גם עם היד להלן עדיף להכריז Pass, אחר שהיריב יפתח 1 ושני השחקנים שאחריו הכריזו Pass.
Q542
76532
כך למשל ביד דומה לדוגמה של יד חלשה שהוצגה לעיל יש להיזהר במיוחד מהכרזת Balancing במצב פגיע. העונש על כישלון בלקיחה אחת במצב פגיע הוא 100 נקודות. בעוד שאם היריב יבצע חוזה של 1 הוא יקבל 70 נקודות.
להלן שני מצבי Balancing לאחר הכרזות של היריבים בלבד.
מצב 1
מהלך ההכרזה:
במצב זה הכרזתו הראשונה של מערב הראתה לפחות חמישה קלפים בסדרת ה-. תשובתו של מזרח הראתה לפחות שלושה קלפים באותה סדרה. מזרח-מערב מצאו התאמה בסדרת ה-, אבל עצרו בגובה 2 משום שהנקודות מתחלקות בערך שווה בשווה בינם לבין יריביהם.
צפון במצב של Balancing, עשוי להתערב בהכרזה.
מצב 2
מהלך ההכרזה:
גם במצב זה הכרזתו הראשונה של מערב הראתה לפחות חמישה קלפים בסדרת ה-, הפעם לא נמצאה התאמה בסדרה. הכרזתו השנייה של מזרח, מראה לכל היותר שני קלפים בסדרה והעדפה של משחק ב- על פני משחק ב-, הסדרה השנייה שהכריז שותפו וגם בה לא נמצאה התאמה. גם במקרה זה, הנקודות מתחלקות בערך שווה בשווה בינם לבין יריביהם.
צפון במצב של Balancing, עשוי להימנע מהתערבות בהכרזה. היות שהיריבים לא מצאו התאמה בסדרת השליט הם עשויים להיכשל בביצוע החוזה. כאשר צפון-דרום פגיעים רצוי במיוחד להימנע מהכרזה משום שאם ייכשלו בביצוע החוזה, יריביהם עשויים לקבל נקוד גבוה יחסית, למצב לא-פגיע.
דוגמה: לאחר שהיריב יפתח 1 ושני השחקנים שאחריו הכריזו Pass.
765432
הסבר.
השוני בין הכרזה במצב Balancing להכרזה במצב אחר.
ההבדל בין מצב Balancing לבין מצב אחר הוא שלאחר הכרזת Pass מסתיים המכרז ושחקן יריב הופך לכרוז. אם סביר שהנקודות מחולקות שווה בשווה, ייתכן שכדאי להכריז על מנת להתחרות על משחק חלקי, כלומר: שמכריז ה-Balancing או שותפו יהפכו לכרוז בחוזה נמוך ממשחק מלא (ברידג').
במצב הפשוט ביותר של Balancing: שחקן יריב פתח והשותף ושותפו של הפותח הכריזו Pass.
ההנחה בהכרזת Balancing במצב זה היא, שלמכריז ה-Balancing ולשותפו יש ביחד 20 - 22 נקודות וליריבים 18 - 20 נקודות.
ההנחה מסתמכת על כך שלשותפו של הפותח יש פחות מ-6 נקודות. מספר הנקודות של הפותח הוא בטווח 12 - 21 נקודות, אבל ההסתברות שמספר הנקודות שברשותו הוא בטווח הנמוך של 12 - 14 נקודות גבוהה בהרבה מההסתברות, שמספר הנקודות שברשותו הוא בטווח הגבוה של 17 נקודות או יותר.
אם למכריז הכרזת ה-Balancing אין הרבה נקודות, הוא מניח כי לשותפו יש מספר נקודות המשלים אותן לסך של 20 - 22 נקודות.
קיים גם מצב בו שותפו של הפותח הכריז והיריבים עצרו במשחק חלקי. במצב כזה שותפו של הפותח הראה 6 נקודות או מעט יותר ולכן במקרה זה מניח מכריז הכרזת ה-Balancing שלמכריז ה-Balancing ולשותפו יש ביחד 18 - 20 נקודות וליריבים 20 - 22 נקודות.
כך למשל מהלך לאחר מהלך ההכרזה הבא:
צפון נמצא במצב של Balancing. לפותח כנראה 12 - 15 נקודות, שאם לא כן היה מכריז הכרזה שנייה שאינה Pass. לשותפו של הפותח 6 - 9 נקודות.
עיקרון נוסף המתייחס למצבים בהם מצאו היריבים התאמה בסדרה הוא שבמצבים כאלה קיימת הסתברות גבוהה למציאת התאמה של מכריז ה-Balancing ושותפו בסדרה אחרת.
