ונציה (פירושונים)
הפסטיבל הבין-לאומי ג'ורג'ה אנסקו
הפסטיבל הבין-לאומי ג'ורג'ה אנסקו (ברומנית: Festivalul George Enescu) הוא פסטיבל מוזיקה קלאסית ותחרות בינלאומית על שם המלחין הרומני ג'ורג'ה אנסקו, שמת ב-4 במאי 1955 לאחר מותו התייעצו שלטונות רומניה עם חשובי המוזיקאים הרומנים, בהם ג'ורג'ה ג'ורג'סקו, יון דומטרסקו, פאול קונסטנטינסקו, יאן קירסקו, גאורגה דומיטרסקו, סאבין דרגוי, טיבריו ברדיצ'אנו, אלפרד מנדלסון, ג'ורג'ה בראזול ויוסיף פרונר באשר לתשתיות לקיום פסטיבל מוזיקה שינציח את זכרו.
ההכנות נמשכו שלוש שנים, בזהירות רבה לקביעת ההקשר הפוליטי והפיננסי הבעייתי ברומניה של אותה תקופה. הפסטיבל הראשון נפתח ב-5 בספטמבר 1958 והיווה הצלחה גדולה לתרבות המוזיקה הרומנית בהקשר בינלאומי, שמצאה את מקומה ברשימת הפסטיבלים הגדולים בעולם, כגון פסטיבל ביירוית, פסטיבל זלצבורג, פסטיבל גסטאד, פסטיבל אלדבורו, פסטיבל מוסקבה, פסטיבל באדן באדן, פסטיבל בזאנסון, טנגלווד, פסטיבל המוזיקה של אספן ופסטיבל רוויניה.
נשיא הוועדה המארגנת היה טראיאן סבולסקו, שהיה גם נשיא האקדמיה הרומנית. האירוע נערך באתניאום הרומני ובבית האופרה והבלט של בוקרשט. בין המבצעים הבולטים שהוזמנו להופיע בפסטיבל היו אורחים מחו"ל, בהם קלאודיו אראו, מוניק האס, הלינה צ'רני שטפנסקה, יעקב זק, אנדרה גרטלר, יהודי מנוחין ודוד אויסטרך, שניגנו את הקונצ'רטו הכפול של יוהאן סבסטיאן באך, והמנצח סר ג'ון ברבירולי. בין השאר הוצגה בפסטיבל הראשון האופרה היחידה של אנסקו, "אדיפה", בניצוח קונסטנטין סילבסטרי.
פסטיבל ג'ורג'ה אנסקו התקיים שוב בשנים 1961, 1964, 1967, 1970, 1973, 1976, 1979, 1981, 1985, 1988, 1991, 1995, 1998, 2001, 2003 2005, 2007, 2009, 2011, 2013 ו-2015. כיום מתקיים הפסטיבל כל שנתיים, בחודש ספטמבר. פסטיבל אנסקו הוא פסטיבל המוזיקה הקלאסית הגדול ביותר ברומניה ומן הגדולים ביותר במזרח אירופה. התחרות נמשכת כשבוע, בשלוש קטגוריות שונות: הלחנה, פסנתר וכינור, ומושכת אליה מספר רב של מתמודדים. באופן מסורתי אירועי הפסטיבל נפתחים על ידי התזמורת הפילהרמונית ג'ורג'ה אנסקו.
תחמוצת סידן
מרוץ לילה פתוח
מרוץ לילה פתוח (או מרוץ הלילה הפתוח) היה אירוע ספורט שנתי שנערך בפארק הירקון בתל אביב בשנים 2016-2010. המרוץ אורגן על ידי קבוצת אנשים שנוסדה על ידי אילן זיסר, נח עפרון וגל שניר. הוא כלל מקצה יחיד למרחק עשרה ק"מ שנערך כולו בתחומי פארק הירקון והוזנק בשעה שמונה בערב. הרישום למרוץ היה בחינם אך המשתתפים התבקשו לעזור במימון האירוע.
היסטוריה.
המרוץ נוסד לאחר הודעה שפרסם אילן זיסר בפורום ריצה וטריאתלון ביולי 2010. שם הביע אילן את כעסו על מרוץ הלילה של נייקי בשל המחיר שלו ודרישת מארגניו מכל המשתתפים לרוץ עם חולצת המרוץ. הוא הודיע שב-9 באוקטובר הוא ירוץ בפארק הירקון והציע לאנשים להצטרף אליו.
