בשנת 1992 הוקם באזור האיים גן לאומי שמטרתו להגן על בעלי חיים בסכנה, ובמיוחד על כלב ים נזירי מצוי. בגן הלאומי נמצאים גם הדולפינן, סטנלה מפוספסת ודולפין. באי פיפרו מתקיים קינון של מאות פרטים של בז חופים, וכן שחף אדום-מקור שהוא מין נדיר ממשפחת השחפיים (Audouin's Gull}.
זיץ
זיץ הוא מושג המבטא בעולם החסידות מסיבת אנשים יחד. בישיבות הליטאיות משמעות המושג היא התכנסות לשירה משותפת.
פירוש המילה.
פירוש המילה "זיץ" ביידיש הוא ישיבה (שיושבים יחד). שמות נוספים לזיץ הם: "שבת אחים", "פַארבְּרֶענְגֶען" (בחב"ד), "בָּאטֶע" (כינוי לאספה בליל שבת בויז'ניץ) "טרינק" (בחסידות גור), "חבר'ה" (בחסידות גור ובחסידות בעלז), "קאווע" (כלומר שיושבים על קפה, בחסידות בעלז בגליציה).
המטרה.
מטרת ה"זיץ" העיקרית היא יצירת קשר חברתי בין האנשים ('דיבוק חברים'), שהוא אחד מיסודות החסידות. על פי החסידות, דיבוק חברים מועיל לא רק להגברת האחווה בין החסידים, אלא גם להתחזקות בעבודת ה' והתעוררות רוחנית. בספר מאור ושמש כתוב, שאחד מחידושיו של הבעל שם טוב הוא, שעד זמנו ידעו שכדי להתעלות יש להתבודד ולפרוש מחברת בני אדם, ואילו הבעל שם טוב חידש שעל ידי התאספות, אפשר להגיע לדרגות יותר גבוהות. רבי ישראל מרוז'ין, אמר פעם שעל ידי אספת חסידים, ינצלו מבעיות האמונה.
בליל שבת נוהגים בחסידויות רבות להתאסף בבית הכנסת ולשיר זמירות שבת ולדבר בענייני פרשת השבוע ועבודת ה', כתחליף לטיש הנערך במעמד האדמו"ר בזמן זה. זיץ זה נועד בעיקרו בשביל להתעורר לקדושת השבת, אשר על פי החסידות, מרוממת את האדם ונותנת כח לכל ימי השבוע. כמו כן חסידים רבים נוהגים לאכול יחד סעודת מלווה מלכה וסעודת ראש חודש. בסעודת מלווה מלכה נהוג בדרך כלל לספר סיפורי צדיקים.
בחלק מהחסידויות נהוג שבני האדמו"ר או נכבדי הקהילה מנהלים את הזיץ בליל שבת. בדרך כלל מנהל הזיץ אומר דברי תורה ומנהל את השירה. בחסידות ויז'ניץ ובחסידות סלונים ההתאספות בליל שבת היא חובה, ואף כשמתנהל טיש, עורכים החסידים זיץ, לעיתים עד עלות השחר.
בחסידות ברסלב (לה אין אדמו"ר) ישנו דגש מיוחד על התאספויות. שם בדרך כלל נהוג ללמוד בזיץ את ספרי החסידות. יש ממשפיעי ברסלב שאומרים שיעור על הספר סיפורי מעשיות שלפי המקובל בחסידות ברסלב הסיפורים שבתוכו הם משלים לעבודת השם ומפרשים אותו בהרחבה. משפיעים אחרים לומדים את הספר ליקוטי מוהר"ן.
בחסידות חב"ד נערכות התוועדויות ("פאברענגענ'ס") על ידי האדמו"רים (בעבר), או על ידי המשפיעים. בהתוועדות מדבר האדמו"ר או המשפיע דברי חסידות והתחזקות, מספר סיפורי צדיקים, שר ניגונים ואף מנהל שיחות אישיות. בהתוועדויות אלו נוהגים לשתות משקה חריף (לרוב וודקה או ויסקי).
בעולם הישיבות הליטאי.
בישיבות תוכן הזיץ כולל שירה יחד, וזמן גיבוש תורני. ערב זיץ מקובל בקייטנות, במחנות או בכנסים מיוחדים.
חבורות חסידיות.
