ההתקפה הייתה הקשה והקטלנית ביותר בשנה זו על הקואליציה הצבאית בראשות ארצות הברית בעיראק, והייתה הפעם הראשונה מאז סוף 2020 שמוקדים במדינה (הן מתקנים צבאיים והן מתקנים דיפלומטיים מערביים), בנוסף לכך זו הייתה המתקפה הקטלנית ביותר על הקואליציה בהנהגת האמריקאים מאז חילופי השלטון בארצות הברית, בהם נשיא ארצות הברית היוצא, דונלד טראמפ הוחלף על ידי הנשיא הנכנס, ג'ו ביידן ונחשבה על ידי רבים כמבחן למדיניות ביידן בנושא האיראני, שנחשבה על ידי מספר אנליסטים ככזו ש"העבירה מסר של הפחדה הן לממשל ביידן והן לממשלת עיראק הפדרלית".
בעקבות התקיפה הודיעה נאט"ו כי היא תגדיל את כוחותיה בעיראק מ-500 ל-4,000 אנשים.
רקע.
המתיחות בין ארצות הברית לאיראן הסלימה כבר בינואר 2020, כאשר חיל האוויר של ארצות הברית חיסל את מפקד כוח קודס, קאסם סולימאני בנמל התעופה הבינלאומי של בגדאד וכן את אבו מהדי אל-מוהנדס שהיה סגן מפקד אל-חשד א-שעבי (כוחות הגיוס העממי) ואף פיקד על חלק מכוחות חזבאללה. הממשל האמריקאי בראשות נשיא ארצות הברית, דונלד טראמפ נימק את חיסול סולימאני בטענה כי הוא מהווה "איום". מנגד הממשל האיראני טען כי החיסול הוא טרור מדינתי. המנהיג העליון של איראן, עלי ח'אמנאי הצהיר כי הוא "נשבע לנקום בארצות הברית", איום דומה השמיע נשיא איראן, חסן רוחאני ואכן כעבור מספר ימים החלו כוחות משמרות המהפכה האסלאמית את מבצע השהיד סולימאני ותקף את טילים בלסיטים של האמריקאים במספר יעדים בעיראק, על אף העובדה שאף חייל אמריקאי לא נהרג בתקיפה יותר מ-100 חיילים כן נפצעו ואובחנו כסובלים מפגיעות מוחיות טראומטיות.
ח'אמנאי חידש את נדרו לנקום בסולימאני בדצמבר 2020, איום זה התמשש כאשר ב-20 בדצמבר פגעו שני טילים בסמוך לשגרירות האמריקאית בבגדאד והתפרש על ידי רבים במערב כנקמה איראנית בסמוך לציון יום השנה למותו של סולמיאני. כאשר החלו בבגדאד בינואר 2021 הפגנות אנטי-אמריקאיות החליטה ארצות הברית לצמצם את כוחותיה שלקחו חלק בכוח משימה משותף משולב - מבצע נחישות טבועה, שהיא בעצם הקואליציה הבינלאומית בראשות ארצות הברית נגד המדינה האסלאמית בעיראק ובסוריה.
התקיפה.
ב-15 בפברואר 2021, בסביבות השעה 21:30 (שעון מקומי) שוגרו כארבע עשרה רקטות מאזור שנמצא דרומית לארביל ובסמוך לגבול עם מחוז כירכוכ, כ-3 מהן פגעו בשטח בשדה התעופה המארח את כוחות הקואליציה חרף זאת הרקטות פגעו גם במתקנים אזרחיים שנמצאים בסמוך למקום, סוכנות הידיעות הכורדית, "רודאו" דיווחה כי כ-2 רקטות נחתו באזור מגורים ורקטה שלישית פגעה בשוק מקומי ובתקיפה נהרג קבלן אמריקאי וכמה אנשים נלקחו לאשפוז, בעקבות התקיפה שדה התעופה הושבת והטיסות ממנו הופסקו בשל חשש בטיחותי, במקביל הרשויות הכורדיות הזהירו את תושבי ארביל להתרחק מהאזור והמליצו להם להשאיר בביתם ככל הניתן.
זהות התוקפים.
