טור סטרטיגרפי הוא מונח בגאולוגיה ובענף המשנה שלה, הסטרטיגרפיה, המתאר את החתך האנכי של יחידות סלע באזור מסוים בתרשימים ובמפות.
טור סטרטיגרפי טיפוסי מראה את רצף סלעי המשקע כאשר הסלעים העתיקים ביותר בחלק התחתון והסלעים הצעירים ביותר בחלקו העליון.
באזורים מורכבים יותר מבחינה גאולוגית, דוגמת אלו המכילים סלעים מותמרים, סלעי מחדר, העתקים ו/או אי התאמות, יכולים טורים סטרטיגרפיים לציין את המיקומים היחסיים של יחידות סלע אלו ביחס שביניהן. עם זאת, במקרים אלו, הטור הסטרטיגרפי יכול להיות או טור מבני, שבו יחידות הסלע מגובבות כפי שהן שנצפות בשטח לאחר שהועתקו ממקומם המקורי, או טור על פי זמן, שבו יחידות הסלע מגובבות על פי הסדר שבו נוצרו. הטור גם מראה את הליתולוגיה של יחידות הסלע.
טור סטרטיגרפי צריך להיות מורכב ממסגרות מרובעות קטנות המכילות את הסמל המזהה את סוג יחידת הסלע. שם יחידת הסלע ייכתב בצמוד למסגרת הרלוונטית. גובה כל מסגרת אמור לציין את עובייה היחסי ליחידות אחרות בטור. אם מסגרת מסוימת לא נכנסת לדף אחד נוהגים לפצל את הטור. את הגבול בין השכבות נוהגים לשרטט כקו אופקי למעט מקרים של יחידות סלע שנוצרות באופן בלתי אופקי בולט כמו מחדרים. הטור הסטרטיגרפי אמור גם לציין אי התאמות (כפי שמצוינת למשל אי ההתאמה הגדולה בשרטוט של הגרנד קניון משמאל) והעתקים. לעיתים נוהגים לציין את התקופות הגאולוגיות במקביל לשכבות (כפי שניתן לראות בטור הסטרטיגרפי של מפרץ סואץ מימין), וכמו כן מקובל לספק מפתח לתבניות הליתולוגיות המופיעות במסגרות.
משה פלורנטין
משה פלורנטין (נולד ב-16 בפברואר 1950 בתל אביב) הוא בלשן ומשמש כפרופסור מן המניין בחוג ללימודי התרבות העברית באוניברסיטת תל אביב וחבר האקדמיה ללשון העברית. תחומי התמחותו הם עברית שומרונית, ארמית שומרונית ופונולוגיה ומורפולוגיה של לשון המקרא. הוא המייסד של התוכנית לעריכה לשונית באוניברסיטת תל אביב.
ביוגרפיה.
פלורנטין נולד בתל אביב בשנת 1950 לסול וליצחק. סבו, דוד פלורנטין, היה ממייסדי התנועה הציונית בסלוניקי. למד בתיכון עירוני א' בתל אביב, את שרותו הצבאי עשה בצנחנים. בשנת 1977 השלים את לימודי התואר הראשון בלשון ובכלכלה באוניברסיטת תל אביב, ולאחר מכן המשיך לתואר שני בלשון, אותו סיים ב-1982. עבודת המאסטר שלו עסקה בבחינה דיאכרונית של מספר תופעות לשון בארמית השומרונים. בשנים 1988-1987, במקביל לכתיבת עבודת הדוקטור, סייע לפרופ' זאב בן חיים בהכנת המהדורה הביקורתית לחיבור השומרוני "תיבת מרקה". בשנת 1989 סיים את לימודי הדוקטורט. עבודת הדוקטור שלו, בהנחיית פרופ' אברהם טל, עסקה בתיאור דקדוקה ואפיונה הלשוני של העברית השומרונית הבלולה. בשנת 1999 הוציא מהדורה של הכרוניקה השומרונית בת המאה השתים עשרה ה"תולדה", הכתובה בעברית שומרונית. בשנת 2002 שהה כחוקר אורח באוניברסיטת הרוורד שבארצות הברית. בשנת 2004 התפרסם ספרו "Late Samaritan Hebrew", עיבוד של עבודת הדוקטור שלו. בשנת 2010 הוציא יחד עם אברהם טל את מהדורת "חמישה חומשי תורה - נוסח שומרון ונוסח המסורה", המציגה את כתב יד שכם 6 לתורת השומרונים כנגד כתב יד לנינגרד לתורת היהודים בתוספת הערות ונספחים. בשנת 2012 התפרסם ספרו השלישי "מספד שומרון", המתבסס על כתב יד שמצא פלורנטין באוסף פירקוביץ' בעת ביקורו בספרייה הלאומית של רוסיה בסנט פטרסבורג. בשנים האחרונות עוסק פלורנטין בשלושה פרויקטים מרכזיים: מהדורה מוערת ומתורגמת לאנגלית של התורה השומרונית בשיתוף עם אברהם טל; מהדורה ביקורתית של הליטורגיה השומרונית; מילון לעברית השומרונים בשיתוף עם שטפן שורש.
