אגודה עות'מאנית מתנהלת על פי הוראותיו של החוק העות'מאני על האגודות משנת 1909 שמקורו צרפתי.
אגודות עות'מאנית המשיכו להיווסד גם בתקופת המנדט ולאחר הקמת המדינה עד שחוקק חוק העמותות. ממועד כניסתו לתוקף של חוק העמותות, באפריל 1981, לא ניתן היה להקים אגודות עות'מאניות חדשות, אולם המחוקק אִפשר את המשך פעילותן של האגודות הקיימות.
בפסק דין תקדימי שניתן ביולי 2018 הורה בית המשפט המחוזי - מרכז על הפיכת האגודה העות'מאנית פועלי אגודת ישראל לעמותה, כמענה לאי-סדרים בהתנהלות האגודה.
הבדלים בדין לעומת עמותות.
חוק העמותות אינו חל על אגודה עות'מאנית והחוק העות'מאני משנת 1909 אינו כולל הוראות בדבר חובות דיווח, שקיפות וסמכויות פיקוח, ובין השאר לא חייבת אגודה עות'מאנית לציין ליד שמה שהיא אגודה מסוג זה, בניגוד לעמותות. בנוסף, לגבי אגודות עות'מאניות משרד הפנים לא מקיים פעילות קבועה של פיקוח וריכוז מידע, והן אינן מחויבות בביקורת פנימית על פי חוק הביקורת הפנימית, התשנ"ב-1992.
בנוסף, בניגוד לעמותה רגילה, גוף המוגדר כאגודה עות'מאנית יכול לקבל אישור לניכוי מס הכנסה עקב תרומה לפי סעיף 46 לפקודת מס הכנסה גם ללא כל אישור על "ניהול תקין".
המאפיינים הייחודיים של האגודות העות'מאניות נבחנו לעומק בדו"ח מבקר המדינה משנת 2017, שהעלה חששות שונים בעקבות העדר השקיפות והפיקוח של האגודות, ביניהם חשד למעילה במיליוני שקלים מקופת הסתדרות העובדים הלאומית. החשד הוביל לחקירת משטרה במהלכה התגלתה מעילה של כ-13 מיליון שקלים מכספי האגודה, שבוצעה בשנים 2005-1998 על ידי בכירים בהסתדרות הלאומית.
עוד הדגיש דו"ח המבקר שבעקבות חוסר המחויבות בביקורת פנימית, אין סמכות לנציב תלונות הציבור לבחון תלונות על אגודות עות'מאניות, או להוציא צו הגנה לחושפי שחיתויות בגופים אלו, ובמקרה של דיווח על שחיתות לכאורה, לא ניתן היה לבחון את השחיתות או להגן על המדווחת מפיטורים.
הגברת הפיקוח על פעילותן של אגודות עות'מאניות.
בשנת 2014 עלתה "הצעת חוק האגודות העות'מאניות (רישום ופיקוח), התשע"ד-2014", שמטרתה להשוות את מעמדן של האגודות העותמאניות לאלו של עמותות וחברות לתועלת הציבור. בשנת 2017, פרסם מבקר המדינה ביקורת חמורה על משרד הפנים בנושא "כישלון הפיקוח על האגודות העות'מאניות" והמליץ לשנות את החוק. לאחר פרסום המבקר הוגשו בשנת 2018 שתי הצעות חוק נוספות, אולם כמו קודמתן גם הן לא עברו קריאה טרומית.
בהנחיית שרת המשפטים איילת שקד ב-28 במאי 2018 פרסם משרד המשפטים קול קורא לדיון פתוח בנושא.
ביולי 2021 חתם שר המשפטים גדעון סער על תקנות שנועדו להגביר את שקיפות האגודות.
התקנות קובעות כי האגודות יחויבו בהגשת הדיווחים הבאים:
עם זאת נכון ל-2021, גם לאחר העברת התקנות רק 2% מהאגודות העות'מאניות הגישו דו"חות. לאור ההתעלמות של האגודות, הוכרז שאגודות שלא יעמדו בתקנות לא ייהנו מהטבות מס והכנסות מהמדינה.
גופים הפועלים בישראל במאה ה-21 כאגודה עות'מאנית.
נכון לשנת 2022 רשומות במדינת ישראל מעל עשרת אלפים אגודות עות’מאניות.