זהות התוקפים לא הייתה ברורה בתחילת האירוע, כאשר הרשויות העיראקיות והאמריקניות פתחו בחקירה לזיהוי העבריינים וטענו כי הם "יפעלו ביחד עם העיראקים על מנת לתת דין וחשבון לאחראים" וזאת במקביל לחקירה זהה מצד העיראקים. קבוצה מזוינת שיעית ומעט מוכרת בשם בשם "סראיה אווליה אל-דאם" קיבלה אחריות על התקיפה אך לא סיפקה ראייה מספקת על מנת לאשר את חלקה באירוע והצהירה כי היא מתנגדת ל"כיבוש האמריקאי" ואמרה כי היא "תמשיך לבצע פיגועים נוספים כנגד כוחות אמריקאים", חרף זאת מספר גורמים בהם עיראקים, כורדים עיראקים ואנליסטים מערביים האשימו מיליציות שקיבלו סיוע איראני שהן אלו שעומדות מאחורי התקיפה, לאחר שהתברר האירוע ונודע מי עומד מאחוריו המשיכו הגורמים להאשים את איראן בכך שהקבוצה קשורה אליה. סברה זו נובעת מהעימות בין ארצות הברית לאיראן שהתעצם לאחר חיסול קאסם סולימאני בינואר 2020, שהיה מפקד כוח קודס. על אף ההאשמות המרובות נגדה איראן הכחישה כל מעורבות לתקיפות.
ב-16 בפברואר הצהיר דובר משרד החוץ האיראני, סעיד ח'טיב-זאדה, כי "איראן מתנגדת לכל מעשה שפוגע בביטחון עיראק" וכפר בהאשמות של הטוענים כי לאיראן יש קשר לסראיה אווליה אל-דאם.
תגובות.
ראש ממשלת עיראק, מוסטפא אל-כאזמי קרא לחקירת ההתקפה ונשיא עיראק ברהם צאלח כינה את המתקפה "הסלמה חמורה" וטען כי היא "מערערת את המאמצים להבטיח את ביטחונו של העם העיראקי", מסרור בארזאני , ראש ממשלת הממשלה האזורית של כורדיסטן גינה את התקיפות.
האמריקאים גם הם הגיבו לתקיפה, מזכיר המדינה האמריקאי, אנתוני בלינקן שלח את תנחומיו לקורבנות והצהיר כי הוא זועם על העניין, דוברת הבית הלבן, ג'ן סאקי הצהירה גם היא ש"ארצות הברית זועמת על התקיפה", מזכיר ההגנה האמריקאי, לויד אוסטין גינה גם הוא את התקיפה ואף הצהיר כי "העיראקים היו בסוד העניינים ואף סייעו להשיג את המודיעין שבעזרתו גילו מי היו המיליציות שביצעו את ירי הטילים".
אחרית דבר.
ב־17 בפברואר הפעילה שגרירות ארצות הברית בבגדאד שנמצאת באזור הירוק מערכת הגנה אווירית ואף נשלחו מסוקי סיור שיסיירו באזור, הסיבה הרשמית מאוחרי החלטה זו לא פורסמה.
ב־26 בפברואר החל חיל האוויר של ארצות הברית בסדרת תקיפות אוויריות נגד תשתיות של מיליציות הנתמכות על ידי איראן ויושבות בסוריה, בתקיפות האוויריות נהרגו כ-17 חיילים חמושים מטעם כתאא'ב חזבאללה, הנשיא ביידן אישר את הידיעות על התקיפה והתקשורת הישראלית פרסמה כי ישראל עודכנה על התקיפה מראש, עדכונים דומים שקיבלה ישראל בתקיפות קודמות שבוצעו בימי ממשל הנשיא טראמפ.
כרמי בן ראובן
כרמי הוא דמות מקראית, בנו השלישי של ראובן ונכדו השלישי של יעקב ושל לאה. לכרמי היו שלושה אחים: חנוך, פלוא וחצרון למשפחתו של כרמי קראו משפחת הכרמי.
יש חוקרים הסוברים שהשם כרמי מגיע משם של מקום, כמו המקומות כרם התל וכרם יהואלי המוזכרים בחרסי שומרון. לעומת זאת, יש חוקרים הסוברים שפירוש השם הוא בכלל שם תאופורי מקוצר ופירושו כרם האל.
בתעודות אוגרית מופיע השם Karmunu.
מצב האומה (סרט)
מצב האומה (באנגלית: State of the Union) הוא סרט דרמה אמריקאי משנת 1948, בבימויו של פרנק קפרה, עם ספנסר טרייסי, קתרין הפבורן, אדולף מנז'ו, ואן ג'ונסון ואנג'לה לנסבורי בתפקידים הראשיים.
התסריט מבוסס על המחזה "מצב האומה" מאת ראסל קרוז והווארד לינדסי שהועלה בברודוויי ב-1945 וזיכה אותם בפרס פוליצר.
העלילה היא סאטירה פוליטית על הנעשה מאחורי הקלעים של הרצת מועמד לנשיאות ארצות הברית מטעם המפלגה הרפובליקנית.
