בדומה לאֶחיו זאוס ופוסידון, האדס לא נודע בנאמנותו לאשתו החוקית, והוא ניהל מספר פרשיות אהבה עם בנות זוג שונות. אחת ממאהבותיו הידועות הייתה הנימפה מינטה, שהצליחה לעורר את זעמה של פרספונה, וזו הפכה אותה לצמח המנטה. בדומה לכך, פרספונה הפכה מאהבת אחרת של האדס לעץ צפצפה.
תסאוס ופיריתואוס.
תסאוס ופיריתואוס היו גיבורים יווניים ידועים וחברים טובים שהתחייבו להינשא רק לאחת מבנותיו של זאוס. תסאוס בחר בהלנה, והוא וחברו חטפו אותה והחליטו להחזיקה עד שתהיה מבוגרת מספיק להינשא. פיריתואוס, מאידך, בחר להינשא לפרספונה. הם השאירו את הלנה עם אמו של תסאוס, בזמן שהם טיילו לעולם התחתון. האדס העמיד פנים כי הוא מארח אותם לסעודה, אך ברגע שהשניים התיישבו, נחשים התפתלו סביב רגליהם והשאירוהם שם.
בסופו של דבר, הרקולס שחרר את תסאוס, אך כשניסה לשחרר את פיריתואוס האדמה רעדה, תהום של אש נפתחה סביבם, ופיריתואוס נאלץ להישאר בשאול.
הרקולס.
מטלתו השתים עשרה והאחרונה של הרקולס הייתה להעלות ממעמקי השאול את קרברוס. בעזרתם של אתנה והרמס, הרקלס הגיע אל ממלכת המתים, ושם הוא התייצב לפני דודו האדס וביקש ממנו רשות להעלות את קרברוס אל האדמה. האדס נעתר לבקשתו, בתנאי שלכלב הנורא לא יאונה כל רע. יחד עם זאת, גרסאות אחרות של המיתוס מספרות שהאדס לא אפשר זאת להרקלס, והאחרון נאלץ להיאבק באל ובכלבו ולירות חץ בהאדס על מנת להשלים את סך משימותיו.
בתרבות.
בספרות.
בספר פרסי ג'קסון וגנב הברק מאת ריק ריידן האדס נחשד לגנב הברק.
סקנדינביה
סְקַנְדִּינַבְיָה היא אזור הנמצא בחצי האי סקנדינביה בצפון אירופה, הכולל את שטחיהן של המדינות נורווגיה, שוודיה ודנמרק. לעיתים סקנדינביה היא חלק מאזור המכונה "המדינות הנורדיות", הכולל גם את פינלנד, איסלנד, אולנד ואיי פארו, והמרחיקים נוהגים לכלול בו גם את גרינלנד. תושבי סקנדינביה מכונים סקנדינבים.
טרמינולוגיה ואטימולוגיה.
השימוש במונח "סקנדינביה", כמונח המתאר את שטחיהן של ממלכות דנמרק, נורווגיה ושוודיה, הוא חדש יחסית, ולדעת רוב החוקרים נעשה בו שימוש לראשונה במהלך המאה ה-18, עם עלייתה של התנועה הפאן-סקנדינבית, שהייתה פעילה באותה התקופה. לפני כן, היה המונח "סקנדינביה" מוכר בעיקר לחוקרים קלאסיים כדוגמת חוקר הטבע הרומאי פליניוס הזקן, ושימש לתיאור האזור הדרומי של חצי האי, בדגש על סקאניה. כאמור עם עליית התנועה הפאן-סקנדינבית במהלך המאה ה-18, והתבססותה במאה ה-19, החל המונח לשמש כמתאר את שטחיהן של ממלכות דנמרק, נורווגיה ושוודיה. דבר זה התבטא במיוחד בשיריו של המשורר והסופר הדני הנס כריסטיאן אנדרסן בשירים כמו "אני סקנדינבי" (1839). לאחר ביקור בשוודיה, הפך אנדרסן לתומך נלהב של התנועה הפאן-סקנדינבית. במכתב ובו שיר שנשלח לאחד מחבריו, הוא כתב:
לאורך הזמן חוקרים רבים נהגו לראות את סקנדינביה כאזור הכולל את האזורים בצפון אירופה אשר היו קשורים בקשר היסטורי עם דנמרק, נורווגיה ושוודיה. בין המאה ה-12 למאה ה-18, בהפסקה של כמאה שנים במהלך המאה ה-15 במסגרת איחוד קאלמאר, שלטה שוודיה בפינלנד. בדומה לכך, האיים איסלנד ואיי פארו נשלטו על ידי ממלכת נורווגיה (872–1397) ולאחר מכן, בין המאה ה-16 למאה ה-19 היו נתונים לשליטה דנית. תושבי האי אולנד הם שוודים, והוא נתון לשליטה פינית החל משנת 1917. כל אזורים אלו, כאמור נחשבים היום כחלק מסקנדינביה.
