(בירושלים), הישיבה הטכנולוגית "תורה ומלאכה" (בפתח תקווה).
כישוריו הארגוניים, ידיעותיו הנרחבות, מסירותו למשימותיו וקסם דיבורו הטילו עליו תפקידים רבים:
חבר המרכז העולמי של תנועת המזרחי והפועל המזרחי והגזבר של תנועה זו, חבר הדירקטוריון
של הקרן הקיימת לישראל (עד יום מותו), פעילות נמרצת בקונגרסים ציוניים רבים, חבר ההנהלה המייסדת של
האנציקלופדיה התלמודית, יושב-ראש הנהלת "הצופה", חבר הנהלת בנק המזרחי, ממייסדי חברת "משכנות" להקמת שכונות דתיות בארץ ישראל ועוד.
עומס העבודה והמאבקים הקשים הכריעו את ליבו והוא הלך לעולמו ביום י"ב בניסן
תשט"ז 1956.
מדבריו בשנת תרפ"ד 1924:
קסטנבוים נקבר בבית הקברות סנהדריה.
הנצחות.
בית אברהם, שבשכונת כפר אברהם בפתח תקווה, נקרא על שמו.
כמו כן נקרא על שמו "גן אברהם קסטנבאום" בפתח תקווה, בצומת הרחובות הרב ריינס ורמח"ל.
אברהם קסטנבאום
תל נגילה
תל נָגִילָה הוא תל עתיק על גבעה בגדה המערבית של נחל שקמה בחלקו התיכון, בין כביש 40 וקיבוץ רוחמה. התל נצפה מכביש 40 דרומה לבאר שבע מעט דרומה ממפגש הכביש עם כביש 6 (מחלף מאחז) ועליו היה עץ אשל בודד (העץ נפל בסופה ב-12 במרץ 2020). השם העברי על שמו הערבי של התל – תל אל-נג'ילה (תל העשב).
באתר נמצאו ממצאים מהתקופה הנאוליתית הקרמית הקדומה (כ-7,000 שנה לפני זמננו) ועד התקופה הביזנטית בארץ ישראל.
הגישה לתל היא בדרך כורכר (דרך נוף נחל שקמה) היוצאת משמורת פורה ומסומנת בסימון כחול. מהתל יש תצפית יפה על שטח חקלאי נרחב. בסמוך לתל, על מסילת הדרום, ממוקמת תחנת רכבת תפעולית בשם "תל נגילה".
היסטוריה.
בקיץ 1962 התקיימה חפירה ארכאולוגית במקום בניהול רות עמירן, בחיפוש אחר גת הפלישתית. לאחר שתי עונות חפירה נקבע שתל נגילה אינה גת. עיקר הממצאים שנתגלו היו שרידיו של יישוב מתקופת הברונזה התיכונה 2 (בשכבה VII), התקופה בה שלטה האימפריה המצרית של השושלת ה-18 באזור (תקופת החיקסוס). הממצאים כללו, בשלב קיומו האחרון מבני מגורים, סוללת עפר (שהקנתה לאתר את צורתו) ובה קיר תמך ושער. היישוב חרב ככל הנראה, וכעבור זמן קצר הוא חודש (שכבה VI). שרידיו של שלב היישוב הבא כוללים מבנה עם קירות עבים במרכז האתר, ורצפה בחלקו הצפוני, שהושתתו על הסוללה החרבה. על הרצפה, שבחלק הצפוני נמצאה קדרה דו־גונית, המתוארכת לתקופת הברונזה המאוחרת א.
כ-200 מטר מדרום לתל נמצאו שרידי יישוב פרזות מתקופת הברזל II. כ-400 מטר ממזרח לתל, על גדת נחל שקמה, נמצאו שרידי ישוב וחרסים מהתקופה הביזנטית (ח'רבת סוף). ואילו בראש התל נמצאו שרידי מבנה בודד מהתקופה הממלוכית בארץ ישראל.
בסוף דצמבר 2006 וראשית ינואר 2007 נערכה חפירת הצלה כ-400 מטר מדרום-מזרח לתל. בו נמצאו להבי מגל וצלמיות אבן, המתוארכים לתקופה הנאוליתית הקירמית הקדומה (חלקו השני של האלף ה-6 לפנה"ס; תרבות יריחו XI).
בזמן מלחמת העולם הראשונה הקים צבא האימפריה העות'מאנית מסילת רכבת לבאר שבע, כחלק מהמאמץ הצבאי מול הבריטים. המסילה הייתה ברוחב של 105 סנטימטר ועברה בגשר מעל נחל שקמה סמוך לתל (במקום עוד ניתן לראות את שרידי הגשר). היא הושלמה ב-1915.