מדוע לא הכריז השותף הכרזה מתארת את ידו?
בסעיף זה נבין מדוע נמנע השותף להכריז הכרזה המתארת את ידו. לאחר פתיחה של היריב ארבע ההכרזות היותר שכיחות הן: 1NT, אוברקול, Takeout Double, והכרזת קפיצה בסדרה.
בדוגמאות נתייחס למצב הפשוט ביותר של Balancing: שחקן יריב פתח והשותף ושותפו של הפותח הכריזו Pass.
באמצעות דוגמאות של ידיים שמחזיק שותפו של מכריז הכרזת ה-Balancing, נראה מדוע הוא נמנע להכריז, על אף שהיו לו נקודות. כל הדוגמאות יהיו במצב ששחקן יריב פתח 1 ושני השחקנים שאחריו הכריזו Pass.
דוגמה 1: אורך בסדרת היריב
AK10876
עם אורך כזה בסדרת מייג'ור היה השותף מכריז אוברקול בגובה שתיים עם קפיצה.
היד שבידו מאוד מוצלחת להפיכת Takeout Double במצב של Balancing ל-Double מעניש.
דוגמה 2: אורך בסדרת היריב ויד חזקה
AKQJ92
היד שבידו מאוד מוצלחת להפיכת Takeout Double במצב של Balancing ל-Double מעניש. היא עשויה להתאים גם למשחק ככרוז ב- או אפילו למשחק ב-NT אם השותף כוח ב- וב-.
דוגמה 3: ללא עוצר בסדרת היריב
75432
לשותף יש 15 נקודות ויד מאוזנת. לו היה לו עוצר בסדרת היריב, היה מכריז 1NT. ללא עוצר ועם קוצר בכל הסדרות האחרות, לשותף אין הכרזה מתאימה.
אם השחקן במצב של Balancing יראה עשר נקודות או ותר עם עוצר בסדרת הפותח ויד ללא קוצר באחת הסדרות האחרות, שותפו יוכל לסגור למשחק מלא של 3NT.
דוגמה 4: ללא אורך בסדרה
AJ72
Q432
לשותף 11 נקודות. אין לו סדרה של חמישה קלפים לפחות להכרזת אוברקול. היד מתאימה להכרזת Balancing ב- או ב-NT. לאחר הכרזה כזו אם למכריז ה-Balancing יש יותר מ-12 נקודות ייתכן כי ניתן להכריז ולבצע משחק מלא.
דוגמה 5: יד חזקה ללא אורך בסדרה
Q432
Q432
לשותף 14 נקודות. אין לו סדרה של חמישה קלפים לפחות להכרזת אוברקול. אין לו מספיק קלפים ב- להכרזת Takeout Double. היד מתאימה להכרזת Balancing ב- או ב-NT. לאחר הכרזה כזו, ניתן להכריז ולבצע משחק חלקי. ייתכן כי ניתן להכריז ולבצע משחק מלא.
טל בר-ניב
טל בר-ניב (נולד ב-1973) הוא חצוצרן ישראלי.
ביוגרפיה.
בר-ניב סיים את לימודי התואר הראשון והשני בהצטיינות יתרה בקונסרבטוריון הישראלי למוזיקה תל אביב. הוא ניגן בתזמורת הפילהרמונית הישראלית הצעירה של התזמורת הפילהרמונית הישראלית תחת שרביטם של מנצחים ידועי שם, בהם קורט מזור, קורט זנדרלינג, יורי טמירקנוב, זובין מהטה ואחרים, הן בישראל והן ברחבי העולם.
לאחר מכן, יצא לארצות הברית, שם המשיך את לימודיו באוניברסיטת דרום קליפורניה בלוס אנג'לס וקיבל תואר דוקטור בחצוצרה ובניצוח. בתקופת לימודיו בקליפורניה ניגן כחצוצרן ראשי בתזמורת הצעירה "הסימפונייטה באר שבע", מייסודו של מהלי מהטה. בארץ ניגן עם תזמורות וכן עם אנסמבל קפריזמה ואנסמבל מוזיקה נובה.
בר-ניב עוסק גם בהוראת חצוצרה ובהדרכת הרכבים בקונסרבטוריון שטריקר וברמת השרון.
טל בר-ניב הוא בנו של הפסנתרן רמי בר-ניב ומרבה להופיע עמו ברסיטלים.
כיום משמש כחצוצרן ראשי בסינפונייטה הישראלית באר שבע.
