בטורניר הראשון שנערך באולימפיאדת טוקיו (1964), השתתפו עשר נבחרות של גברים ושש נבחרות של נשים. כל הנבחרות שיחקו נגד כולן, ודירוגן היה בהתאם לתוצאות המשחקים שלהן. האלופה האולימפית הראשונה בטורניר הגברים הייתה נבחרת ברית המועצות, ואלופת הנשים הייתה נבחרת יפן. לקראת אולימפיאדת מקסיקו סיטי (1968), שקל הוועד האולימפי הבינלאומי לבטל את הטורניר, אך בסופו של דבר הוא התקיים, במתכונת דומה, אך מספר נבחרות הנשים עלה לשמונה.
מאחר ששיטת הטורניר אפשרה מצב שבו האלופה יכולה להיקבע כבר לפני מחזור הסיום, אם צברה מספיק נקודות, מה שהיה מביא לאיבוד עניין מצד הקהל, שונתה שיטת המשחקים באולימפיאדת מינכן (1972). מספר נבחרות הגברים עלה ל-12, והן חולקו לשני בתים בני שש נבחרות. בתום שלב הבתים, הנבחרות שסיימו בשני המקומות הראשונים בכל בית העפילו לשלב חצי הגמר, ושיחקו זו נגד זו בשיטת הצלבה. המנצחות העפילו לשלב הגמר, והמפסידות שיחקו על מדליית הארד. הנבחרות שסיימו במקום השלישי והרביעי בכל בית שיחקו במשחקי דירוג על מקומות 5 עד 8, הנבחרות שסיימו במקום החמישי בכל בית שיחקו במשחק דירוג על המקום התשיעי, והנבחרות שסיימו במקום השישי בכל בית שיחקו במשחק דירוג על המקום ה-11. טורניר הנשים כלל גם הפעם 8 נבחרות, אלא שבדומה לטורניר הגברים, הן חולקו לשני בתים. שתי הראשונות בכל בית העפילו לחצי הגמר, בדומה לגברים, ושתי האחרונות בכל בית המשיכו למשחקי הדירוג על מקומות 5 עד 8.
מאז אולימפיאדת מינכן נערכו שינויים מינוריים בלבד בשיטת הטורנירים. באולימפיאדות שבין אולימפיאדת מונטריאול (1976) לאולימפיאדת לוס אנג'לס (1984) צומצם מספר נבחרות הגברים לעשר, אך הועלה מחדש ל-12 באולימפיאדת סיאול (1988). באולימפיאדת אטלנטה (1996) בוטלו משחקי הדירוג על המקום התשיעי ועל המקום ה-11. במקום זאת, ארבע הנבחרות הראשונות בכל בית עלו לשלב רבע הגמר בשיטת הצלבה, ורק לאחריו העפילו המנצחות לשלב חצי הגמר והמפסידות למשחקי הדירוג על מקומות 5 עד 8. באולימפיאדת אתונה (2004) בוטלו גם משחקי הדירוג על מקומות 5 עד 8. טורניר הנשים המשיך להתקיים במתכונת זהה עד אולימפיאדת ברצלונה (1992). מאז אולימפיאדת אטלנטה (1996) עלה מספר הנבחרות המשתתפות ל-12, והטורניר נערך בשיטה זהה לטורניר הגברים, כולל השינוי שנערך באולימפיאדת אטלנטה.
השחקן המצטיין.
מאז אולימפיאדת לוס אנג'לס (1984) נהוג לבחור את השחקן והשחקנית המצטיינים (MVP) בכל טורניר.
השתתפות.
נשים.
39 נבחרות כדורעף לנשים השתתפו לאורך השנים במשחקים האולימפיים. נבחרת יפן השתתפה בהם 12 פעמים, ונבחרות ארצות הברית וקוריאה הדרומית השתתפו 11 פעמים כל אחת.
גברים.
37 נבחרות כדורעף לגברים השתתפו לאורך השנים במשחקים האולימפיים. נבחרת ברזיל היא היחידה שהשתתפה בכל 14 הטורנירים. נבחרות איטליה וארצות הברית השתתפו ב-11 טורנירים כל אחת.
עיבוד תמונה מגמתי
עיבוד תמונה מגמתי, טפלול תמונה או מניפולציה של תמונה (באנגלית: Photo manipulation) הוא תהליך המבוצע על ידי אמן באמצעות כלים מתאימים כדי לקבל מן התמונה את התוצאה הרצויה. המונח מתייחס כיום בעיקר לעיבוד תמונה ממוחשב, בו ניתן לבחור מתוך יישומי תוכנה רבים ומגוונים, החל ביישומים מקצועיים ועד תוכנת הדמיה בסיסית למשתמש המזדמן.
