תפקיד ראשי בסרט הזדמן לג'ואן מרשל בשנת 1961 כשגילמה דמות של גבר, שהוא למעשה אשה, המבצעת מעשי רצח מחרידים, בסרטו של ויליאם קסל Homicidal (רצחני). שהיה מותחן וסרט אימה. הסרט זכה להצלחה רבה בישראל, כשהוצג בה בשנים 1962 – 1966 בשם "תעלומת הרצח הכפול". דווקא בסרט זה שהיה למעשה פסגת הופעותיה בקולנוע היא נקראה בשם אחר, ג'ין ארלס (Jean Arless). לצורך ההופעה בדמות הגבר בסרט קוצץ שערה הבלונדיני ונצבע בצבע חום והיא הרכיבה עדשות מגע בצבע חום על עיניה כדי שתראינה שונות מצבען הבהיר.
ג'ואן מרשל המשיכה להופיע עד לשנת 1975 בסרטי קולנוע וסדרות טלוויזיה, בין היתר ב"אזור הדמדומים" ו"מסע בין כוכבים". ג'ואן מרשל נפטרה בשנת 1992.
יום העצמאות בהלכה
ביהדות האורתודוקסית ישנו ויכוח לגבי היחס ליום העצמאות, הנובע מהשאלה האם יש לשמוח ולהודות על הקמת מדינת ישראל. השאלות ההלכתיות העוסקות ביום העצמאות הן בעיקר שלוש: האם לקרוא את ההלל, האם לומר תחנון והאם לברך ברכת שהחיינו. נושאים אלה נידונו על ידי רבנים רבים החל מקום המדינה בשנת תש"ח.
קריאת ההלל.
על פי התלמוד, ישנה תקנת נביאים לומר הלל לאחר גאולה מצרה ולכן למשל נקבע חיוב לומר הלל בחנוכה.
לפי הלכה זו קבעו רוב ככל הפוסקים הדתיים לאומיים שיש לומר הלל ביום העצמאות, כדי להודות לקב"ה על הקמת המדינה, שבה ראו אתחלתא דגאולה. חלקם פסקו לומר את ההלל בברכה וחלקם פסקו לומר בלי ברכה, ויש אף שפסקו לומר ההלל גם בליל יום העצמאות, ובהם הרב שלמה גורן.
לעומתם סוברים רוב הפוסקים החרדים שאין לומר הלל ביום העצמאות, משום שאין לשמוח בהקמת המדינה אשר מתנהלת שלא לפי ההלכה. נימוק נוסף להתנגדות הוא שאין כל אפשרות לקבוע תקנות הלכתיות בזמן הזה. רבים מהם אף פסקו שיש לומר תחנון כרגיל ביום זה.
הסוברים שאין לומר הלל, או שלכל הפחות אין לברך עליו, העלו כמה נימוקים. בין היתר:
מפני החששות הללו או מקצתם, הורתה בתחילה מועצת הרבנות הראשית לומר ביום העצמאות בתפילת שחרית הלל בלא ברכה. אולם בכ"ה בניסן תשל"ד חזרה ונתכנסה מועצת הרבנות הראשית, ביוזמת הרב הראשי האשכנזי, שלמה גורן, לדון באמירת הלל ביום העצמאות, והוחלט ברוב דעות, שיש מקום גדול לומר בתפילת שחרית של יום העצמאות הלל שלם בברכה. על פי זה הנהיג הרב צבי יהודה הכהן קוק לומר הלל בברכה בישיבת מרכז הרב, וכך נוהגים תלמידיו. בין סיבותיהם ניתן למנות את הניצחונות במלחמת ששת הימים ובמלחמת יום הכיפורים ואת העלייה הגדולה והגידול במספר התושבים בארץ. ועל מה שחששו שאין לומר הלל אלא על נס שנוגע לכל ישראל, בארו שהקמת המדינה היא הצלה לכלל ישראל. כמו כן ניתן לומר שיושבי ארץ ישראל נחשבים ככלל ישראל. וזה שיום ההודאה נקבע דווקא ביום העצמאות, מפני שהוא היה יסוד ההצלה והישועה.
רבני יוצאי ישיבת מרכז הרב ובנותיה סוברים שיש לומר הלל בברכה, והם: הרב שלמה גורן הרב דב ליאור הרב צבי טאו, הרב אברהם שפירא, הרב אריאל אדרי ותלמידיהם.
דעה יחידה לרב אורי שרקי הסובר שיש לומר הלל גם בלילה בדומה להלל שאומרים בליל הסדר בפסח.
