עבור כדורים פורחים וכלי טיס שאינם משתמשים במנוע, התלויים לחלוטין ברוחות, ישנן דרישות קלות אף יותר. על המסלול לחצות את כל המרידיאנים, ולכלול שורה של נקודות המצויות מחוץ לתחומם של שני מעגלים הנבחרים על ידי הטייס, בעלי רדיוס של 3,335.85 ק"מ, ומכילים את הקטבים, אך אין דרישה שהקטבים יהיו במרכזם.
הקפת כדור הארץ בכוח השרירים.
איש עוד לא ביצע הקפה של כדור הארץ בהליכה, או בכלי המונע בכוח השרירים. ספר השיאים של גינס פרסם קווים מנחים בדצמבר 2006 המצהירים כי הקפה בכוח השרירים צריכה לעבור מרחק מינימלי של 36,787.559 קילומטרים, שזהו אורכו של חוג הסרטן, עליה לחצות את קו המשווה, וכל שלב צריך להתחיל בדיוק במקום בו השלב הקודם הסתיים. אין דרישה שהמסלול יחצה נקודות אנטיפודיות. עד עתה איש לא עמד בדרישות אלו. רבים חצו יבשות בהליכה, ריצה או באמצעות אופניים, אך את האוקיינוסים יש לחצות באמצעות כלי טיס או כלי שיט, ובכך הופך אורך המסלול בו מתקדם הנוסע בכוח שריריו לקצר מזה שדורש ספר השיאים.
אפקטים מדעיים של הקפת כדור הארץ.
הקפת כדור הארץ והתאריך.
המקיף את כדור הארץ חייב לעבור דרך קו התאריך הבינלאומי, ולחצות אותו ממזרח למערב או ממערב למזרח. בין שני צדיו של קו התאריך יש הפרש של 24 שעות. בצדו המערבי של קו התאריך מקדימה השעה את שעון גריניץ' ב-12 שעות, ובצדו המזרחי של קו התאריך היא מפגרת אחריו ב-12 שעות. החוצה את קו התאריך בכיוון מזרח, "מרוויח" יום, ואילו החוצה אותו לכיוון מערב "מאבד" יום. עובדה זו עומדת בבסיס ההפתעה בסיום עלילת הספר "מסביב לעולם בשמונים יום". מובן שאין המדובר באפקט פיזיקלי של ממש, אלא מבחירה שרירותית במיקומו של קו התאריך.
התארכות זמן.
על פי תורת היחסות הפרטית, צופה הנמצא במנוחה ביחס לשעון הנמצא לגביו בתנועה, יחזה בתופעה לפיה הזמן בשעון נע מהר יותר. אפקט זה מכונה התארכות זמן, וממנו נובע פרדוקס התאומים. ביחס למרכז כדור הארץ, אם כן, שעון הנע מזרחה, בכיוון סיבוב כדור הארץ, ינוע מהר יותר משעון הנמצא על פני הארץ ואינו זז, ואילו שעון הנע מערבה, בניגוד לכיוון הסיבוב, ינוע לאט יותר.
באוקטובר 1971 ערכו שני מדענים ג'יי. סי. הייפלי וריצ'רד אי. קיטינג ניסוי, המכונה על שמם ניסוי הייפלי קיטינג, בו לקחו שעוני צסיום הידועים בדיוקם הגבוה במיוחד, והטיסו אותם בטיסות מסחריות מסביב לעולם פעמיים, פעם מערבה ופעם מזרחה. לאחר מכן הושוותה מדידת הזמן בשעונים אלו אל מול שעונים מדויקים במצפה הימי של צי ארצות הברית. התוצאה שנצפתה תאמה את התחזית על פי תורת היחסות, ובכך הוכיחה פעם נוספת את אמיתותה. האפקט אינו פועל על השעון, שפעולתו נותרת תקינה וזהה לשאר השעונים הנמדדים. על פי תורת היחסות הזמן עצמו הוא הנע מהר יותר, והשעון מגיב בהתאם.
הקפות נודעות של כדור הארץ.
באמצעים מעורבים.
על אף האמור בפיסקה זו, איש טרם הקיף את כדור הארץ באופן בו הסתייע בכוח שריריו בלבד. רבים ביצעו את המסע באמצעים שונים בכוח השרירים ביבשה (כגון בהליכה, באופניים או בכיסא גלגלים), אך השלב הימי במסע התבצע באמצעים אחרים.
תיירות מסביב לכדור הארץ.