הסרט הופק בשנת בחירות בארצות הברית והוקרן מיד בהקרנה פרטית לפני הנשיא הארי טרומן ולדבריו זה שכנע אותו לרוץ לנשיאות לתקופה נוספת.
תקציר העלילה.
קייט ת'ורונדייק (אנג'לה לנסבורי) היא בתו של טייקון העיתונים, סאם ת'ורונדייק (לואיס סטון). סאם סובל ממחלה קשה ולפני שהוא מחליט להתאבד הוא מזמן את קייט מתלונן על מנהיגות המפלגה הרפובליקנית, ומשבח אותה כי יש לה אופי של גבר בגוף אישה ומבקש ממנה למצוא מועמד לנשיאות מטעם המפלגה.
לקייט יש כבר מועמד - גראנט מתיוס (ספנסר טרייסי), טייקון תעופה בעל מפעלים לייצור מטוסים שעשה הכל במו ידיו והוא גם המאהב שלה.
היא מגייסת את העיתונאי ספייק מקמנוס (ואן ג'ונסון) והיחצ"ן בעל ההשפעה, ג'ים קונובר (אדולף מנז'ו) כדי לעזור לה בהרצת מתיוס.
מתיוס מגיע לביתה בוושינגטון די סי ובתחילה הוא מתנגד לרעיון לרוץ לנשיאות כי לדעתו אינו מתאים אבל לאחר שכנוע הוא מתרצה. הבעיה היא שיש להסתיר את קשריו עם קייט ועליו להראות שהוא איש משפחה הגון. הוא מתקשר לאשתו מארי (קתרין הפבורן) ומזמין אותה לוושינגטון לאחר שהיה פרוד ממנה ארבעה חודשים. להפתעתו מארי מסכימה ומגיעה. היא יודעת על קשריו עם קייט ולא מופתעת שהעוזרת הרכלנית נורה (מרגרט המילטון) מוצאת בחדרו משקפיים שהיא מזהה כמשקפיה של קייט. מארי רוצה בתחילה לחזור לביתה בלונג איילנד אבל במחשבה שנייה היא מחליטה להישאר ולעזור לו אבל נותנת לו לשכב על מזרן על הרצפה.
לפי תוכנית מתחיל מתיוס במספר הופעות לקהל במסגרת ביקור במפעליו על "מצב האומה". הוא מקבל הוראות מה לומר אך סוטה מהן ובנאום בוויצ'יטה הוא פורש את משנתו כי יש לאחד את העם ולעזור לנזקקים וכי ארצות הברית העשירה צריכה לעזור למדינות העניות. התנהגותו הזאת מקרבת אליו את מארי אך גורמת לכעס אצל קייט ועוזריה.
לפני נאום חשוב בדטרויט מגיעה אליו בחשאי קייט ומשכנעת אותו לשנות את דעתו אם ברצונו להיות מועמד. הוא משתכנע ומשנה את כל התנהגותו להפתעתה של מארי. הוא מחלק הבטחות לכל נציגי המפלגה כדי שיתמכו בו. כתבות לטובתו מופיעות בכל רשת העיתונים שלה כולל ביידיש. במקביל מפטרת קייט את העורכים בעיתוניה שלא רוצים להשמיץ את שאר המועמדים של המפלגה.
לבסוף מתוכנן שידור טלוויזיה מביתו של מתיוס לכל ארצות הברית. גם על מארי מוטלת החובה לנאום לפי נאום שהוכתב לה על ידי ספייק וקונובר. לטקס מוזמנת גם קייט ומארי מתעמתת אתה ומסרבת לנאום. ספייק מצליח לשכנע אותה והיא מתחילה לנאום על בעלה כמה שהוא אדם ישר ואיש משפחה טוב. ברגע זה נשבר מתיוס, מפסיק אותה ומגלה לכולם בשידור ישיר על הצביעות מאחורי מסע הבחירות שלו וכי אינו ישר כפי שהציגה אותו אשתו ומודיע על פרישתו מהמרוץ.
קייט מפטרת את ספייק וקונובר ומחפשת מועמד אחר.
יחסי ספרד–פיג'י
יחסי ספרד–פיג'י הם היחסים הדו-צדדיים והדיפלומטיים בין ספרד ופיג'י.
יחסים דיפלומטיים.
לספרד יש יחסים עם פיג'י מאז 1977 והשגרירות בוולינגטון, שנפתחה רשמית ביוני 2009, היא בעלת סמכות שיפוט על פיג'י.
יחסים כלכליים.