מחוץ לצפון אירופה, ישנם אזורים נוספים אשר היו נתונים במהלך ההיסטוריה לשליטה סקנדינבית כמו טירת אוסו של דנמרק בגאנה ושוודיה החדשה של שוודיה בצפון אמריקה. אזורים אלו לא נכללים בסקנדינביה משתי סיבות, הסיבה הראשונה היא שהקשר ההיסטורי בין אזורים אלו לסקנדינביה התמצה בלא יותר ממספר עשורים של שליטה פוליטית סקנדינבית, וממעט התיישבות כזאת. הסיבה השנייה היא שאזורים אלו אינם מהווים חלק מצפון אירופה.
גרינלנד, הייתה נתונה לשלטון דני ממושך לאורך מאות השנים האחרונות, ונשארה כזאת עד ימינו, אם כי מאז 1979 היא נהנית מאוטונומיה חלקית. יש הכוללים את האזור בסקנדינביה, אך יש גם שלא עושים זאת. נימוק המתנגדים לרוב נובע מכך שאזור זה לדעת רבים כבר אינו באירופה ויותר צפון אמריקני.
אם נסכם, נציין שסקנדינביה היא מונח היסטורי וגאוגרפי כאחד, הכולל את כל האזורים בצפון אירופה, אשר היו בקשר פוליטי מובהק עם דנמרק, נורווגיה או שוודיה.
גאוגרפיה.
אקלים.
בשל מיקומה הצפוני של סקנדינביה, נהנים תושביה משעות אור רבות בחודשי הקיץ. באזוריה הצפוניים השמש אינה שוקעת כלל בתקופה זו. לעומת זאת, בחודשי החורף המצב הפוך - שעות האור מעטות, ובאזורים הצפוניים השמש אינה זורחת כלל.
כלכלה.
כלכלת מדינות סקנדינביה מתאפיינת בצורה של מדינת רווחה ושלטון שנקרא סוציאל-דמוקרטי.
בנלוקס
בֶּנֶלוּקְס (Benelux) הוא איחוד כלכלי ופוליטי במערב אירופה הכולל את המדינות בלגיה, הולנד ולוקסמבורג. שם האזור נוצר מצירוף ההברות הראשונות של השם של כל מדינה (הולנד בהולנדית - Nederland, ומכאן: בלגיה, נדרלנד ולוקסמבורג), והוא נוצר כאיחוד כלכלי שיצרו המדינות (האיחוד הכלכלי של הבנלוקס). היום משתמשים במונח באופן כללי יותר, ולא רק כשמתכוונים לאיחוד הכלכלי. המילה "בנלוקס" נטבעה כפי הנראה על ידי כתב האקונומיסט בבלגיה באוגוסט 1946.
האיחוד הכלכלי של הבנלוקס הוקם בשנת 1958, והוא פעל לקידום התנועה החופשית של עובדים, שירותים וסחורות באזור. כמו כן, הקמתו תרמה מאוחר יותר להקמת האיחוד האירופי.
שטח אזור הבנלוקס: 74,102 קמ"ר. אוכלוסייתו מונה כ-27.1 מיליון נפש.
היסטוריה.
הסכם ראשון בין הולנד, בלגיה ולוקסמבורג נחתם בשנת 1932 ונקרא הסכם אוצ'י. בהסכם זה נקבע תהליך של הורדת מכסים בין המדינות. באוקטובר 1943, במהלך מלחמת העולם השנייה, חתמו הממשלות הגולות של המדינות על הסכם לקביעת שער החליפין בין גילדן הולנדי ופרנק בלגי וקבעו מנגנוני תמיכה במטבעות במקרה הצורך. בספטמבר 1944 חתמו הממשלות הגולות על הסכם ליצירת איחוד מכסים של המדינות. ב-14 במרץ 1947 נוסף על ההסכם פרוטוקול האג וב-3 במרץ 1958 נחתם חוזה בנלוקס שקבע מעבר חופשי של עובדים, סחורות, שירותים והון בין המדינות.
ראשי המדינות ניסו גם לנהל יחסי חוץ מתואמים בנושאים שעמדו על סדר היום העולמי, כמו היחס לישראל ב-1948, ודיוני נאט"ו.
כן ניהלו חברות בנלוקס דיונים משותפים עם מדינות אחרות על הסכמי סחר ופטור מאשרות באופן משותף.