חלוץ סוכני הנסיעות ומדריכי הטיולים, תומאס קוק, היה הראשון שהציע טיול מאורגן מסביב לכדור הארץ. בשנת 1869 איפשרה פתיחת תעלת סואץ קיצור דרך משמעותי שהפך את הטיול לאפשרי מבחינה כלכלית. בשנת 1871 יצא קוק עם קבוצה של אחד עשר תיירים, למסע מסביב לכדור הארץ. מאז המשיכה החברה והציעה מסעות מאורגנים מסביב לכדור הארץ. במהלך השנים היו גם הפלגות מסביב לעולם באוניות נופש לשגרה, וכיום מציעות אותן חברות רבות, בכלי שיט מפוארים נוסח קווין מרי 2. אפשרות לרכישת כרטיס טיסה מסביב לעולם, התאפשרה עקב קיומן של בריתות חברות תעופה שהחלה בסוף שנות ה-80 של המאה ה-20. בעבר ניתן היה לארגן כרטיס מסוג זה בהסכמי שיווק בין מספר חברות שפעלו ביבשות שונות, אך הדבר היה מסובך לביצוע ובלתי שגרתי. כיום מציעות בריתות חברות התעופה כסקייטים, סטאר אלייאנס ווואן וורלד כרטיסים מסוג זה במחיר נמוך יחסית. כרטיסים אלו מתומחרים לפי נקודת היציאה של הנוסע, מספר התחנות שבדרכו, המרחק שהוא מתכוון לעבור, והעונה בה הוא נוסע. מחירם הממוצע בין 3,000 ל-5,000 דולר לנוסע במחלקת תיירים.
מרוצי יאכטות מסביב לכדור הארץ.
החל בסוף שנות ה-60 של המאה ה-20 החלו מרוצי יאכטות מאורגנים מסביב לכדור הארץ. כיום יש מספר מרוצים הממומנים על ידי גורמים מסחריים ומפרסמים שונים, ומיועדים לסוגים שונים של כלי שיט -
הקפת כדור הארץ בספרות.
אגדה הודית עתיקה מספרת על תחרות שערכו האל שיווה והאלה פרווטי בין ילדיהם מי יקיף את העולם. אחד הילדים אכן הקיף את כדור הארץ, אך האל גנש הקיף את שיווה ופרווטי וטען כי בכך הקיף את העולם כי הוריו הם כל עולמו.
ספרות מסעות נכתבה מראשית ימי הספרות, ובאופן טבעי, כאשר החלו המסעות מסביב לכדור הארץ, נכתבה ספרות המתעדת אותם, אם ספריהם של הנוסעים עצמם, כגון ספרו של האיטלקי אנטוניו פיגפטה שתיעד את מסע מגלן, והיה לרב מכר בתקופתו, או ספריהם של נוסעים כגמלי קאררי או לואי דה בוגנוויל, ואפילו ספרו של תומאס סטיבנס שהקיף את העולם באופניים, ודיווח ממקומות הימצאו למגזין "הרפרס בזאר", וכתבותיו נאספו לספר רב מכר. גם סופרים בימינו חוזרים למסעות ראשונים אלו בספרים כגון "קווי רוחב כחולים" של טוני הורוביץ (2002).
סוגה זו של ספרי מסע קיימת אף בימינו, על אף שהטכנולוגיה הפכה את המסע עצמו לקל וזמין. גם בזמננו מתפרסמים ספרים כגון "עזוב אותך מיוגה" של ג'ף דאייר (2003), המתאר מסע המתחיל בניו אורלינס ומסתיים בפסטיבל "ברנינג מן" בבלאק רוק, נבדה. ספרים אלו מתארים מסע מסביב לעולם, אך אינם מתרכזים, כספרי המסעות בעבר, בתלאות המסע ובסכנותיו, אלא באנשים ובתרבויות שמוצא המטייל בדרכו מסביב לעולם.
מועטים הם הספרים הבדיוניים שהקפת העולם כשלעצמה, אם כמטרה, ואם כאלמנט משמעותי בעלילה, הם מרכזיים בהם. ז'ול ורן תיאר מסעות רבים בספריו. כך, למשל, מסעה של הצוללת "נאוטילוס" בספר 20 אלף מיל מתחת למים כמעט ומגיע להקפת העולם, אך אינו עושה זאת. בשניים מספריו מהווה המסע מסביב לעולם אלמנט חשוב ומרכזי. ילדי רב החובל גראנט (1867) יוצאים למסע מסביב לעולם בעקבות אביהם, לאחר שקיבלו מסר בבקבוק כי הוא נמצא בקו הרוחב 37, אך אינם יודעים באיזה קו אורך. ו"מסביב לעולם בשמונים יום" (1872) הוא התיאור הקלאסי של הקפת העולם במאה ה-19, בו יוצאים הג'נטלמן האנגלי פוג ומשרתו הצרפתי פספרטו למסע מסביב לעולם בשמונים יום, בעקבות התערבות.