תהליך זה היה ניתן לביצוע גם קודם לעידן המחשב, כאשר האמצעים הנפוצים ביותר היו לרוב חדר חושך, דיו, ומברשות אוויר. כיום, התהליך ניתן לביצוע על ידי תוכנות מחשב המתמחות בעיבוד תמונה; אחת מן המפורסמות שבהן היא תוכנת פוטושופ מבית אדובי מערכות. בישראל, שמה של תוכנת פוטושופ הפך לשם גנרי לכלל תהליך עיבוד התמונה, ובמדיה ההמונית מרבים לתאר את התהליך כ"עשיית פוטושופ"
סוגי העריכה הדיגיטלית המגמתית.
בעריכה דיגיטלית בדרך כלל מצלמים את התמונות במצלמה דיגיטלית ואפשר לקבל את הקלט ישירות למחשב. אפשר להעביר לפורמט דיגיטלי גם שקפים, תשלילים או תמונות מודפסות, וזאת באמצעות סורק. את התמונות ניתן להשיג גם ממאגרי תמונות לצרכים ספציפיים. עם הופעתם של המחשבים, משטחים לרישום דיגיטלי והמצלמות הדיגיטליות, תחת המושג "עריכת תמונות" כוללים כיום את כל מה שניתן לבצע על הצילום, בין בחדר חושך או באמצעים ממוחשבים. לא פעם טפלול התמונה בולט ביותר, ובא לידי ביטוי לא רק בשינויים עדינים באיזון בין הצבעים או בקונטרסט, אלא אפילו ב"הלבשת" הראש על גוף שונה, בהעלמת דמויות או חלקי גוף מן התמונה או בשינוי הטקסט על גבי שלטים, לדוגמה.
תוכנת עריכת תמונות יכולה לשמש ליצירת אפקטים ועיוות תמונה עד לקבלת התוצאה הרצויה. התוצאה המתקבלת עשויה להיות דומה במעט לתמונה המקורית – ואף להיות שונה ממנה כמעט לגמרי. עיבוד תמונה מגמתי מקובל כיום כסוג של אמנות.
תת-סוגים של ריטוש תמונה דיגיטלית.
עיבוד לצורך שיקום התמונה או שיפורה (התאמת צבעים / ניגודיות / איזון לבן, חדות, רעש, הסרת אלמנטים או פגמים גלויים על עור או חומרים).
משמש כסוג של אמנות או לשימוש מסחרי. בריטוש יצירתי עורכים את התמונה ליצירת תמונות מלוטשות ומעניינות יותר, לצורכי אופנה, יופי או צילום פרסומת.
אחד התחומים הבולטים ביותר בריטוש היצירתי הוא הרכבת תמונה (compositing), שבה האמן הדיגיטלי משתמש במספר תמונות כדי ליצור תמונה אחת. כיום משמשת גרפיקה ממוחשבת תלת-ממדית יותר ויותר להוספת אלמנטים או אפילו מקומות ורקעים. בסוג זה של הרכבת תמונה נעשה שימוש נרחב במקרים שבהם יהיה קשה או אפילו בלתי אפשרי מבחינה טכנית לבצע צילום קונבנציונלי באתר או אפילו בסטודיו.
אורלי וולד
שטולפרשטיינה
פטרה קלי
פטרה קרין קלי (בגרמנית: Petra Karin Kelly; 29 בנובמבר 1947 - 1 באוקטובר 1992) הייתה פוליטיקאית, פעילת שלום ואקטיביסטית גרמנייה. היא מוכרת בעיקר כמייסדת מפלגת הירוקים הגרמנית. היא הגתה את רעיון הקמת המפלגה הירוקה והקימה את המפלגה הראשונה שפעלה ברמה הארצית הן בגרמניה והן בעולם. לקלי היה תפקיד מרכזי ברשת הפעילים שהתנגדו להתחמשות גרעינית והיא שימשה כדוברת שלהם במרכזי הכוח. היא מילאה תפקיד חשוב בשילוב נושאי איכות הסביבה במיינסטרים הפוליטי במערב גרמניה. נורתה על ידי בן זוגה בזמן שישנה ב-1992.
חייה.