20 בדצמבר
20 בדצמבר הוא היום ה־354 בשנה (355 בשנה מעוברת), בשבוע ה־51 בלוח הגרגוריאני. עד לסיום השנה, נשארו עוד 11 ימים.
23 בדצמבר
23 בדצמבר הוא היום ה־357 בשנה (358 בשנה מעוברת) בשבוע ה־51 בלוח הגרגוריאני. עד לסיום השנה, נשארו עוד 8 ימים.
נייטרון
נֵיטְרוֹן (Neutron; מלטינית: "שאינו נוטה לשום צד". ידוע בעברית גם באיות ובשמות: ניוטרון, נויטרון) הוא נוקליאון חסר מטען חשמלי. מסת המנוחה שלו היא כ-939.6 MeV, או כ-1.008665 יחידות מסה אטומית מאוחדת, מעט יותר מזו של הפרוטון, שמסתו כ-938.3 MeV.
הגרעין של כל סוגי האטומים, למעט האיזוטופ הנפוץ של מימן, המורכב מפרוטון אחד בלבד, מורכב מפרוטונים ונייטרונים. בתוך הגרעין, הנוקליאונים חווים תנודה (oscillation) בלתי פוסקת בין נייטרונים לפרוטונים, המותמרים מאחד לשני על ידי פליטה וקליטה של פאיונים. כאשר שני אטומים הם של אותו יסוד כימי (כלומר, הם בעלי מספר אטומי זהה) אך לכל אחד מהם יש מספר שונה של נייטרונים (כלומר, הם בעלי מספר מסה שונה), הם מהווים איזוטופים שונים של אותו יסוד.
מחוץ לגרעין, הנייטרון בלתי יציב ובעל אורך חיים ממוצע של כ־880 שניות בלבד. דעיכת נייטרון מתרחשת גם בגרעינים של אטומים לא יציבים, כלומר, רדיואקטיביים.
הנייטרון מכיל שלושה קווארקי ערכיות (valence quarks), שני קווארקי למטה (d) וקווארק למעלה (u) אחד. לפיכך, הנייטרון הוא באריון. בדעיכת בטא מינוס, אחד הקווארקים מסוג d שבנייטרון — שמסתו גדולה ממסת קווארק u — דועך לקווארק u ול. בוזון ה- דועך תוך כ- שניות לאלקטרון ולאנטי-נייטרינו אלקטרוני.
למרות שגם האטום במצבו הרגיל נטול מטען חשמלי, האטום גדול פי 10,000 לערך מהנייטרון ומורכב ממערכת מסובכת של אלקטרונים, בעלי מטען חשמלי שלילי, המפוזרים במסלולים נרחבים סביב גרעין טעון חיובית. חלקיקים בעלי מטען חשמלי, כגון פרוטונים, אלקטרונים וחלקיקי אלפא (גרעיני הליום), כמו גם קרינה אלקטרומגנטית (כגון קרינת גמא), מאבדים אנרגיה במעבר דרך חומר. הם מפעילים כוחות חשמליים המייננים את אטומי החומר דרכו הם עוברים. האנרגיה הנלקחת לצורך יינון שווה לאנרגיה שאבדה לחלקיקים הטעונים במעבר החומר, דבר הגורם להאטה, או על ידי קרינת גמא הנספגת. לעומת זאת, הנייטרון אינו מושפע על ידי כוחות אלו. הוא מושפע רק מהכוח הגרעיני, בעל טווח הפעולה הקצר מאוד, המשחק תפקיד רק כשהנייטרון מתקרב מאוד לגרעין האטום. לפיכך, נייטרון חופשי נע בדרכו ללא הפרעה עד שהוא מתנגש ישירות עם גרעין האטום. מכיוון שהנפח שתופס גרעין האטום הוא קטן מאוד, התנגשויות אלו קורות לעיתים נדירות והנייטרון עובר מרחק רב לפני ההתנגשות.
במקרה של התנגשות אלסטית, כללי ההתמדה הרגילים פועלים כבמקרה של התנגשות אלסטית בין כדורי ביליארד. אם הגרעין שבו התנגש הנייטרון הוא כבד, הוא צובר מהירות מעטה יחסית, אך אם ההתנגשות הייתה עם פרוטון שמסתו שוות ערך למסת הנייטרון, הפרוטון נזרק קדימה במהירות קרובה למהירות המקורית של הנייטרון, שבמקביל מואט בהתאם. התנגשויות משניות כתוצאה מכך ניתנות לאיתור מכיוון שהחלקיקים המושפעים מהתנגשויות אלו טעונים במטען חשמלי וגורמים ליינון.