יובל שנים ומעלה מאז אירועי קיץ 1942, ביום סתיו של 1995, לאחר הלווייתה של תמר סבתו, מגיע יונתן לביקור אצל עליזה חברתה של תמר בבית האבות שהיא שוכנת בו. עליזה מעלה זיכרונות על רונן, אביו של יונתן, שהיה איש המוסד ונפל בקרב במלחמת ששת הימים בהילחמו כמפקד טנק במילואים. עליזה מספרת ליונתן כי גונב לאוזניה שרונן היה איש החוליה שביצעה פעולות נגד המדענים הגרמנים במצרים שעזרו לגמאל עבד אל נאצר לפתח טילים שסיכנו את מדינת ישראל. רונן מחזק את דבריה ומסביר את התאמתו של אביו לתפקיד: "כן, ואבא נראה כמו כרזת פרסומת מהמשרד לטוהר הגזע של הרייך השלישי - בלונדיני, גבוה, עיניים כחולות, הוא גם דיבר גרמנית לא רעה, מהבית". בהמשך השיחה נפתחת עליזה ומספרת ליונתן על פרשת האהבה שהייתה לתמר עם וולפגנג, שאותה היא מכנה "אהבה מטורפת". היא ממשיכה ברצף ומספרת על הניתוק בין בני הזוג ועל עזיבתו של וולפגנג לגרמניה ומסיימת: "ואז היא גילתה שהיא בהריון". לדבריה תמר החליטה שלא להפיל וללדת את התינוק. לרגע שוכחת עליזה שהיא מדברת על הולדת רונן אביו של יונתן ומוסיפה כי "כבר כתינוק ראו שהוא קופי של וולפגנג, והדמיון המדהים הזה עבר גם אליך". יונתן אומר בלבו: "המשפט הזה על הדמיון המדהים הוא שהביא אותי הנה", אך לא מבטא זאת במילים. עליזה ממשיכה ומספרת על אשר וייס, שהיה לדבריה מלאך, ולאחר מותו של אהרון נשא את תמר לאישה, ובאהבתו אליה הסכים לגדל את רונן כבנו. יונתן נפרד מעליזה מנופף לה לשלום ונבלע במעלית.
דמויות ואירועים אמיתיים המשולבים בעלילה.
את האירוע העיקרי בספר, "מבצע אטלס", מיקם המחבר בשנת 1942, בשיאה של התקופה שכונתה בשם מאתיים ימי חרדה, כאשר כוחות "קורפוס אפריקה" של רומל התקרבו לארץ ישראל והיה חשש כי יכבשו את הארץ, על כל המשתמע מכך לגורל היישוב היהודי. ככל הנראה הייתה כוונת המחבר לשוות לחדירת צנחני מבצע אטלס, שהתרחשה בסתיו של שנת 1944, מימד של איום קיומי. בתיאור המבצע בספר בחר המחבר לכלול שנים מאנשי החוליה שצנחו בארץ, חסן סלמה וקורט וילנד. למבצע קרא המחבר בספר בשם "מבצע צבת מתהדקת".
בצד גיבורי הספר הבדויים, תמר, זיוה, וולפגנג, נביל, אהרון ואשר, משתף המחבר בעלילה או מזכיר בה אנשים אמיתיים שפעלו באותה תקופה:
גם הספינה "אדריה", שעל סיפונה עלתה תמר לארץ, הייתה קיימת במציאות. ספינה זו קיימה קו קבוע מנמל טרייסט באיטליה לנמל חיפה ובה עלו לארץ ישראל עולי העלייה החמישית ממרכז אירופה, בשנים שקדמו למלחמת העולם השנייה.
מרגל גרמני בתל אביב.
דמות אמיתית נוספת שכלל המחבר בספרו היא דמותו של מרגל גרמני שפעל מתל אביב בזמן מלחמת העולם השנייה אשר זהותו לא נחשפה מעולם ובמסמכים של האבווהר, שירות המודיעין הצבאי הגרמני שנתגלו הוא נזכר רק בכינוי "מילטון". הסברות שהועלו היו כי האיש היה יהודי שפעל עקב סחטנות נאצית מתוך החשש לגורל בני משפחתו, או שהיה בורי ששנא את הבריטים מסיבות היסטוריות. המחבר העניק לו בעלילת הספר את השם הנדריק קרוגר, איש עסקים מיוהנסבורג.
עבדאללה פשה
אולריך מיה
פיטר וויר
אבל קירוי
אבל קירוי (Abel Kirui; נולד ב-4 ביוני 1982) הוא אתלט קנייתי.הוא סגן-אלוף האולימפי (לונדון 2012) ופעמיים ברציפות אלוף העולם (ברלין 2009 וטגו 2011) בריצת מרתון.