נשוי לריקי, אב לשלושה ילדים.
תפקידיו באוניברסיטת תל אביב.
בשנת 1996 התמנה לחבר הסגל הבכיר באוניברסיטת תל אביב. פלורנטין ייסד את התוכנית לעריכה לשונית באוניברסיטת תל אביב ובשנים 2003-1996 עמד בראשה, באותן שנים שימש גם כראש החוג ללשון העברית וללשונות השמיות. החל משנת 2010 משמש כראש החוג ללימודי התרבות העברית. פלורנטין מלמד את הקורסים: תורת ההגה של לשון המקרא, תורת הצורות של לשון המקרא, מילונאות מקראית, הפיוט השומרוני, הנוסח השומרוני של התורה.
תפקידיו באקדמיה ללשון העברית.
בשנת 1999 התמנה לחבר יועץ באקדמיה ללשון העברית, ובשנים 2012-2003 שימש כעורך כתב העת "העברית" (שם קודם: "לשוננו לעם"). בשנת תשע"ב נבחר לחבר אקדמיה, ומאז הוא מכהן כיו"ר הוועדה למילים בשימוש כללי.
עתידנו
עתידנו - למען עתיד העבודה הסוציאלית בישראל היא תנועה חברתית של עובדים ועובדות סוציאליות. התנועה הוקמה בשנת 2007 ופועלת למען מעמדו ועתידו של מקצוע העבודה הסוציאלית, למען העובדים והעובדות הסוציאליות ולמען עתידה ופניה של מדינת הרווחה בישראל. בשנת 2018 נבחרה מועמת התנועה ענבל חרמוני לתפקיד יו"ר איגוד העובדים הסוציאליים.לפי הצהרותיה, התנועה פועלת לקידום סולידריות חברתית, קהילתיות, כלכלה סוציאל-דמוקרטית, שוויון ופמיניזם.
הקמת התנועה.
תנועת עתידנו החלה כהתארגנות שטח קהילתית של עובדים סוציאליים ונקראה בתחילת הדרך "מטה המאבק למען עתיד העבודה הסוציאלית". הרקע להקמת התנועה היה צמצום מדיניות הרווחה של שר האוצר בנימין נתניהו בשנת 2002- 2003 וכן בהמשך בשנת 2007 שחיקת השכר של העו"סים ואי התאמתו ליוקר המחיה ולשכר הממוצע במשק.
בנוסף משרד הרווחה החל להפריט את השירותים החברתיים והעבירם לעמותות. מדיניות זאת יצרה מציאות של העסקה פוגענית של עו"סיות ופערים שנוצרו בינן לבין עו"סיות במגזר הציבורי.
לאחר שהחלו לפעול מספר התארגנויות ברחבי הארץ הוחלט על הקמת התנועה שתפעל לקדם מאבק על שיפור תנאי השכר ותנאי ההעסקה, לעצור את הפגיעה שגורמת הפרטת השירותים החברתיים ולחזק את העבודה המאורגנת המייצגת את העובדים הסוציאליים.
חברי התנועה.
התנועה מונה מעל ל-80 פעילים בתנועה, עובדות ועובדים סוציאליים המגיעים ממקומות עבודה מגוונים, רקעים שונים ומכל רחבי הארץ.
פעילות התנועה.
תנועת עתידנו פועלת כתנועה עצמאית ובזירות שונות, כשהמרכזית מביניהן היא איגוד העובדים הסוציאליים. חברי וחברות התנועה מעוניינים להשמיע קול נחוש ואיתן במאבק על זכויותיהם ומעמדם של העובדים הסוציאליים בישראל.
פעילות במסגרת איגוד העובדים הסוציאליים.