ברוב החסידויות יש מסגרת לבחורי החסידות הנקראת "חבורה". החבורה מותאמת לכל שכבת גיל, ובחצרות מסוימות אף לפי מקום הלימודים. מטרות החבורה הן הקניית ידע חסידי וגיבוש הבחורים סביב זהותם החסידית. בדרך כלל מתאספים חברי החבורה פעם בשבוע ושומעים שיחה מראש החבורה, בדרך כלל אברך. בחלק מהישיבות הליטאיות הקימו ראשי הישיבה חבורות לבחורים החסידיים הלומדים בישיבה. בכמה חסידויות יש חבורות (חברה'ס) אף לאברכים, ובה הם משוחחים בענייני עבודת ה' וחסידות. בחסידות גור נהוג לערוך מדי פעם סעודה בבית אחד החברים.
אוולין אשפורד
אוולין אשפורד-וושינגטון (באנגלית: Evelyn Ashford-Washington; נולדה ב-15 באפריל 1957) היא אצנית אמריקאית, אלופה אולימפית ושיאנית עולם בריצת 100 מטר. בעלת 5 מדליות אולימפיות, מהן 4 זהב משלוש אולימפיאדות כשבכל אחת מהן זכתה בריצת שליחות 4x100 מטר. האתלטית הראשונה שרצה 100 מטר באולימפיאדה מתחת ל-11 שניות. במהלך הקריירה שלה היא רצה יותר מ-30 פעמים מתחת ל-11 שניות בריצת 100 מטר. מדורגת 11 בריצה זו בכל הזמנים.
ביוגרפיה.
אשפורד נולדה בשרוופורט לואיזיאנה. בוגרת אוניברסיטת קליפורניה בלוס אנג'לס (UCLA).
באולימפיאדת מונטריאול (1976) בגיל 19 סיימה אשפורד במקום החמישי בריצת 100 מטר בתוצאה של 11.24 שניות. בשלב חצי הגמר היא קבעה תוצאה של 11.21 שניות.
במשחקים הפאן-אמריקאים שנערכו בסן חואן פוארטו ריקו ביולי 1979 זכתה אשפורד בשתי מדליות זהב, בריצת 100 מטר בתוצאה של 11.07 שניות) ובריצת 200 מטר בתוצאה של 22.24 שניות.
בתחרות גביע העולם שנערכה במונטריאול, קנדה בסוף אוגוסט אותה שנה זכתה אשפורד בשתי מדליות זהב, בריצת 100 מטר בתוצאה של 11.06 שניות לפני מרליס גר ממזרח גרמניה (11.17 שניות) ובריצת 200 מטר בשיא אישי של 21.83 שניות לפני מריטה קוך אף היא ממזרח גרמניה (22.02 שניות).
החרם האמריקאי על אולימפיאדת מוסקבה (1980) מנע מאשפורד להשתתף ולהגשים את חלומה.
בתחרות גביע העולם שנערכה ברומא, איטליה בשנת 1981 זכתה אשפורד בשתי מדליות זהב בריצת 100 מטר (11.02 שניות) ובריצת 200 מטר (22.18 שניות) והגנה על תוארה. בתום העונה דורגה אשפורד במקום הראשון בעולם בריצת 100 מטר וריצת 200 מטר.
שיא עולם ראשון.
בתחרות אתלטיקה שנערכה בקולורדו ספרינגס, קולורדו ביולי 1983 קבעה אשפורד בריצת 100 מטר שיא עולם חדש של 10.79 שניות והוכיחה שהיא מוכנה לאליפות העולם. באליפות העולם באתלטיקה הראשונה שנערכה בהלסינקי, פינלנד אותה שנה, תוך כדי ריצת הגמר היא מתחה שריר ונשכבה על המסלול. היא הורדה מהמסלול באמצעות אלונקה.
אלופה אולימפית.
באולימפיאדת לוס אנג'לס (1984) זכתה אשפורד בשתי מדליות זהב בריצת 100 מטר בשיא אולימפי חדש של 10.97 שניות ובכך הייתה לאתלטית הראשונה במשחקים האולימפיים שירדה בריצה זו מתחת ל-11 שניות ובריצת שליחות 4x100 מטר. שבועיים לאחר מכן, בתחרות אתלטיקה שנערכה בציריך, שווייץ שיפרה אשפורד בריצת 100 מטר את שיאה העולמי והעמידה אותו על 10.76 שניות, תוך כדי שהיא מנצחת את יריבתה המושבעת ושיאנית העולם הקודמת מרליס גר (הריצה ב- youtube).
אשפורד לא השתתפה באליפות העולם באתלטיקה שנערכה ברומא, איטליה בשנת 1987 עקב פציעה.