הרבנים שסוברים לומר הלל בלא ברכה: הרב מרדכי אליהו, והרב בן-ציון מאיר חי עוזיאל. הרב עובדיה יוסף פסק שאם הקהל רוצה הוא יכול לומר לאחר תפילת העמידה ללא ברכה.
רוב הרבנים החרדים האשכנזים פסקו לא לומר הלל ולומר תחנון כרגיל. בהם למשל החזון איש והרב יוסף שלום אלישיב.
עמדת ביניים יש לרב יוסף שלמה כהנמן הסובר שלא אומרים הלל, אך גם לא נהג לומד תחנון, דבר המראה על יחס חיובי ליום הזה.
אנשי העדה החרדית ונטורי קרתא מציינים את יום העצמאות כיום אבל, חלקם עורכים תענית ציבור ביום זה, ואף מקיימים בשטיבלך מאה שערים מניין מנחה עם קריאת ויחל ואמירת תפילת עננו.
ברכת שהחיינו.
ישנה מחלוקת בין האחרונים האם בחנוכה ובפורים מברכים ברכת "שהחיינו" על יום החג, או על המצווה הייחודית ליום (הדלקת נרות חנוכה וקריאת מגילה). לפי השיטה הראשונה, גם ביום העצמאות הגיוני לברך "שהחיינו", וכן דעתם של הרב שלמה גורן הרב צבי יהודה הכהן קוק , הרב בן-ציון מאיר חי עוזיאל, הרב משולם ראטה, הרב דב ליאור ועוד, שיש לברך "שהחיינו" ביום העצמאות. לעומת זאת, לפי השיטה השנייה, אין לברך שהחיינו ביום העצמאות, כיוון שבניגוד לחנוכה ולפורים אין בו מצווה ייחודית. רבי משולם ראטה הציע שגם לפי השיטה השנייה יהיה אפשר לברך שהחיינו לפני תפילת ההלל. למעשה, רוב רבני הציונות הדתית פסקו לא לברך את ברכת "שהחיינו" ביום העצמאות.
משחקי אינוויקטוס
משחקי אינוויקטוס (באנגלית: Invictus Games) הם טורניר ספורט פאראלימפי רב-ענפי בינלאומי לחיילים ויוצאי צבא.
משחקי אינוויקטוס הראשונים נערכו בלונדון שבבריטניה בספטמבר 2014.
ייסוד התחרות.
הרעיון לתחרות הועלה על ידי הארי, נסיך ויילס בהשראת תחרות דומה (Warrior Games) שבה נכח בארצות הברית, במטרה לסייע בשיקומם באמצעות ספורט של חיילים שנפצעו וסבלו ממחלות ועל מנת שפצועי בריטניה במלחמת אפגניסטן לא יישכחו גם לאחר תום המעורבות הבריטית שם.
כהמנון עבור התחרות נבחר השיר Invictus מאת המשורר האנגלי בן המאה ה-19 ויליאם ארנסט הנלי (Willian Ernst Henley). המוטו שנבחר לה היה I AM.
משחקי אינוויקטוס 2014.
הטורניר הראשון התקיים ב-10 עד 14 בספטמבר 2014 בלונדון. בתחרות השתתפו למעלה מ-400 ספורטאים מ-13 מדינות, לרבות 130 ספורטאים בריטים.
התחרות אורגנה בתוך עשרה חודשים בתמיכת ראש עיריית לונדון בוריס ג'ונסון, הוועדה המארגנת של המשחקים הפאראלימפיים באולימפיאדת לונדון ומשרד ההגנה של בריטניה. הנסיך הארי עמד בראש הוועדה המארגנת של התחרות. הקרן המלכותית של בית המלוכה הבריטי הקציבה לתחרות מיליון לירות בריטיות ומשרד האוצר הבריטי הקציב סכום דומה. חברת יגואר לנד רובר העניקה חסות כספית לתחרות.
מדינות משתתפות.
14 מדינות הוזמנו לשלוח נציגים לתחרות. המדינות שהוזמנו היו אלו שחייליהן לחמו בצד חיילי בריטניה בשנים האחרונות, בעיקר בחזיתות עיראק ואפגניסטן:
אירועי התחרות.
התחרות נערכה בפארק האולימפי על שם המלכה אליזבת שבלונדון. בטקס הפתיחה נכחו 6,500 צופים וביניהם ראש ממשלת בריטניה דייוויד קמרון, הנסיך הארי, הנסיך צ'ארלס, אשתו הדוכסית קמילה והנסיך ויליאם. במהלכו הושמע מסר מוקלט מאת הגברת הראשונה של ארצות הברית מישל אובמה.
