שתי המדינות כוננו יחסים דיפלומטיים ב-1 ביוני 1973. שתי המדינות משתפות פעולה בתחומים שונים כגון שיתוף פעולה מסחרי וכלכלי, חילופי תרבות וחינוך, ענייני צדק, חקלאות ותיירות. במהלך השנים התקיימו כמה ביקורים רמי דרג בין המדינות.
גבעת מגנט
יחסי הוותיקן–רומניה
יחסי הכס הקדוש–רומניה הם יחסי החוץ בין הכס הקדוש לרומניה. שתי המדינות כוננו יחסים דיפלומטיים בשנת 1920.
היסטוריה.
בתאריכים 7–9 במאי 1999 ערך האפיפיור יוחנן פאולוס השני ביקור רשמי ברומניה. זה היה המסע האפיפיורי הראשון למדינה אורתודוקסית ברובה מזה יותר מ-1,000 שנה. הוא השתתף בליטורגיה אורתודוקסית ב-9 במאי 1999, וסימן את הפעם הראשונה בה השתתף אפיפיור בטקס אורתודוקסי. בשנת 2002 היו 1,028,401 קתולים ברומניה, המהווים 4.7% מאוכלוסיית המדינה.
האפיפיור פרנציסקוס ביקר ברומניה בין התאריכים 31 במאי ל-2 ביוני 2019.
צ'אקי (סדרת טלוויזיה)
צ'אקי (באנגלית: Chucky) היא סדרת אימה אמריקאית שנוצרה על ידי היוצר והתסריטאי דון מנסיני כהמשך לאירועי הסרט "הכת של צ'אקי", הסרט השביעי בזיכיון "משחק ילדים", תוך התעלמות מוחלטת מהאתחול המחודש שהופק לזיכיון בשנת 2019.
הסדרה עלתה לשידור ברשתות "Syfy" ו-"USA Network" ב-12 באוקטובר 2021. הסדרה חודשה גם לעונה שנייה.
הפקה.
פיתוח.
ב-29 בינואר 2019, דווח כי סדרת טלוויזיה שתהיה חלק מזיכיון "משחק ילדים" נמצאת בפיתוח עבור רשת "Syfy". על פי הדיווח, נמסר כי את הסדרה יצר דון מנסיני, שהתעתד לשמש גם כמפיק בכיר לצדם של דייוויד קירשנר וניק אנטוסקה. ב-11 בינואר 2020, במהלך המצגת של NBCUniversal במסיבת העיתונאים החורפית של TCA בפסדינה, קליפורניה, הוכרז כי "Syfy" הזמינה רשמית את הסדרה. בנוסף, נמסר כי המפיקה הארלי פייטון תיקח חלק בהפקה.
ליהוק.
ב-17 ביולי 2020, נמסר כי בראד דוריף עתיד לשוב לדובב את דמותו של צ'אקי, הבובה הרצחנית אותה דיבב לאורך סדרת הסרטים. ב-5 במרץ 2021, נמסר כי ג'ניפר טילי תשוב לגלם את דמותה של טיפאני ולנטיין, כלתו של צ'אקי, בתפקיד משני, ושזאקרי ארתור, טאו בריונס, אליביה אלין לינד וברגווין ארנרסון לוהקו לצוות השחקנים הראשי של הסדרה, ואילו דבון סאווה הצטרף לצוות השחקנים המשני בתפקיד שטרם פורסם. מאוחר יותר באותו החודש, נמסר שפיונה דוריף לוהקה לצוות השחקנים הראשי ותשוב לגלם את דמותה של ניקה פירס. באפריל 2021, נמסר שברברה אלין וודס ולקסה דויג לוהקו לצוות השחקנים המשני, בעוד שאלכס וינסנט וכריסטין אליז מקארתי לוהקו לצוות השחקנים הראשי וישובו לגלם את דמויותיהם של אנדי ברקלי וקייל, בהתאמה.
צילומים.
צילומי הסדרה החלו ב-29 במרץ 2021 בטורונטו, אונטריו שבקנדה, והם עתידים להסתיים ב-11 באוגוסט 2021.
שידור.
ב-15 ביולי 2021, נחשף כי הסדרה עתידה לעלות לשידור ב-12 באוקטובר 2021.