ביוגרפיה.
קירוי השתתף לראשונה במרתון ברלין בשנת 2006 כנותן קצב אך לבסוף סיים את הריצה במקום התשיעי. שנה לאחר מכן, במרתון ברלין שנערך ב-30 בספטמבר 2007 הוא סיים במקום שני בשיא אישי חדש של 2:06:51 שעות, אחרי היילה גבריסלאסי מאתיופיה שקבע שיא עולם חדש של 2:04:26 שעות. אותה שנה הוא זכה בחצי מרתון בפאדרבורן שבגרמניה. שנה לאחר מכן, ניצח במרתון וינה בשיא תחרות חדש של 2:07:38 שעות.
קירוי קבע את שיאו האישי במרתון רוטרדם ב-2009, כשסיים שלישי בזמן של 2:05:04 שעות - התוצאה השישית בטיבה בכל הזמנים.
אלוף עולם.
באליפות העולם באתלטיקה שנערכה בברלין, גרמניה בשנת 2009 זכה קירוי במדליית זהב בריצת מרתון בשיא תחרות חדש של 2:06:54 שעות, לפני בן ארצו עמנואל קיפצ'ירצ'יר (2:07.48 שעות) וטסגאי קבדה מאתיופיה (2:08.35 שעות).
באליפות העולם באתלטיקה שנערכה בטגו, דרום קוריאה בשנת 2011 זכה קירוי בפעם השנייה ברציפות במדליית זהב בריצת מרתון בתוצאה של 2:07:38 שעות, לפני בן ארצו וינסנט קיפרוטו (2:10:06 שעות) ופאיסה לילסה מאתיופיה (2:10:32 שעות).
מדליית כסף אולימפית.
באולימפיאדת לונדון (2012) זכה קירוי במדליית כסף בריצת מרתון בתוצאה של 2:08:27 שעות, אחרי סטיבן קיפרוטיץ' מאוגנדה (2:08:01 שעות) ולפני בן ארצו וילסון קיפסנג קיפרוטיץ' (2:09:37 שעות).
ביוננוטכנולוגיה
ביוננוטכנולוגיה (לעיתים נקרא גם ננוביוטכנולוגיה) היא ענף של הננוטכנולוגיה העוסק בשילוב בין מערכות ננומטריות לחומרים ביולוגים או למערכות ביולוגיות. הביוננוטכנולוגיה רותמת את הביולוגיה ועקרונותיה לשם בניית מערכות ננומטריות מעשה ידי אדם, היא מהווה נושא רב תחומי המאגדת בתוכה את תחומי הביולוגיה השונים ותחומים כמו כימיה, הנדסה ורפואה, ובעלת השקה לנושאים במדע היישומי כמו ננוחיישנים ביולוגיים, תאי דלק ביולוגיים, שבבים ביולוגיים, מעבדה על השבב, Bio-N/MEMS, ננורפואה ופרמקולוגיה.
רקע.
הבנת המנגנונים הביולוגים ברמתם המולקולארית משמשים דגם לבניית מבנים ומערכות מורכבות באמצעות אבני-בניין בגודל ננומטרי תוך שימוש בעקרון ההרכבה עצמית (self assembly). הביולוגיה מספקת את הכלים לבניית מערכות מורכבות מאבני בניין מולקולאריות. לביוננוטכנולוגיה יש פוטנציאל יישומי נרחב בדיאגנוסטיקה, בטיפול רפואי ממוקד, בשיגור תרופות ליעדים מוגדרים והפעלתם ביעדם, ועוד.
המנגנונים הביוכימיים המתקיימים בתא שהיא יחידת החיים הבסיסית פועלים על בסיס מולקולות או מקרומולקולות שגודלם הוא בקנה מידה ננומטרי (רוחבם של ששה אטומי פחמן הוא ננומטר אחד בקרוב) לכן חומרים ביולוגים ומערכות ביולוגיות הם בעלי יכולת מיזוג במערכות ננומטריות מלאכותיות המשלבות חומרים אנאורגניים בקנה מידה ננומטרי.
מטרת הננוטכנולוגיה היא לחקות את הטבע ולבנות מאבני בניין ננומטרים, מולקולה אחר מולקולה, באסטרטגיה של "מלמטה למעלה". העובדה היא שהגוף משתמש במספר עצום של"ננו-מכשירים" ניידים, אמנם כאלה שבנה הטבע ולא האדם. ביניהם הנויטרופילים, הלימפוציטים ותאי דם לבנים אחרים. במונחים ננומטריים מדובר בגופים גדולים למדי, שרוחבם כ-10,000 ננומטר, אך הם מתפקדים כננורובוטים טבעיים שמשוטטים בקביעות בגוף, מתקנים רקמות פגועות, תוקפים ובולעים פולשים וחלקיקים זרים.