התגובות להודעה היו פושרות ורובן לא הביעו תמיכה ביוזמה. אילן ניסה לעניין מספר אנשים ביוזמה ולאחר זמן מה פנה אליו חבר מועצת עיריית תל אביב נח עפרון והציע לו לארגן יחד מרוץ. לאחר היסוס ראשוני הם החליטו לנסות. אילן, מתכנת במקצועו הקים אתר אינטרנט שבו נרשמו הפרטים הרלוונטיים והוצע בו להירשם לאירוע. נוצר גם עמוד אירוע בפייסבוק. הרישום לא עלה דבר ומטרתו היחידה הייתה הערכת מספר המשתתפים. אל שני המתחילים הצטרפו גל שניר ולהב זוהר. הקבוצה השיגה מימון קטן (כ-4,000 ש"ח) שאיפשר את ארגון האירוע. במרוץ הראשון לא נמדדו זמנים אבל חולקו מים, מוטות זוהרים ואפילו חולצות מרוץ לכל הרצים.
לאחר התחבטויות, הוחלט לערוך את המרוץ ביום חמישי ה-7 באוקטובר ולא במועד המקורי. היות שלא הייתה מדידת זמנים כלל, לא ידוע כמה אנשים השתתפו אך ההערכות של הנוכחים דיברו על כ-150 איש.
בשל הצלחת המהדורה הראשונה החליטו המארגנים על מהדורה שנייה. בתחילה היו מחשבות על העתקת מקום המרוץ למיקום אחר בגוש דן. בין היתר נבחנו אפשרויות בפארק מנחם בגין ובפארק אריאל שרון אך בשניהם לא נמצא מסלול שיהיה ארוך מספיק וגם מואר. לבסוף הוחלט להשאיר את המסלול במתכונתו הראשונית. במהדורה השנייה נעשה לראשונה ניסיון למדידת זמנים. למשתתפים הוצע לרוץ עם מספר חזה (שאותו היו צריכים להדפיס בעצמם) והמדידה נעשתה על ידי סקירה ידנית של תמונות מקו הסיום (שכללו גם שעון שהוצג של גבי מסך קרוב לקו הסיום). כך נמדדו קרוב למאה תוצאות. הערכות המשתתפים היו שכ-200 איש נוספים רצו ללא מדידת זמנים. במהדורה הזו נוספו גם מספר מאפיינים שנותרו בשנים לאחר מכן: המרוץ הוזנק על ידי רצה בכירה: יערה זנגי (אלופת ישראל במרתון לשנת 2011) והיו מספר מכתיבי קצב (פייסרים). החל במהדורה הזו, חולצות המרוץ חולקו רק למתנדבים ולא לכלל הרצים.
המהדורה השלישית הציגה שני חידושים עיקריים. הראשון נגע לאופן מימון המרוץ. בעוד שהרישום נשאר חופשי וללא תשלום, התבקשו המשתתפים לתרום למען כיסוי עלויות האירוע. המארגנים ביקשו מכל משתתף לתרום עשרה שקלים או יותר ביום המרוץ. שינוי מהותי נוסף היה מדידת זמנים באמצעות שבבים. המזניקה הייתה לונה צ'מטאי. בעת המרוץ היא הייתה הרצה המהירה בארץ למרחקים הבינוניים. מספר מכתיבי הקצב עלה משמעותית והיה לפחות פייסר אחד לכל זמן מ-40 דקות ועד לשעה ורבע.
המגמות מן המהדורה השלישית המשיכו ברביעית. המזניקה הייתה ריקי סאלם, אלופת ישראל לשנת 2013 במרתון. מספר הרצים עם שבב התקרב לשש מאות ומספר הרצים הכולל הוערך בלפחות 700. מספר המתנדבים היה כ-50. במהדורה הזו שונה מסלול המרוץ בעיקר על מנת להעביר את מקום הזינוק לאזור רחב יותר כדי לתמוך במספר המשתתפים הגדול.
המהדורה החמישית נערכה ב-30 באוקטובר 2014. בפעם הראשונה נאלץ האירוע להתמודד עם מזג אוויר סגרירי. גשמים כבדים שירדו מספר שעות לפני האירוע יצרו שלוליות גדולות וכנראה גרמו למספר ניכר של אנשים שלא להגיע. את המרוץ הזניקה קבוצת אתלטי הסימטה. בזמן הריצה פסק הגשם ורוב האנשים דיווחו על הנאה גדולה מהאירוע.
ב-8 באוקטובר 2015 נערכה המהדורה השישית. בפעם הראשונה חווה המרוץ ירידה במספר הרצים. הסיבה לכך לא ברורה. המזניקה הייתה אזאוונט טקה שבעת המרוץ הייתה אלופת ישראל המכהנת בחצי מרתון, 5,000 מטר, 10,000 מטר ומרוצי שדה.
