הערכת טכנולוגיות מבוססת על עבודה מקצועית ושיטתית של איסוף כל הנתונים האלה וניתוחם בתבנית קבועה. התבנית מאפשרת השוואה על בסיס הגדרות משותפות. כך ניתן להעריך באופן השוואתי את התועלת של כמה טכנולוגיות המשמשות לאותה מטרה, ולבחור את החלופה היעילה והכדאית ביותר מביניהן, לדוגמה האם יש עדיפות לטפל במחלת לב בניתוח, בצינתור או בתרופות.
המודל השבלוני של הערכת טכנולוגיות רפואיות וההתייחסות לאותם מדדים הביאו לפיתוח מודל הערכה המקובל בשימוש ברוב מדינות העולם וגם בישראל מראשית שנות ה-90 של המאה הקודמת.
האנשים המבצעים את האומדן ("מעריכי טכנולוגיות") מעידים כי משום שהערכה זו מייצגת תבנית כוללנית ניתן באמצעותה להעריך כל "טכנולוגיה רפואית" לפי הגדרות מרחיבות (OTA 1976), כלומר תרופות, פרוצדורות אבחוניות וטיפוליות (לרבות בדיקות מעבדה), מכשירים רפואיים (devices, אביזרים רפואיים [גם אלה המושתלים בתוך גוף החולה כגון תומכן כלילי, או המסייעים לפרוצדורות כגון צנטר] וגם אביזרים ממוזערים (nanotechnology), וציוד מתכלה. להגדרה נוספו במקור גם מסגרות ארגוניות [כגון שיטות התחשבנות] ומסגרות מבניות [יחידות מקצועיות] בהן ניתן שירות רפואי. משנת 2000 יש הכוללים בהגדרת "טכנולוגיה רפואית" גם מערכות מידע ותקשורת לשימושו של החולה, לרבות תיק רפואי מקוון (EHR), רובוטיקה בשימוש הרפואה וטלה-רפואה.
שיטת הערכה זו מיושמת מזה ארבעה עשורים במסגרת הרפואה הקהילתית. בעשור האחרון התעורר בעולם הצורך להעריך את הפעילות של מכשור רפואי במסגרת מוסדות אשפוז. לצורך כך פותחו מודלים שונים המאפשרים להציע אומדן של היקף המטופלים וחישובים של ההוצאה הכלכלית על השימוש בטכנולוגיה בתחשיב שמשקף את המציאות בדרך אמינה ומדויקת יחסית. חשוב שהנתונים הנאספים לצורך ביצוע החישובים יהיו מדויקים וקרובים למציאות ככל האפשר, כדי שהתחשיב יהיה בסטייה מזערית ויאפשר תכנון מדיניות פיתוח ורכש באופן הולם.
הצוות המבצע את ההערכה כולל אנשי מקצוע מתחום הרפואה (רופאים, אחיות, פיזיותרפיסטים, דיאטנים ומטפלים אחרים), מהנדסים רפואיים ואנשי ביו-טכנולוגיה, כלכלנים, אפידמיולוגים, מידענים רפואיים, אנשי משפט ואתיקה ולעיתים גם נציגי חולים או עמותות חולים.
סיווג ומיון של שרותי בריאות הניתנים להערכה.
ניתן לסווג "טכנולוגיות רפואיות" בהתאם לסוג השימוש : "טכנולוגיה מניעתית" משמשת למניעת תחלואה (למשל חיסונים), "טכנולוגיה טיפולית" נועדה לתת מענה לתחלואה (למשל תרופה אנטיביוטית או קטטר לצינתור), "טכנולוגיה אבחונית" מסייעת באבחון מצב רפואי או מחלה (למשל דימות באולטרא סאונד), ו"טכנולוגיה שיקומית" מסייעת בהחלמה השיקומית (למשל פרוטזה). מרבית הטכנולוגיות שלגביהן נעשה חישוב אומדן שימוש הן טכנולוגיות טיפוליות (כ 70%).
מאפיינים ייחודיים להערכה בבתי חולים.
קיימים היבטים אופייניים להערכה של שירותי בריאות בבתי חולים, בהשוואה לאלו הניתנים החולה בקהילה (מרפאה או בית החולה): בבית חולים לרוב מדובר במכשירים ופרוצדורות, לעומת הקהילה- שבה ההתייחסות היא יותר לתרופות. לעיתים קרובות העלות של הטכנולוגיה החדשה גבוהה מאוד (לדוגמה: מכשיר דימות, CT או MRI). בנוסף הערכת הטכנולוגיות ברמה של מוסד רפואי יכולה להיות בעלת הקשרים עסקיים (חברות מסחריות) בניגוד לטכנולוגיה המשמשת לשירותו של האדם הפרטי בקהילה.