בעבר לא פורסם רישום מסודר שלהן, אולם לאחר שהוגשה בקשת חופש מידע בשנת 2015, פרסמה היחידה הממשלתית לחופש המידע 10,473 גופים הרשומים בישראל כאגודות עות’מאניות בישראל. במקביל פורסמה הודעת המִנהל לשלטון מקומי במשרד הפנים, כי .
על הגופים הגדולים הפועלים בישראל במאה ה-21 כאגודה עות'מאנית, נמנים לשכת עורכי הדין, "עובדי התעשייה האווירית", ויצו, אוניברסיטת תל אביב, ההסתדרות, הסתדרות המורים, הסתדרות העובדים הלאומית, ההסתדרות הרפואית בישראל, התאחדות בוני הארץ, התאחדות התעשיינים בישראל, אגודת העיתונאים ירושלים, מגן דוד אדום, שירותי בריאות כללית ו"התאחדות המלונות בישראל".
אזרח'ש
אזרח'ש (בפרסית: آذرخش; בעברית: ברק) הוא מטוס הקרב הראשון מתוצרת איראן.
באפריל 1997 הכריז הבריגדיר גנרל האיראני ארסטה, סגן ראש המטה הכללי של צבא איראן, כי ארצו הצליחה לתכנן, לבנות ולבחון מטוס קרב ראשון. ב-17 במאי 2007 אמר מפקד חיל האוויר האיראני כי האזרח'ש הגיע לשלב של ייצור סדרתי. ב-6 באוגוסט 2007 הודיע גם שר ההגנה האיראני כי האזרח'ש נכנס לשלב של הייצור אך הוסיף כי ייצור המוני "יחל בעתיד".
גורמים מערביים סבורים כי המטוס מבוסס במידה רבה על הנדסה הפוכה של מטוסי קרב אמריקניים שנמכרו לאיראן בתקופה השאה: F-4, F-14 ובמיוחד F-5. מפרטי המטוס ויכולותיו לא פורסמו באופן רשמי.
סלמנדרא
סלמנדרה (פירושונים)
ברלין, סימפוניה של עיר גדולה
עץ משחק
בתורת המשחקים הקומבינטורית, עץ משחק הוא גרף מכוון שצמתיו הם מצבים של משחק וקשתותיו הם מהלכים במשחק. עץ המשחק השלם של משחק הוא עץ ששורשו מהווה את המצב ההתחלתי של המשחק, ומכיל את כל המהלכים האפשריים.
התרשים משמאל מציג את שני השלבים הראשונים, או השכבות הראשונות של המשחק איקס עיגול, כאשר אין מחשיבים מצבים של לוח המשחק שהם מהווים השתקפות או סיבוב (של הלוח) של מצבים אחרים. מכאן שלשחקן הפותח יש שלוש אפשרויות משחק: במרכז, בפינה, או במרכז צלע. לשחקן השני יש שתי אפשרויות תגובה אם השחקן הפותח שיחק במרכז, ואחרת עומדות בפניו חמש אפשרויות שונות, וכך הלאה.
מספר העלים בעץ משחק הוא כמספר הדרכים השונות שהמשחק יכול להיות משוחק. לדוגמה, לעץ המשחק של איקס עיגול 26830 עלים.
עצי משחק חשובים בבינה מלאכותית כיוון שהם מאפשרים לבחור את המהלך האפשרי הטוב ביותר, על ידי חיפוש בעץ המשחק בעזרת אלגוריתם מינימקס ונגזרותיו.
עץ המשחק של איקס עיגול קל מאוד לחיפוש, אך עצי משחק שלמים למשחקים גדולים ומתוחכמים יותר כמו שחמט גדולים מכדי לבצע בהם חיפוש.
במקום זאת, אלגוריתם של תוכנית מחשב למשחק שחמט מבצעת חיפוש בעץ משחק חלקי, תת-גרף מהגרף המלא: בדרך כלל מדובר במספר שלבים, החל מנקודת המשחק הנוכחית, שניתן לבצע בהם חיפוש במסגרת הזמן המותר.