משחקי התחרות נערכו באחדים ממתקני אולימפיאדת לונדון, לרבות קופר בוקס, ולופארק ומרכז ספורט המים ושודרו על ידי ה-BBC. משתתפי התחרות התחרו באתלטיקה, קשתות, חתירה באולם, הרמת כוח, אופני כביש, כדורעף לנכים, שחייה, כדורסל בכיסאות גלגלים וראגבי בכיסאות גלגלים. נותנת החסות יגואר לנד רובר ארגנה גם תחרות נהיגה.
בקונצרט שנערך לרגל סיום התחרויות בהשתתפות 26,000 צופים הופיעו בין היתר להקת פו פייטרס והזמרים בריאן אדמס, ג'יימס בלאנט ואלי גולדינג.
משחקי אינוויקטוס 2016.
הטורניר השני התקיים באורלנדו שבפלורידה, ארצות הברית, מה-8 ועד 12 במאי 2016.
בטורניר השתתפו משלחות מאוסטרליה, איטליה, אסטוניה, אפגניסטן, בריטניה, גאורגיה, גרמניה, דנמרק, הולנד, ירדן, ניו זילנד, עיראק, צרפת, קנדה והמארחת ארצות הברית.
ענפי הספורט שנכללו בטורניר הם אתלטיקה, קשתות, נהיגה, חתירה באולם, אופניים, כדורעף בישיבה, שחייה, כדורסל בכיסאות גלגלים, רוגבי בכיסאות גלגלים, טניס בכיסאות גלגלים וטריאתלון.
לקראת התחרות פורסמה פרסומת משעשעת בהשתתפות המלכה אליזבת', הנסיך הארי, נשיא ארצות הברית לשעבר ברק אובמה ואשתו מישל אובמה.
משחקי אינוויקטוס 2017.
הטורניר השלישי התקיים בטורונטו שבקנדה מה-23 עד 30 בספטמבר 2017.
בטורניר השתתפו משלחות מאוסטרליה, איטליה, אסטוניה, אפגניסטן, בריטניה, גאורגיה, גרמניה, דנמרק, הולנד, ירדן, ניו זילנד, עיראק, צרפת, רומניה ואוקראינה (שתיהן לראשונה), ארצות הברית והמארחת קנדה.
ענפי הספורט שנכללו בטורניר היו אתלטיקה, קשתות, גולף, חתירה באולם, הרמת משקולות, אופניים, כדורעף בכיסאות גלגלים, פארא הוקי קרח, שחייה, כדורסל בכיסאות גלגלים ורוגבי בכיסאות גלגלים. המשחקים התקיימו בתשעה אתרים ברחבי העיר.
ספורטאי כל המדינות המשתתפות זכו במדליות. בראש טבלת המדליות ניצבו ארצות הברית, בריטניה וקנדה.
משחקי אינוויקטוס 2018.
הטורניר הרביעי התקיים בין ה-20 ל-27 באוקטובר 2018 בסידני שבאוסטרליה. השתתפו במשחקים 491 מתחרים מ-18 מדינות והן: - אפגניסטן, אוסטרליה, קנדה, דנמרק, אסטוניה, צרפת, גאורגיה, גרמניה, עיראק, איטליה, ירדן, הולנד, ניו זילנד, פולין, רומניה, אוקראינה, בריטניה וארצות הברית.
משחקי אינוויקטוס 2022.
ב-2018 תוכנן המחזור החמישי להתקיים בעיר האג שבהולנד. בשל מגפת הקורנה נדחו המשחקים ולא התקיימו ב- 2020 וב-2021. ב-16 באפריל 2022 נפתחו המשחקים בעיר האג והתקיימו עד 22 באפריל בחסות הנסיך הארי והדוכסית מסאסקס מייגן. במשחקים משתתפים 500 מתחרים מ-20 מדינות ביניהן אוסטרליה, בלגיה, קנדה, דנמרק, אסטוניה, צרפת, גאורגיה, גרמניה, עיראק, איטליה, הולנד, פולין, דרום קוריאה, רומניה, אוקראינה, בריטניה וארצות הברית. בדברי הפתיחה העלה הנסיך הארי על נס את מצבה של אוקראינה הנמצאת תחת המתקפה הרוסית.
משחקי אינוויקטוס 2023.
המשחקים בשנת 2023 אמורים להתקיים בעיר דיסלדורף שבגרמניה בין ה-9 ל-18 בספטמבר.
ישראל ומשחקי האינווקטוס.