סרטים וטבעות (Bands): באמצעות טבעת או סרט סילסטיק (עשוי מסיליקון ופלסטיק) חוסמים את החצוצרה וגורמים לניוון הדרגתי.
התקן סליל מתכת למניעת הריון (Essure): שיטה שהתפתחה בשני העשורים האחרונים למניעת הריון קבוע המבוצעת בגישה היסטרוסקופית. התקן אשור מאפשר לחסום את החצוצרות בחיבורן לחלל הרחם בתהליך של לייפת (פיברוזיס). בעבר יוחסו יתרונות לשיטה זו, אך כיום היא כבר אינה מקובלת, בשל תופעות לוואי וסיכונים רבים.
ביטול ההליך.
במקרים בהם אשה מחליטה להיכנס להריון שוב, קיימת אפשרות לשחזר את החצוצרות אך הניתוח במקרה הזה הוא לא פשוט, מסובך ויעיל רק במחצית המקרים. פתרון חילופי הוא לבצע הפריה חוץ גופית, בה מופרית ביצית בתאי זרע מחוץ לגוף האישה.
סיכונים.
שיעור הכישלונות בשיטת שונות של קשירת החצוצרות נע בין אחד לחמישה מתוך אלף נשים. התמותה בקשירת חצוצרות לפרוסקופית מוערכת ב-2 לערך לכל 100,000 נשים. התחלואה כוללת בעיקר פגיעה באיברי הבטן (מעי, כלי דם). בסיכון מוגבר לסיבוכים בלפרוסקופיה נמצאות נשים בהשמנת יתר, לאחר ניתוחי בטן קודמים או מחלת לב וריאה.
שכיחות.
בארצות הברית, כשלושת רבעי מיליון נשים מטופלות מדי שנה בשיטות שונות לקשירת חצוצרות, המייצגות כ-7% משיטות למניעת הריון. אין נתונים מדויקים לגבי השכיחות ושיעורי ההצלחה של הפעולה בישראל.
ביהדות.
היהדות אסרה לסרס גברים. כפי שכתוב על פגיעה באיברי ההולדה הגבריים: וּמָעוּךְ וְכָתוּת וְנָתוּק וְכָרוּת לֹא תַקְרִיבוּ לַה', וּבְאַרְצְכֶם לֹא תַעֲשׂוּ (ויקרא כב, כד).
וחכמים גזרו שאסור לסרס גם אישה, ומדובר רק בפעולה ישירה של סירוס כניתוח, אך בדרך עקיפה כמו לקיחת תרופה מותר.
עוד שיקול שנכנס בדיני חכמים הוא האיסור של בל תשחית.
בפועל, ישנה מחלוקת על קשירת חצוצרות ספציפית, יש כאלו שטוענים שמאחר ומדובר באיברים פנימיים, יהיה אפשרי להתיר. ויש כאלו שסוברים שזה דומה לפגיעה באיברי הרבייה של הגבר ולכן אסור.
פואטרי סלאם
פּוֹאֵטְרִי סְלֵאם (מאנגלית: poetry slam), בתרגום חופשי: 'הטחת שירה', הוא אירוע שבו משוררים קוראים או מדקלמים יצירה פרי עטם בסגנון הנקרא "ספוקן וורד" (מילה מדוברת). הביצוע עומד לשיפוט נציגים אקראיים מהקהל.
היסטוריה.
בנובמבר 1984, יזם מארק סמית' אירוע פואטרי סלאם במועדון 'get me high' בשיקגו. בשנת 1986 הערבים עברו למשכנם הקבוע, ב'Green Mill Jazz Club' בעיר. בשנת 1988 התקיים לראשונה אירוע מחוץ לשיקגו, במועדון 'Nuyorican Poet's Cafe' בניו יורק. שנתיים לאחר מכן, נוסדה תחרות 'פואטרי סלאם' לאומית, שנקבעה בסן פרנסיסקו, והופיעו בה משוררים משיקגו, ניו יורק והעיר המארחת. לשם השוואה, בתחרות שהתקיימה בשנת 2010, השתתפו מבצעים מ-80 קבוצות שונות, במשך 5 ימים.
אירועי פואטרי סלאם התפשטו מאז בעולם, וכיום נערכות תחרויות כאלה בלמעלה מ-30 מדינות.
מבנה האירוע.