דוגמאות.
"תרופות חכמות" הפועלות באופן בררני, רק על תאים מסוימים (כמו למשל תאים סרטניים) תוך שפעולם בעת הצורך. תרופה חדשנית שכזו פותחה על ידי הפרמקולוג יושיהיטה סוזוקי (Suzuki) מאוניברסיטת קיוטו ביפן. תרופה זו משחררת חומרים אנטיביוטיים רק באזור דלקתי.
מנוע חלבון שקוטרו שמונה ננומטרים המונע על ידי פירוק של אדנין טריפוספט-ATP שהיא מולקולה עתירת אנרגיה ל-אדנין די פוספט ADP. בטבע המנוע המכונה -ATP Synthase משמש בדרך כלל לתפקיד ההפוך, אנזים המייצר את מטבע האנרגיה ATP מ-ADP וקבוצה זרחתית. ככל אנזים, פעולתו של ה-ATP Synthase הפיכה, ובנוכחות ATP הוא מפרק מולקולות תוך העברת האנרגיה הכימית המופקת בתהליך לאנרגיה מכנית הגורמת לסיבוב החלבון, סיבוב אחד לכל שלוש מולקולות המתפרקות ATP. ריקי סונג (Soong) ושותפיו ניצלו יכולת זו הם עיגנו את סטטור המנוע לעמוד ננומטרי וחיברו לציר מחט ניקל שאורכה שמונים ננומטרים. משהזינו את המנוע ב-ATP, החל המנוע להסתובב וסובב את מחט הניקל בתדירות של שמונה סיבובים לשנייה.
בדומה לכך, קרלו מונטמניו (Montemagno) מאוניברסיטת קורנל בניו-יורק בנה ננו מנוע דמוי שוטון בשיטת ההרכבה העצמית. אבני הבניין של המנוע הן מולקולות חלבון, כולל האנזים המפרק את התרכובת עתירת-האנרגיה ATP, המלאי שלה בתאים מתחדש על חשבון אנרגיה שמקורה במזון. מנועים אלה הוצגו בוועידה השנתית בנושא ננוטכנולוגיה מולקולרית שהתקיימה בקליפורניה. במיצג וידאו שצולם דרך המיקרוסקופ ניתן היה לראות עשרות מן המכשירים הללו מסתובבים כשמחוברים אליהם מוטות עשויים צורן-חנקני. הצעד הבא של מונטמניו יהיה למצוא דרך לעצור את המנועים, כדי שניתן יהיה לשלוט בפעולתם.
שימושים עתידיים.
הצעות מוקדמות לננו-רובוטים עסקו במכונות שיערכו אבחנה מקפת ומיידית, ושיבצעו תיקונים מולקולאריים מסובכים בכל תא פגום. אלא שבמקרים רבים יהיה זה יעיל יותר להוציא את הכרומוזומים הקיימים מגרעין התא הפגוע ולהכניס חדשים במקומם. הכרומוזומים החדשים ייבנו לפי הזמנה כהעתק מושלם לגֶנוֹם של החולה. הם יתכנתו מחדש את התאים הפגומים, ואלה יתקנו את עצמם. הגישה העתידנית הזו תקרא טיפול בהחלפת כרומוזומים.
אפשר יהיה לבנות, כדוריות דם אדומות מלאכותיות הידועות בשם רספירוציטים, כדוריות הדם האדומות משמשות להובלת חמצן מהריאות לכל רקמות הגוף, הן זעירות ביותר, קוטרן כשמונה מיקרומטר, והן בעלות צורה קעורה משני הצדדים, המגדילה את שטח הפנים. הרספירוציטים יוכלו להחליף כדוריות קיימות ולספק לרקמות פי 230 יותר חמצן.
מחשב זעיר (מחשב בעל יכולת עיבוד עצמאית, הבנוי משבב אחד בגודל של מיקרומטרים ספורים) וחיישנים שונים יאפשרו התנהגות מורכבת, הניתנת לתכנות מרחוק על ידי רופא בעזרת גלי קול. רובוטים בגודל כזה עשויים למצוא את עצמם מוזרקים למחזור הדם, זורמים אל הלב, מזהים ומפרקים סתימות בעורקים ובכלי דם קטנים יותר.
סכנות.