העונה השלישית נפתחת בגילוי של פצצה חדשה ששמה "איקארוס" עליה שומר המדען שיצר אותה, דוקטור ראלף אייזנברג. עלילת החלק הראשון של העונה סובבת סביב היחסים בין ישראל לנוביה, מדינת ערב במלכותה של באסם אל-שריף, שנרצח על ידי אחיו, ראפיק, שלאחר מכן הופך את נוביה לדיקטטורה ומאיים להפעיל את פצצת האיקארוס שקיבל מאייזנברג, בשטח ישראל. בסוף חלק זה של העונה, אלה-לי, דניאל, אביו האבוד נפתלי ועומאר אל-שריף, פורצים לארמון נוביה עם תומכיו של עומאר, מנצחים את ראפיק ועומאר מוכתר למלך במקומו. מתגלה שאייזנברג מופעל על ידי רובי, וכי ישנן עוד 40 פצצות איקארוס. באותו זמן, נחשף קיומו של פרויקט סוכנות החלל, אליו יפתח מתקבל, אך עוזב במהלך העונה מכיוון שנפרד מאלה-לי ואלה-לי נשארה בפרויקט.
בחצי השני של העונה השלישית, אייזנברג מורעל ו-16 פצצות האיקארוס הסודיות נגנבות. נראה כי רובי אחראי לכל זה, אך המפעיל של אייזנברג מתגלה כזאב, שניצל ממוות בסוף העונה הראשונה ולקח את זהותו של רובי. במהלך העונה, זאב מטמין פצצת איקארוס במטוס בו טסים ספי שחל ועומאר אל-שריף כדי לחולל מלחמת עולם שלישית, אך נכשל. זאב נעצר, אך השתחרר וטס לשווייץ בתמורה לכל פצצות האיקארוס שגנב. בהמשך, מתברר כי זאב נסע לשווייץ בשביל לעבור ניתוח פלסטי שיגרום לו להיראות כמו ספי, חזר לארץ, התחלף איתו וכלא אותו במרתף. זאב, המחופש לספי, מחליט כי אלה-לי צריכה לעלות על מעבורת "נעמי רשף" אף על פי שפרשה מפרויקט סוכנות החלל, ולנאום נאום היסטורי, אך מזימתו היא לפוצץ את המעבורת בשמיים באמצעות פצצות איקארוס כדי להאשים את עומאר ולייצר סכסוך בין ישראל לנוביה. לבסוף, חבורת "גלאפגוס" עולים על מזימה זו ועושים הכל כדי לבטל אותה. ספי משתחרר, וזאב נהרג על ידי דניאל. אלה-לי עולה על המעבורת כדי לשגר אותה כדי שפצצות האיקארוס שבה לא יפוצצו את כל האזור ומצליחה להינצל בכך שהיא יוצאת מהמעבורת שנייה לפני שהיא טסה. בסצנת הסיום, מועדון העורבים והנשרים מגיעים לטקס הסיום, ומסיימים את השנה האחרונה שלהם בחממה.
מופעי החממה.
המופע הראשון.
בעקבות הסדרה הופק מופע שירים וריקודים המציגים כוכבי הסדרה המופע נקרא "החממה Live".
המופע הראשון עלה ב-7 באפריל 2014 בהיכל נוקיה במהלך חופשת הפסח.
המופע הוצג בהשתתפות רוב השחקנים הראשיים בסדרה: גאיה שליטא-כץ, לי בירן, דר זוזובסקי, דניאל ליטמן, ג'וי ריגר, שיר מורנו, תמיר גינזבורג וסמדר חייט.
המופע כלל עיבודים חדשים לשירים מהסדרה, במהלכו הוצגו קטעים מהסדרה, קליפים וסיפורים של הדמויות ובסוף המופע הוקרן הפרק האחרון של העונה השנייה.
המופע השני.
המופע השני עלה ב-24 ביולי 2014 בהיכל התרבות בפתח תקווה במהלך החופש הגדול ובמהלך מבצע צוק איתן.
במופע השתתפו רוב השחקנים הראשיים בסדרה: גאיה שליטא-כץ, לי בירן, דר זוזובסקי, דניאל ליטמן, שיר מורנו ותמיר גינזבורג.
המופע השלישי.
בעקבות ההחלטה לסיום הסדרה, עלה מופע פרידה מהסדרה בכיכובם של גאיה שליטא כץ, שיר מורנו, דניאל ליטמן ותמיר גינזבורג.