בשנת 2016 משהתברר למארגנים שישנם בעיות בביטוח האירוע, בוטל האירוע והוא לא התקיים מאז.
מהדורות ושיאים.
שיאי המרוץ נקבעו שניהם במהדורה השישית (2015): לונה צ'מטאי שהזניקה את המרוץ בשנת 2012 קבעה 35:38 ובין הגברים רץ משה (מושיקו) ישרים ב-35:18.
מטרות המרוץ.
מרוץ הלילה הפתוח החל את דרכו כאלטרנטיבה חינמית למרוץ הלילה של נייקי. חלק מהנימוקים נמסרו על ידי המארגנים באתר המרוץ לפני המרוץ הראשון:
עם זאת, לאורך השנים, לבש המרוץ כיוון עצמאי. מארגניו רוצים לראות בו אירוע עצמאי ולא כזה שקיים רק כאנטיתזה לאירוע אחר. כיום מצהירים המארגנים שמטרתם היא ארגון אירוע מהנה, לא ממוסחר, בעלות זולה ובעל אופי חברתי. הם מקווים להמשיך ולנהל את המרוץ לפי מטרות אלו בשנים הבאות.
מישל דוריס תומס
שטח פנים נגיש
שטח פנים נגיש (באנגלית: Accessible surface area ובקיצור ASA או solvent-accessible surface area ובקיצור SASA) הוא שטח הפנים של מולקולה ביולוגית אשר נגיש לממס. יחידות המידה המקובלת ל-ASA הן אנגסטרום רבוע. ASA תואר לראשונה ב-1971 על ידי ליי וריצ'רדס. אלגוריתם נפוץ לחישוב שטח הפנים הנגיש הוא אלגוריתם Shrake &amp; Rupley שפותח ב-1973.
באלגוריתם Shrake &amp; Rupley מציירים רשת של נקודות במרחק שווה ממרכז האטום, ומספר הנקודות שנגישות לממס מגדירות את שטח הפנים. הנקודות המצוירות ממוקמות ברדיוס ואן דר ואלס בתוספת רדיוס מוערך של מולקולת ממס, באופן הזהה לסיבוב כדור סביב האטום. עבור כל נקודה בודקים האם היא נפגשת עם שטח הפנים של אטומים שכנים, ומגדירים בהתאם האם היא נגישה או לא. לחישוב שטח הפנים מוכפל מספר הנקודות הנגישות בשטח הפנים שאותו הן מייצגות. בחירת רדיוס מולקולת הממס לצורך החישוב משפיע על שטח הפנים, כאשר בחירה ברדיוס קטן יותר עשויה להביא לפחות התנגשויות עם מולקולות שכנות ולשטח פנים גדול יותר. ערך נפוץ לחישוב כזה הוא 1.4Å כאומדן לרדיוס מולקולת מים. החישוב מושפע גם מבחירת רדיוס ואן דר ואלס של כל אטום. במקרים רבים נעשה החישוב על מודל ללא אטומי מימן ואז מוסף לרדיוס ואן דר ואלס של האטומים הכבדים גם רדיוס אטום המימן (group radii). החישוב נקבע גם ממספר הנקודות המגדירות את שטח הפנים, כאשר שימוש במספר נקודות רב יותר לדגימה יביא לפתרון מדויק יותר, אך יקר יותר לחישוב.
שיטה נוספת לחישוב שטח הפנים הנגיש, העושה שימוש בקירוב ליניארי של בעיה דו-גופית, היא LCPO (linear combinations of pairwise overlaps).
מישל תומס (פירושונים)
דומ&quot;ץ
אלפרד מנדלזון
אלפרד מנדלזון (ברומנית: Alfred Mendelsohn; 17 בפברואר 1910, בוקרשט - 9 במאי 1966, שם) היה מלחין יהודי-רומני.
קורות חייו.
אלפרד מנדלזון נולד בשנת 1910 בבוקרשט כבנו של המלחין והנגן לאון מנדלזון.
מנדלזון למד מ-1927 עד 1931 באקדמיה למוזיקה של וינה אצל יוזף מרקס ופרנץ שמידט ובקונסרבטוריון של בוקרשט אצל מיכאיל ז'ורה. משנת 1944 עד 1963 ניצח על האופרה הרומנית הלאומית. משנת 1949 כיהן כפרופסור לקונטרפונקט בקונסרבטוריון.