במדינת ישראל, כאשר מבוצעת הערכה של טכנולוגיה בקהילה נעשה מאמץ ליצור כללים אחידים לכל מי שישתמש בטכנולוגיה זו, שכן חוק ביטוח בריאות ממלכתי משנת 1994, מחייב כי שירותי בריאות יינתנו באופן שוויוני ועל פי אמות מידה של צדק ועזרה הדדית. לפיכך, כל מי שיש לו זכאות לקבל את הטכנולוגיה על פי שיקול דעת רפואי ובהתאמה למצבו הרפואי, זכאי לקבל אותה תוך פרק זמן סביר ובמרחק סביר ממקום מגוריו. לגבי הערכת שירותי בריאות לשימוש בבתי חולים- קיימת אפשרות שכל מוסד יגבש לעצמו כללים שונים לקידום טכנולוגיות שבתחומו, על פי אמות מידה מקצועיות, מאפייני המטפלים הפועלים בו, האוכלוסייה שהוא משרת, מיקומו הגאוגרפי ויכולותיו למימוש שירותי הבריאות שהוא מספק.
מקורות המידע להערכה בבית חולים.
מקורות המידע לביצוע הט"ר הם דיווחים של בעלי מקצוע מניסיונות עצמיים או מכנסים בהם השתתפו, הערכות מקצועיות על ידי ביו-טכנולוגים ומהנדסים רפואיים, והערכות המבוצעות על ידי Technology-Assessors ביוזמת גופים אקדמיים או רגולטורים.
הכשרות והדרכות מקצועיות.
בישראל מתקיימים קורסים אקדמיים בתחום הערכת טכנולוגיות וניהול טכנולוגיות במערכות בריאות, באוניברסיטת ת"א ובאוניברסיטת בר-אילן. כיום זוהי הפעילות האקדמית המסודרת היחידה להכשרת אנשי צוות רפואי לביצוע הערכת טכנולוגיות רפואיות.
הון (פירושונים)
חשוגי
פרידריך כריסטוף דאלהמן
פרידריך כריסטוף דאלהמן (גרמנית: Friedrich Christoph Dahlmann; 13 במאי 1785, ויסמר, שוודיה (כיום במקלנבורג-מערב פומרניה שבגרמניה) - 5 בדצמבר 1860, בון) היה היסטוריון ופוליטיקאי גרמני ומנהיג שביעיית גטינגן.
דאלהמן, בן למשפחה מבוססת וחשובה, יועד על ידי אביו ללימודי תאולוגיה, אך העדיף ללמוד פילולוגיה באוניברסיטת קופנהגן ובאוניברסיטת האלה-ויטנברג ושוב בקופנהגן בין השנים 1802-1806.
בשנת 1809, עם פרוץ הקרבות באוסטריה הצטרף דאלהמן, יחד עם חברו המשורר היינריך פון קלייסט, אותו הכיר בדרזדן, אל כוחות צבא האימפריה האוסטרית.
ב-1812 התמנה כממלא מקומו של ההיסטוריון דיטריך הרמן האגוויש באוניברסיטת קיל, למרות שעד כה עיקר עיסוקו לא היה בהיסטוריה כי אם בספרות. הוראת ההיסטוריה הכניסה אותו לראשונה גם לפוליטיקה, דבר שעתיד להשפיע על עתידו רבות.
ב-1815 מונה לתפקיד מזכיר המשלחת הקבועה של מדינת שלזוויג-הולשטיין, בתפקיד זה החל בתביעת בעלות על דוכסות האלבה מדנמרק. דרישה שבסופו של תהליך, תגרום לפרוץ מלחמת שלזוויג השנייה בשנת 1864.
שביעיית גטינגן.
בשנת 1829, הוא עבר ללמד באוניברסיטת גטינגן, אז בממלכת הנובר. בשנת 1833 היה שותף לכתיבת החוקה החדשה של הממלכה, שנכתבה ברוח מהפכת יולי 1830. עם עלייתו לשלטון של המלך ארנסט אוגוסט הראשון, מלך הנובר והכרזתו על החוקה כבלתי-תקפה, ארגן דאלהמן קבוצה של אנשי מדע ורוח מן האוניברסיטה, למה שיכונה אחר-כך שביעיית גטינגן, ובמחאה על צעד זה התפטרו מתפקידם. צעד זה עורר סערה ברחבי גרמניה כולה והיווה זרז רב-השפעה על הקמת הקונפדרציה הגרמנית והקיסרות הגרמנית.