זכויות האדם באזרבייג'ן
על פי ארגוני זכויות אדם בינלאומיים, זכויות האדם באזרבייג'ן מופרות לעיתים קרובות. בדו"ח של ארגון Human Rights Watch משנת 2013 מובאות עדויות על פעילים פוליטיים ופעילי זכויות אדם שהוטרדו ונאסרו על ידי שלטונות אזרבייג'ן. בדו"ח הארגון משנת 2019 נכתב כי "מצב זכויות האדם באזרבייג'ן הוא מחריד ... קיימת שליטה נוקשה של הממשלה, צמצום חופש ההתאגדות, חופש הביטוי וחופש ההתכנסות". כמו כן דווח על עינויים ואלימות כלפי עיתונאים, עורכי דין ופעילי אופוזיציה. אזרבייג'ן מדורגת במקום 168 מתוך 180 מדינות במדד חופש העיתונות. דו"ח של מחלקת המדינה של ארצות הברית משנת 2020 מונה מגוון רחב של הפרות זכויות אדם באזרבייג'ן, בהן "הרג בלתי חוקי או שרירותי", "מגבלות כבדות על חופש הביטוי, העיתונות והאינטרנט" ו"הצורות הגרועות ביותר של עבודת ילדים."
חוקת אזרבייג'ן מבטיחה זכויות יסוד לכל אזרח במדינה, בהן זכויות אדם, זכויות קניין, זכויות קניין רוחני, זכות השביתה, זכות בחירה, חופש הביטוי, המצפון והמחשבה .
בדצמבר 2001 הוגדר תפקיד ממשלתי של נציב תלונות הציבור, והוא אחראי על טיפול בהפרות של זכויות האדם במדינה.
אמנות בינלאומיות.
בשנת 1988 נחתם מזכר הבנות בין ממשלת אזרבייג'ן לבין המשרד למוסדות דמוקרטיים וזכויות אדם של הארגון לביטחון ולשיתוף פעולה באירופה.
אזרבייג'ן התקבלה למועצת אירופה בינואר 2001. היא אשררה את האמנה האירופית לזכויות אדם בשנת 2002, וכפועל יוצא מכך למי שנפגע יש זכות לתבוע את אזרבייג'ן בבית הדין האירופי לזכויות אדם. אזרבייג'ן חתומה על 15 מתוך 18 אמנות בינלאומיות מרכזיות בנושאי זכויות אדם. היא הפכה לחברה במועצת האומות המאוחדות לזכויות אדם בשנת 2006.
דו"חות של ארגוני זכויות אדם בינלאומיים.
ארגון Human Rights Watch וארגוני זכויות אדם בינלאומיים נוספים מתחו ביקורת קשה על יחסה של ממשלת אזרבייג'ן לזכויות האדם.
ממשלת אזרבייג'ן הואשמה במעצרים שרירותיים, מעצר ללא הגבלת זמן, אלימות, עינויים והיעלמויות כפויות. לעיתים קרובות עיתונאים המבקרים את הממשלה סובלים מאלימות פיזית ונעצרים בתואנות שווא. אזרבייג'ן מדורגת במקום 168 מתוך 180 מדינות במדד חופש העיתונות. הפגנות נגד המשטר מדוכאות באכזריות.
זכויות מיעוטים.
באזרבייג'ן חיים מיעוטים ארמנים (בעיקר באזור נגורנו קרבאך), לזגינים ו.
מאז מלחמת נגורנו קרבאך הראשונה מושמעים באופן קבוע דברי שנאה והסתה נגד הארמנים, ופעילי זכויות אדם הפועלים למענם סובלים מתקיפות פיזיות ופגיעה ברכוש. בנובמבר 2020 הצהירה נציבת האומות המאוחדות לזכויות אדם, מישל בצ'לט, כי תקיפות אזרבייג'ן נגד ארמניה מפרות את המשפט ההומניטארי הבינלאומי ועשויות להוות פשעי מלחמה.
הלזגינים סובלים מאפליה כלכלית וחינוכית.
הטלישים סובלים מפגיעה בזכויות תרבותיות וחינוכיות ומהזנחה כלכלית. פעילים פוליטיים בקרבם סובלים מדיכוי אכזרי.
חופש דת.
חוקת אזרבייג'ן מבטיחה לתושביה חופש דת ללא הגבלה, כל עוד הם לא מפרים את הסדר הציבורי.
בשנת 2019 נעצרו 77 פעילים פוליטיים שכונו "שיעים קיצוניים". הם נחקרו בעינויים ולדבריהם חולצו מהם הודאות שווא. על פי ארגוני זכויות אדם, גופי הביטחון במדינה נוהגים לעצור ולכלוא פעילים דתיים ולחקרם בעינויים.
במספר מקרים הוטלו קנסות בגין מכירה או הפצה בלתי מורשית של חומרים דתיים. על פי הדיווחים, אוכלוסיית אזרבייג'ן סובלנית כלפי קבוצות דתיות "מסורתיות", בהן מוסלמים, נוצרים ויהודים, ולעומתם קבוצות דתיות אחרות, למשל עדי יהוה, מתקבלות לרוב בחשדנות וחוסר אמון.