פרט למקרים מיוחדים ונדירים, העמקת החיפוש בעץ (בדיקה של יותר שלבים קדימה) משפרת את הסיכוי לבחור את המהלך הטוב ביותר. לעיתים קרובות, תוכנית מחשב שמאפשרת לשחקן לבחור את רמת המחשב מממשת את הרמות השונות כעומק החיפוש בעץ. משחק חלש של המחשב ממומש על ידי הסתכלות קצרה קדימה בעץ המשחק, בעוד שמשחק טוב של המחשב ממומש על ידי הסתכלות ארוכת טווח בעץ המשחק.
פתרון משחקים בעזרת עצי משחק.
בעזרת עץ משחק מלא, ניתן לפתור משחק. כלומר למצוא רצף מהלכים של השחקן הראשון או השני, שיבטיחו לו ניצחון או תוצאת תיקו.
ניתן לתאר את האלגוריתם בצורה רקורסיבית כך:
השרטוט מציג עץ משחק שכל צמתיו נצבעו לפי האלגוריתם המתואר.
בדרך כלל ניתן למצוא פתרון למשחק תוך חקירה רק על חלק מעץ המשחק, כיוון שבמשחקים רבים אין צורך לחקור מהלכים כשיש מהלכים טובים מהם עבור אותו שחקן. במילים אחרות, לעיתים ברור כי מהלכים מסוימים לא יובילו לסיום טוב ולכן אין צורך לחקור אותם לעומק - ובכך לחסוך זמן ריצה יקר.
כל תת-עץ משחק שנעשה בו שימוש לפתור משחק נקרא עץ החלטות, וגודל עץ ההחלטה ומבנהו משמש למדידת סיבוכיות המשחק.
צלאח ג'דיד
תורקסטן
Bullet in a Bible
אריאנוס
אריאנוס (יוונית: Ἀρριανός; 86–160 לספירה) היה היסטוריון, מפקד צבא ופילוסוף יווני.
חייו.
לוקיוס פלביוס אריאנוס נולד בעיר החוף ניקומדיה (כיום איזמיט שבטורקיה) שהייתה בירת הפרובינקיה הרומאית ביתיניה. החל ב-108 למד פילוסופיה בניקופוליס שבאפירוס, שם היה תלמידו של הפילוסוף אפיקטטוס מן האסכולה הסטואית. הוא כתב שני ספרים בפילוסופיה: "השיחות של אפיקטטוס" , המבוסס על רשימות שעשה בשיעוריו של אפיקטטוס, ו"המדריך של אפיקטטוס" , המסכם את עקרונות התורה הסטואית של אפיקטטוס. ספרים אלה מהווים את המקור החשוב ביותר שיש בידינו על תורת אפיקטטוס.
בשנים 111–114 שימש כיועץ למושל הפרובינקיה הרומאית של אכאיה. אין אנו יודעים בוודאות מה עשה אחרי כן, אך יש סבורים כי שירת בגאליה, בגבולות האימפריה הרומית על נהר הדנובה, בפרובינקיה היספניה בייטיקה ובפרתיה (כיום באיראן). הוא נבחר לקונסול (129–130), וב-131 התמנה למושל קפדוקיה (כיום בטורקיה) ולמפקד הלגיונות הרומאיים בגבולות ארמניה. ב-135 עמד בהצלחה נגד פלישת האלאנים. בתקופה זו כתב מספר חיבורים על אודות טקטיקה צבאית. ב-138 אחרי מות פטרונו, הקיסר אדריאנוס, אריאנוס עזב את קפדוקיה.
אריאנוס נבחר לארכון של אתונה (145–146) ושם הקדיש את זמנו לכתיבת היסטוריה.
שנת מותו של אריאנוס אינה ידועה בוודאות, אך מניחים כי מת בשנת 160, בתקופת שלטונו של מרקוס אורליוס.
חיבוריו ההיסטוריים.
אריאנוס כתב ביוונית אטית (אחד הניבים של יוונית עתיקה). ספרו "אינדיקה" מתאר את מסע הצי של אלכסנדר הגדול מהודו אל המפרץ הפרסי בפיקודו של נארכוס. אך יצירתו החשובה ביותר היא "אנבסיס", שבה הוא מתאר את מסעו של אלכסנדר הגדול לכיבוש האימפריה הפרסית. ביצירה זו עשה שימוש במקורות שמהם לא שרד דבר, ובהם בעיקר כתביו של תלמי הראשון. "אנבסיס" הוא המקור החשוב ביותר על אלכסנדר הגדול הנמצא בידינו.
פרתיקה.