ראבובנק
עזרן
הקרב מול נורדהינדר בנק
הקרב מול נורדהינדר בנק (באנגלית: Battle off Noordhinder Bank), שרטון בדרומו של הים הצפוני, בין אנטוורפן ואוסטנד לבין שפך התמזה, היה קרב ימי שנערך ב-1 במאי 1915, בין כוחות של הצי המלכותי הבריטי לכוחות של הצי הקיסרי הגרמני, במהלך מלחמת העולם הראשונה. בקרב השתתפו מן הצד הבריטי ארבע משחתות וארבע ספינות מכמורת מוסבות, ומן הצד הגרמני שתי ספינות טורפדו מצי פלנדריה. לגרמנים אבדו שתי ספינות הטורפדו, ולבריטים אבדה ספינת מכמורת אחת, ועוד ספינת מכמורת ניזוקה.
רקע.
ב-28 באוגוסט 1914 התחולל קרב מפרץ הלגולנד, הקרב הימי הראשון במלחמת העולם הראשונה. הצי הגרמני הובס בקרב זה, ואיבד שלוש סיירות קלות, משחתת ושתי ספינות טורפדו. בעקבות הקרב ניתנה לצי הגרמני הקיסרי הוראה להימנע מעימות עם כוח אויב גדול יותר, כדי לא לספוג אבדות נוספות ולפגוע במורל. מדיניות זו הותירה את הים הצפוני בשליטת הצי הבריטי, שסייר באופן קבוע באזור. יחד עם זאת, באזור פעלו כוחות גרמניים ימיים קלים, 'צי פלנדריה', אשר יצאו לסיורים ולפשיטות באזור.
ב-17 באוקטובר 1914 נגרמו לאותם כוחות גרמניים קלים אבדות רציניות בעת הקרב מול חוף טסל, שנסתיים כמעט בלא אבדות לבריטים. הגרמנים הגיעו למסקנה שצי פלנדריה זקוק לתגבורת ולאחר כמה חודשים העבירו אליו ספינות טורפדו נוספות וצוללות.
אירועים טרם הקרב.
ב-1 במאי 1915 הבחינו שני מטוסי ים גרמניים בארבע ספינות מכמורת בריטיות, שהוסבו לצורכי הצי, מול נורדהינדר בנק. אחד המטוסים נאלץ לבצע נחיתת אונס, ושתי ספינות טורפדו גרמניות נשלחו הן לחלץ את צוות המטוס, הן להטביע את הספינות הבריטיות שנתגלו.
בינתיים, הטביעה צוללת גרמנית את המשחתת הבריטית 'רקרויט' (Recruit, "גיוס") אשר פטרלה ליד גודווין סנדס (Goodwin Sands), שבסמוך לקצהו הדרומי מזרחי של האי הבריטי. הבריטים ערכו סריקות כדי לאתר את התוקף, ולחיפושים הצטרפו ארבע ספינות המכמורת. כך, שתי ספינות הטורפדו הגרמניות וארבע ספינות המכמורת הבריטיות הגיעו לטווח תצפית ומגע הדדיים בערך בשעה 15:00, מול נורדהינדר בנק. ספינות המכמורת היו חמושות, כל אחת, בתותח שלוש ליטראות. ספינות הטורפדו היו חמושות, כל אחת, בתותח ארבע ליטראות ובצמד צינורות טורפדו.
הקרב.
מיד כשהבחינו בספינות המכמורת הבריטיות, ירו לעברן ספינות הטורפדו הגרמניות שני טורפדו כל אחת, וסך הכול ארבעה. אחד הטורפדו פגע בספינת המכמורת 'קולומביה' (Columbia) והטביע אותה. 13 מאנשי צוות ה'קולומביה' נספו. כיוון שכך, ולנוכח נחיתות חימושה, נגחה ספינת מכמורת אחרת, 'ברבדוס' (Barbados), את אחת מספינות הטורפדו הגרמניות, ואם כי 'ברבדוס' ניזוקה, הספינה הגרמנית נפגעה קשה עד כדי כך שהגרמנים החליטו להפסיק את הלחימה ולסגת מן המקום. בדרכם החוצה מן הקרב עוד הספיקו הגרמנים למשות מן המים לוטננט ושני נערי סיפון מצוותה של 'קולומביה', ולקחת אותם בשבי. עוד נער סיפון נמשה על ידי הבריטים.