לאירוע השירה יש מנחה המוביל את הערב. בתחילתו, יופיע 'משורר חימום' (נקרא גם "משורר הקורבן") שאינו חלק מן התחרות. אחריו חל הסיבוב הראשון בו, על פי הגרלה, יעלו המשוררים ויציגו את קטע השירה שלהם. לאחר סיום כל ביצוע, יינתנו ציונים מספריים, בין 0 ל-10, על ידי 3 או 5 צופים אקראיים שנבחרו מראש. בסיבוב הראשון מופיעים לרוב 8 משוררים. ארבעת המציגים בעלי הניקוד הגבוה ביותר, יעלו לסיבוב השני.
בסיבוב השני, יופיעו ארבעת המשוררים בעלי הניקוד הגבוה, ויציגו קטע שונה משהציגו בסיבוב הראשון. המתמודד שיקבל את הציון הגבוה ביותר הוא המנצח, והוא יוזמן לבצע קטע נוסף ("הדרן" או "המילה האחרונה"). בגרסה אחרת, שני המבצעים בעלי הניקוד הגבוה, יתמודדו ביניהם על הניצחון בערב. באירועים הנערכים בישראל הפורמט הוא של 4–8.
על המציגים להימנע משימוש באביזרים, תחפושות ומוזיקה. בכך הפואטרי סלאם מובחן מאירועים דומים כמו ערבי שירה, תיאטרון או מוזיקה. לכל מציג יש זמן הופעה מוגבל, בין 3 ל-10 דקות.
קיימים סוגי תחרויות שונות: בתחרות פתוחה, כל אחד מוזמן לעלות ולהציג, וזאת לעומת תחרות מוזמנת בה רק משוררים מוזמנים מופיעים. לרוב, אין הגבלה על נושא השיר; לעיתים, מוכרזת 'תחרות נושא' ("Theme Slam") בה על המתמודדים לעסוק בנושא מסוים בשירתם.
סגנון ספרותי.
האירועים מציגים מגוון רחב של סגנונות, הן בכתיבה והן בצורת ההופעה. הקטעים המוצגים בערבים אלו זהים לעיתים לאירועי הקראת שירה. אחרים דומים בצורתם למונולוג תיאטרלי ואף למערכון, ואלה ישתמשו לרוב בטונים שונים להדגשת הנושאים, הדמויות והקונפליקטים המובאים בקטע. כמו כן חלק מהמציגים מתבססים על אלמנטים של ראפ, ואלה לרוב יאופיינו בחריזה מהירה של מילות השיר. לרוב, קטעים אלו משויכים לסוגה 'מילה מדוברת' (spoken word).
המשורר קריסטין אוק'פי אפטוביץ', כותב הספר "מילים לפנים: סיור מודרך בעשרים שנות פואטרי סלאם בניו יורק"
צוטט, בהתייחסו לסגנונות שונים המאפיינים את אירועים אלו:
"אחד הדברים המעניינים הוא, שלאורך תקופות שונות, היה חשש שסגנון או משורר מסוים ייעשו כה דומיננטיים, עד שהם יהרסו את הסצנה, אך זה לעולם לא קרה. היפסטרים מתרעמים, ראפרים, בוהמייניים, קומיקאים, אנשי רוח ופאנקיסטים - כל אחד מאלה, שלטו בכיפה למשך זמן מה; אך כעבור זמן, הגיע דיבור אחר שאתגר את המשוררים לנסות דבר חדש".
אחת ממטרות הפואטרי סלאם, היא לאתגר את מי שטוען לסמכות כלשהי אודות 'ערך אומנותי'. כל משורר זוכה לביקורת ושיפוט הקהל, היות שהם תלויים בחסדיו על מנת להמשיך לסיבובים הבאים. היות שיש תחלופה בין המשוררים לבין הקהל, כאשר משוררים נמנים עם הקהל ולהפך – נציגים מהקהל מופיעים עם שירתם – נוצר מבנה שמטשטש את הגבולות בין קהל, משורר וביקורת. המשורר האמריקאי בוב הולמן הגדיר זאת כ'דמוקרטיזציה של החריזה'. לדבריו, "מהפכת ה-spoken word מובלת על ידי נשים וקהל מגוון. בכך ניתן עומק לרב-השיח המתקיים בקרב האומה, וניתן לשמוע קולות שלא מיוצגים על ידי הקונגרס. הייתי רוצה שהקונגרס יישמע כמו אירוע פואטרי סלאם".
בישראל.
