המצע. שיטה נוספת היא פוטוליתוגרפיה, בה מצפים את המצע בפוטורזיסט ולאחר מכן מקרנים אור אולטרה סגול דרך מסכה בתבנית הרצויה. לאחר תהליך הפיתוח מוטבעת התבנית שבמסכה על פני שטח המצע. סדרה של טיפולים כימיים משלימים מאפשרים את קיבועו של החלבון על פני התבנית שנוצרה.