זכות הבחירה.
הרפובליקה הדמוקרטית של אזרבייג'ן העניקה בשנת 1919 זכות בחירה לכל אזרחיה מגיל 20 ומעלה, כולל נשים, והייתה בין המדינות הראשונות שעשו זאת.
אולם משנת 1993, בה עלה לשלטון היידר אלייב, מערכת הבחירות במדינה נחשבת למושחתת ובלתי-אמינה. אלייב הנהיג במדינה משטר דיקטטורי וסמכותני, שדיכא יריבים פוליטיים. אזרבייג'ן הפכה למדינת משטרה והונאת בחירות הפכה לנפוצה. אלייב נהג לאייש את ועדות הבחירות בתומכיו וכך הובטחה זכייתו פעם אחר פעם.
קיימים דיווחים רבים על מרמה, ליקויים קשים וסיקור תקשורתי מוטה באופן מובהק לטובת השלטון.
פקידי ממשל נוהגים לשלם שוחד למשקיפים בינלאומיים המגיעים למדינה על מנת לפקח על טוהר הבחירות. בין השאר תועדו מקרים רבים בהם קיבלו קוויאר שחור, שטיחי משי, פריטי זהב וכסף, אלכוהול וכסף מזומן. שוחד זה מכונה "". נציגים אירופאיים ננזפו ונענשו עקב חשיפת המקרים הללו.
חופש ההתאגדות וחופש ביטוי פוליטי.
מאז עלייתו של היידר אלייב לשלטון הוטלו מגבלות על חופש ההפגנה, ושלטונות אזרבייג'ן נהגו לעצור ולהכות פעילים פוליטיים המתנגדים למשטר. מגבלות אלה הוסרו לזמן קצר בשנת 2005, והוקצו מקומות מועטים בהם הותר לקיים הפגנות.
על פי דו"חות של Human Rights Watch, חופש הביטוי וחופש ההתאגדות באזרבייג'ן נמצאים בירידה מתמדת ומשמשכת, וחלה הידרדרות משמעותית משנת 2012 ואילך. בנאום משנת 2020 קרא נשיא אזרבייג'ן אילהם אלייב למפלגת האופוזיציה "גיס חמישי", ואמר שצריך "לחסל אותם" ושהם "גרועים מהארמנים". לפחות 120 פעילי אופוזיציה נעצרו בידי כוחות הביטחון, בהם מספר עיתונאים.
במרץ 2011 נעצרו פעילי אופוזיציה בולטים שניסו לארגן מחאה נגד השלטונות באמצעות פייסבוק, וקיבלו עונשי מאסר. חלקם נחקרו בעינויים. לאחר התערבות של אמנסטי אינטרנשיונל והאיחוד האירופי הם שוחררו כעבור שנה.
בשנת 2013 נחטפו ונעצרו שמונה צעירים שהפגינו בפומבי נגד המשטר בבאקו. הם נחקרו בעינויים. לאחר התערבות של אמנסטי אינטרנשיונל והאיחוד האירופי הם שוחררו, חלקם בשנת 2014, חלקם בשנת 2016 והשאר ב-2019.
בשנת 2016 נגזרו 10 שנות מאסר על צעיר בן 22 שהיה פעיל בקבוצת צעירים למען הדמוקרטיה, בגין האשמת שווא של החזקת סמים.
בעקבות לחץ בינלאומי העניק הנשיא אלייב חנינה בשנת 2019 לכמאה אסירים פוליטיים.
חופש התקשורת.
לאחר נפילת הגוש הקומוניסטי ביטל הנשיא היידר אלייב את כל מגבלות הצנזורה על העיתונות שחלו באזרבייג'ן. עם זאת, התקשורת במדינה אינה חופשית, ואזרבייג'ן נמצאת בתחתית הדירוג של חופש העיתונות מטעם "Freedom House".
הרשויות משתמשות במגוון אמצעים להגבלת חופש התקשורת במדינה. האופוזיציה וכלי תקשורת ועיתונאים עצמאיים מקבלים גישה מוגבלת בלבד לבתי דפוס ולרשתות הפצה, ולעיתים קרובות סובלים מהטרדות השלטון.
מרבית תושבי אזרבייג'ן צופים בחדשות בערוצי הטלוויזיה הממשלתיים, התומכים במוצהר בשלטון ונמצאים תחת שליטה ממשלתית קפדנית. סקרים שנעשו במדינה מצאו שלתושבי אזרבייג'ן אין גישה למקורות מידע אובייקטיביים ואמינים בנושאי זכויות אדם, ומקרי הפרה של זכויות אדם בידי השלטונות מקבלים תת-סיקור.