סצנת הפואטרי סלאם הישראלית נוסדה בינואר 2012 על במת תיאטרון "האינקובטור" בירושלים. מייסדי הפואטרי סלאם בארץ, פדרו גראס (עמית אולמן), אלן פותלס (נילי קופלר) ואריק אבר, נפגשו שנה לפני כן בליין אירועי הספוקן וורד "word up!" שארגנה ענבל בנימין ב"לימה-לימה" בתל אביב. האירועים הראשונים בירושלים היו בעלי קהל מצומצם יחסית, אך תוך זמן קצר התהוו אירועי סלאם קבועים על בסיס חודשי בארבע ערים בישראל: תל אביב, ירושלים, חיפה ובאר שבע. האירועים וקטעי השירה מופצים בעיקר ברשתות חברתיות כמו פייסבוק ויוטיוב. בשנת 2017 סיקרה רשות השידור את אירוע "הקרם דה לה סלאם" - ערב עם מיטב אמני הספוקן וורד הישראלים העכשוויים - בטלוויזיה ובאינטרנט וכך מביאה לקהל הרחב את השירה המדוברת. עם היוצרים הפועלים בסצנה נמנים: יוסי צברי, צביה מרגליות, ג'ימבו ג'יי, לוסי איוב ונעם פרתום.
ב-7 בינואר 2018 התקיים גמר הסלאם הגדול המכונה גם "מיקרופון הזהב" בבית האופרה בתל אביב. בגמר זכתה עמית צפריר.
ביקורת.
קיימות ביקורות רבות אודות הערך האומנותי של אירועים אלו. רובן מתייחסות לפן התחרותי של אירועים אלו, ומיעוטן לתוכן, שכן הוא כולל תלונות והתרעמויות אודות החברה. יש המשווים אותם לתוכניות מציאות בהן נבחנים המתמודדים על פי העדפותיו של הקהל, ומשווים אותם לתוכנית הפופולרית אמריקן איידול. אחרים משווים זאת לספורט, וגורסים שמדובר ב'גרסה גברית-מצ'ואיסטית של שירה'.
הערות שוליים.
[[קטגוריה:היפ הופ]]
[[קטגוריה:שירה]]
דורית משלר
דורית משלר (8 במאי 1972 - 30 באוגוסט 2000) הייתה אלופת ישראל בשחייה. התמחתה בסגנון גב.
ביוגרפיה.
דורית משלר נולדה וגדלה בירושלים. בתו של פרופ' למתמטיקה, מיכאל משלר. היא שחתה בקבוצת השחייה של מכבי ירושלים בהדרכתו של מנו מאי.
אלופת ישראל.
באליפות ישראל בשחייה שנערכה בווינגייט באוגוסט 1986 זכתה משלר במדליית זהב במשחה ל-100 מטר גב בשיא ישראלי חדש לגילאי 14 של 1:11.61 דקות, לפני שרון אקסלרוד מהפועל עמק חפר/נתניה (1:11.65 דקות) וורד ליברמן ממכבי תל אביב (1:13.87 דקות).
באליפות ישראל בשחייה שנערכה בווינגייט בסוף חודש אוגוסט 1987 זכתה משלר בשתי מדליות, כסף וארד. מדליית כסף, במשחה ל-100 מטר גב בתוצאה של 1:12.38 דקות, אחרי שרון אקסלרוד מהפועל עמק חפר/נתניה (1:11.27 דקות) ולפני הדס פדה מהפועל נהריה ומדליית ארד, במשחה ל-200 מטר גב בתוצאה של 2:39.63 דקות, אחרי שרון אקסלרוד (2:32.76 דקות) והדס פדה (2:37.67 דקות).
מותה.
בשנת 2000 עברה משלר לסינגפור מטעם עבודתה. במשך כחודש היא חשה ברע, ולמרות שהלכה להבדק אצל רופא, הבדיקות לא העלו דבר. יום למחרת הבדיקה הרפואית, היא התמוטטה במשרדה ואושפזה עקב קריש דם, שפגע בריאות. ב-30 באוגוסט 2000 היא נפטרה בסינגפור.
מיכאיל קירפונוס
מיכאיל פטרוביץ' קירפונוס (ברוסית - Михаи́л Петро́вич Кирпоно́с; 12 בינואר 1892 - 20 בספטמבר 1941) היה מפקד החזית הדרום-מערבית בשלבים הראשונים של מבצע ברברוסה. נהרג בקרב קייב.
ביוגרפיה.
קריירה מוקדמת.
קירפונוס נולד בכפר ורטייבקה ב-12 בינואר 1892. הוא התגייס לצבא האימפריה הרוסית ב-1915 ושירת כחובש במלחמת העולם הראשונה. ב-1917 התגייס לצבא האדום והשתתף במלחמת האזרחים ברוסיה וב-1918 הצטרף למפלגה הבולשביקית.
הוא סיים את האקדמיה הצבאית על שם פרונזה ב-1927 ומונה לקצין המטה של דיוויזיית הרובאים ה-44. בשנים 1934–1939 היה מפקד בית הספר לקצינים בקאזאן.