קלי נולדה בשנת 1947 בגינצבורג שבבוואריה בשם פטרה קרין להמן. היא שינתה את שם משפחתה לקלי לאחר שאמה נישאה לקצין אמריקאי שזהו שם משפחתו. היא התחנכה במנזר קתולי בגינזבורג, ובשנת 1959 משפחתה היגרה לארצות הברית, שם השלימה את לימוד התיכון בג'ורג'יה ווירג'יניה. קלי למדה מדעי המדינה באוניברסיטת אמריקה שבוושינגטון, בזמן לימודיה התנדבה בקמפיין הבחירות של רוברט קנדי ויוברט האמפרי והשתתפה בהפגנות נגד מלחמת וייטנאם ומדיניות החימוש הגרעיני של ארצות הברית. היא קיבלה השראה ממרטין לותר קינג ומהאטמה גנדי. כשסיימה את לימודיה, בשנת 1970, עברה לאמסטרדם שם חקרה את האפשרויות לאיחוד אירופאי. שנה לאחר מכן היא החלה את הקריירה שלה בנציבות האירופית. באותן שנים השתתפה במספר מאבקים סביבתיים והייתה פעילת שלום. לאחר מכן עבדה בוועדה החברתית כלכלית של האיחוד האירופי, שם פעלה בתחום שמירת הסביבה, בריאות וחינוך. קלי עקבה אחרי פעולות המחאה של ארגוני השטח שפעלו נגד נשק גרעיני והשתכנעה כי פעילותם היא דרך פוליטית חלופית, כוללת יותר, לאירופה.
פעילות פוליטית.
מפלגת הירוקים.
ב־1979 שלחה קלי מכתב פתוח להלמוט שמידט, שכיהן כראש סיעת SPD בבונדסטאג, בו הודיעה על פרישתה מהמפלגה והקמת גוף פוליטי חדש שיפעל למען הסביבה והשלום ויקדם שוויון בין נשים לגברים, ולא רק כמראית עין. שמידט תמך בהתחמשות גרעינית ואילו קלי התנגדה בצורה חריפה לנושא.
לקראת הבחירות הראשונות לפרלמנט האירופי, במרץ 1979, נפגשה קבוצות פעילים ירוקים בפרנקפורט, במטרה לגבש גוף עצמאי שינסה להיבחר לפרלמנט. המועמדים הראשונים היו קלי ורולנד ווגט שבאו מתוך תפיסה יותר רדיקלית ובמקומות הבאים היו נציגים יותר שמרנים כמו הרברט גרוהל. אולם, למתנגדי החימוש הגרעיני היה רוב בקבוצה. הם לא זכו במושב בפרלמנט האירופי אך בשנת 1983 הירוקים זכו ב-27 מושבים בבונדסטאג. קלי נבחרה כחברת פרלמנט מבוואריה. בשנת 1987 נבחרה בשנית, עם מספר קולות גדול יותר.
ב-4 במאי 1983, קלי וגבריאלה גוטוואלד, חברת פרלמנט מטעם הירוקים, הניפו שלט גדול בשעה שהקנצלר הלמוט קוהל נתן הצהרה פוליטית רשמית (Regierungserklärung). הן מחו על רציחתם של רופא גרמני, אלברכט פלפום, ו-13 אזרחי ניקרגואה בזמן מלחמת הגרילה במדינה. לטענתן, התמיכה של קול בפעילות ארצות הברית בניקרגואה הופך אותו לאחראי למותם. עשרה ימים לאחר מכן, ב-14 במאי, קלי ועוד ארבעה חברי פרלמנט מטעם הירוקים הניפו כרזות בכיכר אלכסנדרפלאץ במזרח ברלין עם הכיתוב "הירוקים - וכתתו חרבותם לאיתים" ו-"פירוק הנשק במזרח ובמערב". הם נעצרו לזמן קצר ולאחר מכן שוחררו והוחזרו למערב ברלין. הרשויות במזרח גרמניה הגיבו בסלחנות להפגנה משום שמפלגת הירוקים התנגדה להחלטת נאט"ו הכפולה שלכאורה מצמצה את החימוש של הגושים, אך למעשה לא מנעה אותו. אריך הונקר התנצל על מעצרם של הירוקים והזמין את קלי לפגישה עמו. היא הגיעה לפגישה עם חולצה עם איור של חרב ואת. לא היו פגישות נוספות בין פוליטיקאים ממזרח גרמניה לחברי מפלגת הירוקים ונאסרה כניסה שלהם למזרח גרמניה.