המופע, שנקרא "החממה על הבמה" התקיים בחמישה היכלי תרבות, לעומת המופעים הקודמים, שהתקיימו במקום אחד בלבד.
הסרט.
בתחילת פברואר 2016 הוחלט לקיים סרט של החממה בyes planet, ב-DVD ובערוץ ניקלודיאון, הסרט היה איגוד של כל חמשת הפרקים האחרונים של הסדרה. הסרטים שודרו בכל בתי הקולנוע של יס פלאנט, בסוף השבוע שלפני שידורם של חמשת הפרקים האחרונים בערוץ. רק לקוחות yes יכלו להיכנס לאתר האינטרנט ולקבל את הכרטיסים בחינם לסרט הגדול של החממה.
החממה נגד הקורונה.
במהלך הסגר שהיה במדינת ישראל בשיאה של מגפת הקורונה בישראל החליט יוצר החממה גיורא חמיצר ליצור תסריט לעונה רביעית, שבמהלכה גיבורי החממה נמצאים 4 שנים לאחר מאורעות העונה השלישית, ומולם נמצא אויב חדש. בכל פרק שחקן אחר מהסדרה הקריא את התסריט שנכתב על ידי גיורא כמה ימים בודדים לפני כן. הפרקים זמינים ביוטיוב.
תוכנית התקשוב הלאומית
תוכנית התקשוב הלאומית (נקראת גם "התוכנית להתאמת מערכת החינוך למאה ה-21") היא תוכנית שגובשה על ידי משרד החינוך במטרה לקדם פדגוגיה ולמידה בבתי הספר תוך שימוש בטכנולוגיות מידע ותקשורת והטמעתן בתוכנית הלימודים. התוכנית נבנתה בהשראת התוכנית הבינלאומית "מיומנויות המאה ה-21", ותוכננה כתוכנית רב-שנתית באגף המנהל למדע וטכנולוגיה במשרד החינוך, והוצגה בפני ועדת החינוך של הכנסת באפריל 2010.
לו"ז התוכנית.
במסגרת היותה תוכנית רב-שנתית, הפעימה הראשונה החלה בשנת הלימודים תשע"א ב-200 בתי ספר במחוזות צפון ודרום. הפעימה השנייה התקיימה בשנת תשע"ב וכללה עוד 650 בתי ספר, במחוזות צפון, דרום וירושלים.
החל משנת הלימודים תשע"ב (2012-2011) ולמשך שלוש שנים עורכת ראמ"ה (הרשות הארצית למדידה והערכה בחינוך), מחקר על תוכנית התקשוב הלאומית וההשפעות שלה על בתי הספר. במחקר השתתפו 60 בתי ספר מרחבי הארץ. על מנת לייעל תוכנית זו, נבחרו גם בתי ספר מדגימים, אשר יבנו בעצמם תוכנית תקשוב בית ספרית, ויהוו מודל לחיקוי בעתיד ביישום הטכנולוגיה בחינוך.
התוכנית מתחילה עם בתי הספר היסודיים, תתקדם לחטיבות הביניים ובסופה תגיע לתיכונים. מבחינה גאוגרפית, התוכנית מתחילה בפריפריה של מחוזות צפון ודרום, ותתפרס בהדרגה למרכז הארץ.
מטרות התוכנית.
המטרה המרכזית היא לקדם פדגוגיה חדשנית. פדגוגיה חדשנית היא שיטת הוראה ולמידה שבה התכנים והידע הנלמדים רלוונטיים למציאות המשתנה. במקביל לידע, התלמידים רוכשים מיומנויות שרלוונטיות לתפקוד מיטבי במאה ה-21 (מיומנויות המאה ה-21). ההוראה מותאמת לשונות התלמידים, ונועדה לשבור מחיצות בין העולם מחוץ לבית הספר לעולם בתוך בית הספר, תוך שימוש בטכנולוגיה כדי לקדם את תהליכי ההוראה הן ברמה הפדגוגית והן ברמה האדמיניסטרטיבית.