במלחמת העצמאות הייתה חשיבות אסטרטגית לתל נגילה ולתלים שבסביבתו, כמו תל חסי, תל קוניטרה (קשת) ותל אל מליחה משום שחלשו על שדה נחיתה "אבק 1" שהוכשר ליד קיבוץ רוחמה כדי לתספק בדרך האוויר את הנגב הנצור (מבצע אבק). בליל ה-8 בספטמבר 1948 נכבשו התלים על ידי חטיבת יפתח. המצרים הגיבו בהתקפות נגד על תל קוניטרה שנמשכו יומיים ונהדפו.
מעגל אפולוניוס
מעגל אפולוניוס של זוג נקודות הוא המקום הגאומטרי של כל הנקודות שהיחס בין מרחקיהן אל הנקודות הנתונות הוא קבוע.
המעגל קרוי על שמו של אפולוניוס מפרגה, גאומטריקן מיוון העתיקה.
הגדרה.
נתונות שתי נקודות A, B. מעגל אפולוניוס הוא המקום הגאומטרי של כל הנקודות P המקיימות formula_1 כאשר k קבוע חיובי השונה מ-1 (עבור k=1 מתקבל האנך האמצעי לקטע AB).
שקילות למעגל.
נוכיח שבמקרה ש-k שונה מ-1, מעגל אפולוניוס הוא מעגל:
תהיינה C,D הנקודות המקיימות את התנאי ונמצאות על הישר AB, כמודגם באיור (כאן נכנסת הדרישה ש-k שונה מ-1. במקרה k=1 יש רק נקודה אחת כזו על הישר, מרכז הקטע AB). תהי P נקודה נוספת על מעגל אפולוניוס. לפי הנתון formula_2. לכן ממשפט חוצה הזווית ההפוך למשולש formula_3 נובע ש-PC חוצה את הזווית הפנימית ב-P ו-PD חוצה את הזווית החיצונית ב-P. מכיוון שסכום הזווית הפנימית והחיצונית הוא 180 מעלות, הזווית formula_4 היא זווית ישרה. כלומר formula_5 הוא משולש ישר-זווית החסום במעגל שהקוטר שלו הוא CD. לכן כל P על מעגל אפולוניוס נמצאת על המעגל הנ"ל. באותו אופן ניתן להראות שכל נקודה על המעגל שקוטרו CD נמצאת על מעגל אפולוניוס.
יעקב שפרינגר
יעקב שְפְּרינגֶר (ד' בסיוון ה'תרפ"א, 10 ביוני 1921 – כ"ז באלול ה'תשל"ב, 6 בספטמבר 1972) היה מאמן נבחרת ישראל בהרמת משקולות ושופט וכן חבר משלחת ישראל באולימפיאדת מינכן (1972), מקורבנות טבח הספורטאים באולימפיאדת מינכן.
ביוגרפיה.
יעקב שפרינגר נולד בעיר קאליש שבפולין. למד באקדמיה לחינוך גופני בוורשה, הוסמך כמורה לחינוך גופני והיה גם מתאגרף מצטיין. בפולין זכה להסמכה כשופט בינלאומי בהרמת משקולות והודות לכישוריו ולהצטיינותו, מונה כאחראי על מדור האתלטיקה הכבדה (איגרוף, היאבקות והרמת משקולות) במיניסטריון לספורט בפולין. הוא אף ייצג את פולין בשתי אולימפיאדות: בשנת 1952 ובשנת 1956.
בשנת 1957 עלה לישראל והתגורר בבת ים, שם לימד חינוך גופני בבית ספר תיכון רמות והיה מורה לספורט בבית הספר היסודי ראשונים. במקביל, שימש כרכז ספורט במועדון קהילתי ביפו ועשה עבודה חינוכית חשובה עם נוער במצוקה.
שפרינגר ייסד בארץ את ענף הרמת המשקולות, על ידי כך שארגן קורסים להכשרת שופטים בינלאומיים במקצוע וייסד ליגה. כמו כן, שימש כמאמן נבחרת ישראל בהרמת משקולות במשך 15 שנים. במהלך השנים בהן היה פעיל, חולל מהפכה של ממש בענף הרמת המשקולות. הוא ייצג את ישראל כשופט בינלאומי וכמאמן נבחרת ישראל. בזכות פועלו, קם דור שלם של ספורטאים, מאמנים ושופטים בישראל. שניים מהם, זאב פרידמן ויוסף רומנו, נרצחו יחד עמו באולימפיאדת מינכן.