שמואל גליק
שמואל גליק (נולד ב-1948) הוא פרופסור מן המניין וראש מכון שוקן למחקר היהדות ופרופסור לספרות ההלכה ותולדות החינוך היהודי במכון שכטר למדעי היהדות. חוקר פעיל וביבליוגרף של ספרות השאלות והתשובות ומתעד שרידי תשובות קדומים מכתבי יד שלא זכו לפרסום. מחברם של ספרי יסוד בחקר תולדות החינוך היהודי, ספרות המנהגים וספרי ביבליוגרפיה לספרות השאלות והתשובות.
הוראה, חינוך ומינהל.
בשנת 1987 קיבל תואר דוקטור בתלמוד וספרות ההלכה, מבית המדרש לרבנים באמריקה שבניו יורק על עבודתו בנושא "דינים ותקנות בחינוך בהשוואה לספרות השו"ת ותקנות קהל".
גליק עומד בראש מכון שוקן למחקר היהדות שליד בית המדרש לרבנים באמריקה ומנהלו משנת 1987, ומשנת 1990 מלמד גם ספרות הלכתית ותולדות החינוך היהודי במכון שכטר למדעי היהדות. לאורך השנים עסק בחינוך והוראה ושימש בתפקידי ניהול שונים, עסק בהכשרת מורים ושימש גם מרכז פדגוגי במכללת הרצוג שעל יד ישיבת הר עציון. היה מנכ"ל המוסד האקדמי בית המדרש לרבנים באמריקה בירושלים ומנכ"ל בית המדרש ללימודי היהדות ומדרשת ירושלים לחינוך יהודי בגולה. בשנים 1988–1989 ניהל גם תוכנית להכשרת מורים בשיתוף הסמינר לרבנים אמריקאים-לטינים בבואנוס איירס.
גליק הוא ממחיי ההוראה באוניברסיטה ללימודי היהדות בבודפשט (OR-ZSE - The Budapest University of Jewish Studies). הוא הקים בה בשנת 1989 את מדרשת ירושלים - פדגוגיום להכשרה מורים, והוביל להכרתה על ידי המועצה להשכלה ההונגרית כתוכנית מוכרת לתואר ראשון. שימש שם עד שנת 2011 כפרופסור אורח לספרות המנהג וההלכה, בבית הספר לתלמידי התואר השלישי.
משנת 1990 שימש בתפקידים אקדמיים נוספים: ראש המרכז להגות בחינוך יהודי ע"ש דב רפל שליד מכללת ליפשיץ; עורך עמית של כתב העת "הגות", ושל כתב העת האלקטרוני "Quntress"; ומרכז מחקר על "שרידי תשובות" שבכתבי יד של הגניזה הקהירית ביחידת המחקר ע"ש טיילור-שכטר בספריית אוניברסיטת קיימברידג'.
בשנת 2009 נבחר גליק, יהודי דתי וציוני, לנשיא מכללת ליפשיץ, מכללה דתית להוראה בירושלים. לאחר זמן קצר בוטל המינוי על ידי האספה הכללית של העמותה בלחץ רבנים חרדים לאומיים שהתנגדו לכך שמי שעבד במכון שכטר למדעי היהדות המזוהה כמוסד קונסרבטיבי, יעמוד בראש מכללה דתית והוא בתגובה התפטר מכל תפקידיו במכללה.
תחומי ההוראה של גליק מתמקדים בשלושה תחומים בתוך הספרות היהודית:
מחקר.
לגליק עשרות פרסומים ומאמרים. בשנות התשעים התמקד בעיקר בחקר תולדות המנהגים ותולדות החינוך היהודי. בשנות האלפיים, עוסק גליק בחקר ספרות השאלות והתשובות והמנהגים. ספריו החשובים שנתפרסמו בעשור האחרון הם:
משפחתו.
שמואל גליק תושב אפרת, נשוי למרגלית ולהם ארבעה ילדים: אוֹריאל יצחק (אוֹרי) גליק, שנפל בשירותו הצבאי בעת מילוי תפקידו; ד"ר ציפורית גליק-מרקוביץ, פסיכולוגית ארגונית מומחית; ד"ר אלון גליק, חקר מדעי הצומח; וד"ר עמרם (עמי) גליק, רופא מומחה בכירורגית הפה והלסתות.
הצעת רכש חליפין
לילך גליקסמן
לילך גליקְסְמן (נולדה ב-28 בספטמבר 1972), שנודעה בכינויה לילך הג'ינג'ית, היא זמרת-ילדה עבר ישראלית שפעלה בשנים 1977–1980 ונחשבת לאחת מילדי הפלא המפורסמים בתולדות ישראל. התפרסמה בעקבות הופעותיה בפסטיבלי שירי הילדים וביצועיה לשירי ילדים.
קורות חיים.