על מנת להשתלב ככוח משמעותי באיגוד, משנת 2009 "עתידנו" מריצה מועמדים משלה לתפקיד צירים באיגוד העו"ס. גם בשנת 2013 התנועה לקחה חלק בבחירות ובחירתם של 41 חברי וחברות 'עתידנו' הכפילה את יכולת ההשפעה שלנו בתוך האיגוד. 41 הצירות והצירים מכהנות/ים בתפקידים שונים: במזכירות, במרכז, כיו"רי תאים, כחברי ועדות ותאים וכצירות וצירים מן המניין.
פעילות בזירות נוספות.
תנועת 'עתידנו' פועלת בזירות נוספות, תוך מחויבות להביא את קולן/ם המקצועי של העובדים והעובדות הסוציאליות:
בזירה החברתית - שותפה ותומכת במאבקים חברתיים כגון: מאבק הנכים, המאבק למען רפורמה מיטיבה בבריאות הנפש, המחאה החברתית בשנת 2011, המאבק להעסקה ישירה ועוד.
בזירה הפרלמנטרית והמדינית - השתתפות בדיונים בוועדות הכנסת השונות, פעילות סביב הרפורמה במחלקות לשירותים חברתיים.
בזירה האקדמית - השתתפות בכנסים ושולחנות עגולים. בנוסף - בשנת 2016-2017 סטודנטיות מאוניברסיטת בן-גוריון ומכללת ספיר עשו את הכשרתן המעשית בתואר ראשון בתנועת עתידנו וקידמו נושאים כגון: גיוס ושימור פעילים/ות בתנועה, הרפורמה בבריאות הנפש, הסברה לסטודנטים/ות בשנה ג' ועוד.
תנועת עתידנו
שעת האפס (סדרת טלוויזיה אמריקאית)
שעת האפס (באנגלית: ZERØ HOUR) היא סדרת דרמה אמריקאית, בכיכובו של אנתוני אדוארדס, הסדרה עלתה לשידור ב-14 בפברואר 2013 ברשת ABC.
הסדרה קיבלה בפרק הראשון רייטינג של 6.38 מיליון צופים בארצות הברית.
ב -1 במרץ 2013, הסדרה בוטלה והוסרה מלוח זמני השידור שלה על ידי ABC בשל דירוגים נמוכים. הפרקים הנותרים אשר הופקו, שודרו רק בקיץ באותה שנה בחודשים יוני-אוגוסט.
עלילה.
האנק גליסטון עוסק בהפצת מגזינים. אשתו ליילה קונה שעון ייחודי ונחטפת על ידי מחבל בשם וינסנט הלבן. האנק מבין שאשתו נחטפה בגלל השעון, מפרק את השעון, מוצא יהלום פגום בפנים, מאיר על היהלום מול הקיר ונגלית לעיניו מפה. האנק לוקח את המפה לחברו הטוב הכומר, וזה מספר לו שהמפה כתובה בשפה שמתה במאה השנייה. וינסנט הלבן מבקש מהאנק לעשות עסקת חליפין בין ליילה לשעון, והכומר מציע להאנק שילך בלי היהלום, יהלום המפה נשאר עם הכומר, וינסנט הבין את התכסיס ולקח את היהלום מהכומר בהריגה. האנק נוסע לניו ברתולומיאו עם הסוכנת ריילי. בינתיים ארון ורייצ'ל נוסעים לבוואריה לחפש את יוצרו של השעון, השען מספר להם שלא מדובר רק בשעון אחד אלא בשנים עשר שעונים, שמיועדים ל-12 שליחים נבחרים שנאספו בשנת 1938, כדי להגן על העולם השסוע מאבדון, השליחים יצרו חיי עולם חדשים ולאחר מכן התפזרו כדי להסתתר מהנאצים. האנק מוצא את ניו ברתולומיאו הממוקם על המפה, זו צוללת נאצית התקועה בקרח, ובתוכה יש כמה שליחים מתים, יחד עם אדם שדומה להאנק.
הסכם נצוח פאשה
הסכם נָצוּח פאשה (בפרסית: عهدنامه نصوح پاشا; בטורקית: Nasuh Paşa Antlaşması) הוא הסכם שנחתם ב-20 בנובמבר 1612 בין האימפריה העות'מאנית לאימפריה הספווית לאחר סדרת קרבות ביניהן שנמשכו מ-1603.
הרקע להסכם.
ב-1590, על פי הסכם איסטנבול, שנחתם בעקבות מלחמה ארוכה שהתרחשה בשנים 1577-1589 והסתיימה בתבוסה של הצד הפרסי, נאלץ עבאס שאה הראשון של פרס לוותר על צפון-מערב איראן ועבר הקווקז לטובת האימפריה העות'מאנית.