המשחקים האולימפיים במינכן העניקו לשפרינגר את העיגול החמישי, כשופט בינלאומי באולימפיאדה החמישית שלו. ימים ספורים לפני הרצח שימש כשופט בתחרות בה נקבעו שני שיאי עולם.
נסיבות מותו.
אור לבוקר יום שלישי 5 בספטמבר 1972 פרצו מספר מחבלים לכפר האולימפי במינכן ונכנסו לבניין בו התגוררו חברי המשלחת הישראלית לאולימפיאדה. המחבלים התפרצו לאחד החדרים בו שהו שישה ישראלים, ביניהם שפרינגר, ודרשו מהם להובילם לחדרים נוספים בהם ישנו באותה עת ספורטאים. הנחטפים הצביעו על חדר בו שהו שישה ישראלים נוספים ונכנסנו פנימה. בעודם יורדים במדרגות ניסו שניים מהישראלים להימלט. האחד, משה ויינברג, נורה ונהרג והשני הצליח להימלט לחופשי.
בין המחבלים, שהחזיקו 10 בני ערובה, לבין הרשויות הגרמניות נפתח משא ומתן מתיש, שנמשך יום שלם. במהלכו ירו המחבלים בחטוף נוסף, מרים המשקולות יוסף רומנו.
אחרי משא ומתן ארוך ומתיש הוסכם בין המחבלים לכוחות הביטחון הגרמנים שבני הערובה, יחד עם המחבלים, יועברו במסוקים לנמל התעופה הצבאי של מינכן ומשם ימריאו בקהיר. כל בני הערובה הועלו על שני מסוקים, שנחתו בנמל התעופה הצבאי, שם נעשה ניסיון חילוץ כושל על ידי הצבא הגרמני. במהלך הקרב רצחו המחבלים את כל תשעה בני הערובה.
יעקב שפרינגר היה בן 51 במותו והותיר אחריו אישה ושני ילדים. הוא הובא למנוחות בבית העלמין בחולון.
השומר הדתי
השומר הדתי בפולין.
התנועה ששמה הרשמי והמלא הוא כנסת השומר הדתי בפולין, נוסדה בשנת 1927 והייתה תנועת נוער ציונית דתית והשתייכה לברית העולמית של תורה ועבודה. התנועה שילבה בין פעילות ציונית וחלוצית לשמירה על קיום המצוות והמורשת היהודית. מאפיין מרכזי בתנועה היה השימוש בשפה העברית - חניכיה היו לומדים ושרים בעברית וקיימו פעילויות דומות לאלו שקיימו חברי תנועות הנוער האחרות, אך תוך הקפדה על שמירת המצוות. בוגריה התארגנו בקיבוצי הכשרה, לקראת עלייתם לא"י ורבים עלו חלק מחבריה נספו בשואה.
הרקע לתנועה בפולין.
ניצני התארגנות נוער דתי בפולין הנצו לפני כ-100 שנים, תחת שמות שונים ללא מסגרת משותפת. ב-1922 קם בוורשה מועדון נוער דתי בשם השומר הדתי. כנסת השמה"ד (השומר הדתי) התארגנה בקרקוב בשנת תרפ"ז, 1927, על ידי אליעזר אונגר וישראל בסטר. מייסדיה הונעו מכוח רעיונות מודרניים, תחושות ייאוש ואבדן תקווה ליהודים בפולין, סינתזה בין הדת והלאום, רעיון תורה-ועבודה (תו"ע) והתקווה לִבנות ולהיבנות בארץ ישראל. התנועה ינקה ממקורות ישראל הקדומים, מעולמה של החסידות, מהשקפות העולם הסוציאליסטיות ומעולמן של תנועות הנוער בישראל ובעמים. השֵם השומר הדתי סמל הכנסת, יג העיקרים,
התלבושת השומרית, הטקסים והמבנה מקורם בשומר הצעיר, שנטלה אותם מהצופים. היה זה ניסיון להציב חלופה דתית לשומר הצעיר שסחפה רבים מבני הנוער הדתי. בעשור הראשון לקיומה דיברה השומר הצעיר בשפה דתית ורק מאוחר יותר אמצה השקפת עולם מרקסיסטית. כנסת השמה"ד טיפחה מרד נעורים: שלילת הגולה, חינוך משותף לבנים ובנות, צופיות, רעיונות סוציאליסטיים ותביעה להגשמה. חלק מראשי המזרחי, רבנים, הורים וציבור אורתודוקסי התנגדו לה. תנועת נוער דתית מתמודדת עם פרדוקס - יסודה במרד נעורים והיא פועלת בקרב ציבור דתי-שמרני.
אזורי פעילות בפולין.