הפדגוגיה החדשנית מוטמעת תוך שימוש בטכנולוגיות מידע ותקשורת, שנועדו לקדם מיומנויות שונות הקשורות לניהול הלמידה. מטרות נוספות בתוכנית הן הטמעה של הטכנולוגיה בתוכניות הלימודים השונות, שיפור מיומנויות המורים, התאמת ההוראה להטרוגניות ושונות התלמידים וליצור רצף של למידה בכיתה ובבית. מיומנויות אלה אמורות להכין את תלמידי ישראל להתמודד עם אתגרים עתידיים, מקומיים וגלובליים, כלכליים, תרבותיים וביטחוניים, וכן  לסייע לתלמידים התמודדות שדרושה להשתלבות בחברה ולהצלחה בעולם התעסוקה, שדרוג סביבת הלמידה של תלמידי ישראל לבין העולם.
לפי בדיקה מ-2002, קיים פער הולך וגדל בין ישראל לבין מדינות ה-OECD ביחס מספר המחשבים לתלמידים. בין השאר, אמורה תוכנית התקשוב הלאומית לפעול לצמצום הפער הדיגיטלי בין ישראל לשאר המדינות המפותחות. בנוסף נועדה התוכנית לפעול לצמצום הפער בין בית הספר לעולם שמחוצה לו: התלמידים משתמשים בטכנולוגיות מתקדמות בתחומי חיים רבים שאינם קשורים בלמידה, כגון בפעילויות חברתיות ופנאי. מטרת התוכנית מעבר לכך היא להכין את התלמידים בבתי הספר לדרישות האקדמיה ושוק העבודה תוך השגת מיומנויות טכנולוגיות.
עיקרי התוכנית.
התוכנית מתמקדת במורים, ושילוב בין מרכיביה יוצר תוכנית המורכבת משינוי והתאמה של תוכנית לימודים, בניית תכנים דיגיטליים, פיתוח והשתלמויות של עובדי הוראה, הקמת תשתיות ותחזוקה שוטפת של תקשוב ומחשוב בתי הספר ולסיום בקרה והערכה של התוכנית.
את התוכנית מרכזים ומתקצבים מחוזות משרד החינוך והרשויות המקומיות. בשל היותה תוכנית רב-שנתית הנכנסת בהדרגה למערכת החינוך, מסופקים בהתחלה לבתי הספר שבתוכנית מחשבים ניידים למורים ועמדה בסיסית בכל כיתה הכוללת מקרן, אמצעי החשכה, רמקולים וחיבור אלחוטי לאינטרנט. צוות בית הספר עובר הדרכה בנושא התקשוב ובית הספר מקבל תקציב בהתאם. בנוסף, משרד החינוך אמור לסבסד רכישת מחשבים ניידים ביחס של 1:5 לתלמידים. כדי להפוך את בתי הספר למתוקשבים, מעבר לציוד הטכני, מחויב בית הספר למנות רכז תקשוב בית ספרי, שביחד עם טכנאי, יוכל לאפשר יישום של הטכנולוגיה בחינוך. במסגרת התוכנית הוקם פורטל התוכן החינוכי, המכיל מגוון של תכנים חינוכיים ומערכי שיעור, שפתוחים למורים, לתלמידים ולהורים.
בכל שנה נערך טקס ארצי למצטייני תקשוב בחינוך, במעמד שר החינוך, ובו מחולקים פרסים למורים מצטיינים המשלבים תקשוב בהוראתם.
השלכות הבטיחות והבריאות.
נטען כי האינטרנט האלחוטי חושף את התלמידים לקרינה אלקטרומגנטית, לכן הכנסת ציוד תקשורת ומחשבים לבתי הספר דורשת עיסוק בהשלכות הבריאותיות והבטיחותיות שנובעות משימוש בו, בעיקר בשל גילם הצעיר של התלמידים ומשך הזמן שהם מבלים בבתי הספר ביום ולאורך השנים. השלכות אלה באות לידי ביטוי בקרינה בלתי מייננת הנחשפת משימוש במחשבים ובנתבים אלחוטיים, ריבוי נקודות חשמל, בעיות אורתופדיות שעלולות להיווצר מישיבה ממושכת ולא נכונה מול מחשב, בעיות ראייה שעלולות להיווצר לאחר צפייה ארוכה במסכי המחשב ועוד.
מחקרים אפידמיולוגיים שנעשו בעולם לא הניבו תוצאות חד-משמעיות לגבי מידת הסיכון. לכן פועלים בארץ על פי עקרון הזהירות המונעת לצמצום הרשתות האלחוטיות ומזעור החשיפה לקרינה, תוך הרחבת השימוש בטכנולוגיה של אינטרנט קווי.
ארנסטו סדייו