באולימפיאדת סיאול (1988) זכתה אשפורד במדליית זהב בריצת שליחות 4x100 מטר פעם שנייה ברציפות בתוצאה של 41.98 שניות ובמדליית כסף בריצת 100 מטר בתוצאה של 10.83 שניות, אחרי שיאנית העולם הטרייה פלורנס גריפית ג'וינר בת ארצה (10.54 שניות) ולפני הייקה דרקסלר ממזרח גרמניה (10.85 שניות), כך שלא הצליחה להגן על תוארה.
באולימפיאדת ברצלונה (1992) זכתה אשפורד במדליית זהב בריצת שליחות 4x100 מטר פעם שלישית ברציפות בתוצאה של 42.11 שניות. נוסף לכך, היא סיימה במקום עשירי בריצת 100 בתוצאה חלשה עבורה של 11.29 שניות ולא עלתה לשלב הגמר. בשלב רבע גמר היא קבעה תוצאה של 11.13 שניות.
שביל נט
שביל נט היא חברת DATA ווקטורי, המבצעת סקרי שטח, מיפוי והוצאה של מפות שטח טופוגרפיות ברמה ארצית. ה DATA כולל גם מידע עירוני של כבישים, רחובות ומחלפים. חברת שביל נט אוספת חומר מעודכן ומפורט מהשטח המביא ליצירת DATA ווקטורי, מעודכן ובעל רמת מהימנות ודיוק גבוהים המוכנים לשימוש בשטח. החברה מוציאה מפות טופוגרפיות דיגיטליות וכן מפות מודפסות. החברה הוקמה בסוף שנת 2005 על ידי אורי בן זאב ואיתי פורת. בתחילת דרכה החברה הוציאה רק מפות שתיארו אזורי רכיבת אופניים, אך ב-2006 שינתה את קו פעולתה והחלה מפרסמת מפות טופוגרפיות אחרות הפונות גם להולכי רגל, ג'יפאים ורוכבים על סוסים.
החברה מוציאה לאור מפות טיולים מרמת הגולן בצפון ועד הרי אילת בדרום, המפות כוללות דרכי עפר ושבילים מסומנים ולא מסומנים, סינגלים לרוכבי אופניים, נקודות עניין ואתרים ועוד. בנוסף מוציאה החברה מפות דיגיטליות בקנה מידה 1:25,000 לאייפון, אנדרואיד, מחשבים ביתיים ומכשירי ניווט, בכיסוי ארצי. החברה הוציאה גם מפות מיוחדות כמו ערכת הולכים בשביל ישראל, מפות לשבילים מיוחדים כמו: שביל הגולן, שביל ים לים, שביל סובב מכתש רמון ועוד. שביל נט היא החברה היחידה בישראל ואולי גם בעולם שמסווגת את השבילים להליכה ורכיבה לפי רמות קושי. ייחוד נוסף של המפות הוא שחלקים גדולים מהן (מפות מודפסות) וכל המפות (הדיגיטליות) מוגשים בקנה מידה גדול מזה המקובל במפות סימון השבילים של החברה להגנת הטבע.
אלוניסוס
אלוניסוס (ביוונית: Αλόννησος) הוא אי בקבוצת האיים הספורדיים שבצפון הים האגאי ביוון. אלוניסוס הוא האי השלישי בגודלו באיים (אחרי סקיאתוס וסקופלוס). האי ממוקם 3 קילומטרים מזרחית לסקופלוס.
בדרום האי ממוקמת העיירה אלוניסוס, הקרויה על שם האי. תושבי העיר מכנים אותה בשם כורה. מעבורת מקשרת את האי לוולוס, אכיוס, קונסטנטינוס ותסלוניקי, וכן לאיים סקיאתוס, סקופלוס וסקירוס הסמוכים.
שטחה המוניציפלי של העיר אלוניסוס כולל גם את שטחי איוני אדלפי, גיורה, קירה פאנאגיה, פריסטרה, פיפרי, פסאתורה וסקאנצורה.
גאוגרפיה.
רוחבו המרבי של האי 4.5 ק"מ (מצפון מערב לדרום מזרח) ואורכו 20 ק"מ (מדרום מערב לצפון מזרח). האי מכוסה אבני גיר. כביש ראשי מקשר בין אלוניסוס לבין הכפרים שבמערב האי. שטח האי 65 קמ"ר ומתגוררים בו, נכון לשנת 2011 2,750 תושבים (צפיפות אוכלוסין של 27 נפשות לקמ"ר).
מרבית שטחי האי הם שטחים חקלאיים בהם מגדלים בעיקר גפנים אך גם שקדים, תאנים, וזיתים. עיקר כלכלת העיר מתבססת כיום על התיירות. בעבר עיקר הכלכלה התבססה על הדיג.
היסטוריה.