סופר המדע הבדיוני פיליפ חוזה פארמר כתב את "יומן המסע האחר של פיליאס פוג" (The Other Log of Phileas Fogg; 1973), המתרחש, כביכול, בעולם שיצר ורן, ובו מסופר כי פוג הוא חיזר וכי מסעו מתרחש על מנת לגלות מכשיר טלפורטציה שנפל לידי חייזרים אחרים, מגזע מתחרה.
מארק טוויין תיאר מסעות רבים בספריו, מהם שיצא אליהם בעצמו, ומהם שבדה מדמיונו. ספרו "תום סוייר בשחקים" שולח את גיבורו בכדור פורח לאפריקה, אך אינו מתאר את הקפת העולם. תיאור לא בדיוני של הקפת העולם נתן טוויין בספרו "בעקבות קו המשווה" (Following the Equator : a journey around the world; 1897) את הקפת העולם בספינת קיטור, אליה יצא כמסע הרצאות שנועד לאפשר לו להרוויח כסף לשלם את חובותיו.
ספריהם של טוויין וורן נקראים כיום בעיקר כספרות ילדים, אם כי כאשר נכתבו יועדו לקהל הרחב. בספרות הילדים יש מספר תיאורים של הקפת העולם. אחד התיאורים הידועים הוא של הסופר ג'רלד דארל שיחד עם גרהם פרסי פרסם את הספר "המסע המעופף המדהים" (The fantastic flying journey; 1987) בו מתואר מסעו של דוד עם שלושה מאחייניו בכדור פורח מסביב לעולם. סדרות של ספרי ילדים מתארות אף הן את מסעי הגיבורים מסביב לעולם. כך הפיל בבר יצא למסע מסביב לעולם (Babar's world tour; 2005) וכן דורה (Dora explora el mundo; 2006). ספר ילדים ישראלי המתאר מסע מסביב לעולם בצוללת הוא "מסע הצוללות דרך מיצרי טיראן" של רפאל סהר שיצא לאור ב-1967.
בריאת העולם (יהדות)
סיפור בריאת העולם הוא סיפור מקראי שמופיע בתחילת ספר בראשית ומתאר כיצד נברא העולם על ידי האלוהים. סיפור זה מקובל על היהדות ובעקבותיה גם על הנצרות, והמחקר מצא דמיון רב לתיאור זה אף בסיפור בריאת העולם במסורת האסלאם ובמיתולוגיה הבבלית.
מניין השנים בלוח העברי מתחיל מהשנה שבמהלכה החלה בריאת העולם (בכ"ה באדר - 30 במרץ 3760 לפני הספירה - לדעת רבי יהושע, ובכ"ה באלול - 21 בספטמבר 3760 לפני הספירה - לדעת רבי אליעזר) לפי חשבון הסדר עולם שהתקבל במסורת היהודית. ראש השנה של שנת א' יוצא ב-7 באוקטובר 3761 לפני הספירה והשנה הנוכחית היא שנת () לבריאת העולם.
סיפורי הבריאה.
בפתחו של ספר בראשית מובאות, בזו אחר זו, שתי גרסאות שונות לסיפור הבריאה: בתחילה גרסת ששת ימי בראשית ( - ), ואחריה גרסת תולדות השמים והארץ (). בין שתי הגרסאות ישנם הבדלים מהותיים.
גרסת "ששת ימי בראשית".
זוהי הגרסה הראשונה והמוכרת יותר, לפיה האל, המכונה בגרסה זו אֱלֹהִים, ברא את העולם בשישה ימים, ומכאן מקור השם "ששת ימי בראשית". עם זאת, יש לציין שביטוי זה ממש אינו מוזכר בתנ"ך כלל, ומופיע לראשונה רק בתלמוד.
בגרסה זו יש מספר תבניות, החוזרות על עצמן בסיפור: רוב מלאכת הבריאה לוותה בדיבור, בנוסח "וַיֹּאמֶר אֱלֹהִים X, וַיְהִי כֵן" וכיוצא בזה, ולאחריה נאמר לרוב "וַיַּרְא אֱלֹהִים כִּי טוֹב"; לעיתים העניק אלוהים שם למה שברא. בסוף כל יום ציין הכתוב: "וַיְהִי עֶרֶב וַיְהִי בֹקֶר, יוֹם X".
גרסת "תולדות השמים והארץ".