עיצור מכתשי מלועלע, סותם, אטום [tˤ].
עיצור מכתשי מלועלע, סותם, אטום הוא צליל עיצורי הקיים במספר שפות מדוברות. סימן ה-IPA לעיצור הוא /tˤ/. זהו הצליל הישן לאות ט, וניתן היה לשמעו בהגיית העברית הטברנית ובשומרונית. זהו צליל האות הערבית ط.
עיצור מכתשי משופתת, סותם, אטום [tʷ].
עיצור מכתשי משופתת, סותם, אטום הוא צליל עיצורי הקיים במספר שפות מדוברות. סימן ה-IPA לעיצור הוא /tʷ/.
מוזיאון בית יאיר
אויהל
In The End
גוגל גלאס
גוגל גלאס (באנגלית: Google Glass) היה מיזם מחקר ופיתוח של חברת X המתמקד ביצירת אבטיפוס של משקפיים עם מסך תצוגה, אשר יוכלו להציג מציאות רבודה (שילוב של שכבות עצמים וירטואליים לתוך מציאות אמיתית). בינואר 2015 הודיעה גוגל על השהייה של המיזם במתכונת בה פעל עד לאותו היום, תוך ציון כי תקים חטיבה נפרדת שתעסוק בפיתוח משקפיים חכמים.
היסטוריית המיזם.
Project Glass מפותח על ידי גוגל במתקן שמיקומו מעולם לא נחשף המכונה באמצעי התקשורת Google X Lab, בו מפותחות גם טכנולוגיות עתידניות אחרות, כגון מכונית ללא נהג. על אף שמסכי תצוגה המציגים מציאות רבודה אינם רעיון חדש בפני עצמו, פרויקט זה משך תשומת לב תקשורתית רבה. זאת בעיקר משום שהפרויקט מפותח על ידי תאגיד ציבורי גדול, וכמו כן מפני שהאבטיפוס הוא קטן-ממדים באופן משמעותי בהשוואה לכל מסכי התצוגה המציגים מציאות רבודה שהושקו עד היום. המוצר שהוצג בעת החשיפה הראשונית של הפרויקט דומה במראהו לזוג משקפיים רגילים כאשר העדשה הוחלפה במערכת תצוגה עילית, אותה יוכלו המשתמשים בעתיד גם להתקין על גבי משקפיים רגילים.
הבדיקות למוצר החלו באפריל 2012. הניו יורק טיימס דיווח כי המשקפיים יהיו זמינים ב"עלות של סמארטפונים כיום", בסביבות 250 עד 600 דולרים, ויהיו זמינים לציבור עד סוף שנת 2013.
הייעוד של מוצרי Project Glass יהיה לאפשר להציג מידע הזמין כיום לרוב המשתמשים בטלפונים חכמים מבלי שיהיה צורך להפעיל את היישומים באמצעות הידיים, וכמו כן הם יאפשרו לקיים אינטראקציה עם האינטרנט באמצעות פקודות קוליות שיעבדו על בסיס עיבוד שפה טבעית, באופן הדומה מאוד ליישום ה-סירי ב-אייפון. כדי להפעיל את הזיהוי הקולי יש להגיד בקול "OK GLASS" ולתת את הפקודה לדוגמה "TAKE A PHOTO". הזיהוי הקולי יהיה זמין לראשונה בשפה אנגלית אך בעתיד צפוי לפעול גם בשפה העברית. המשקפיים יופעלו על מערכת ההפעלה אנדרואיד (מערכת ההפעלה של גוגל).
בחודש אפריל 2013 החלה גוגל להפיץ את משקפיה עבור המפתחים ברחבי העולם שהזמינו את המשקפיים מבעוד מועד וזאת כדי שיחלו לבנות אפליקציות ייעודיות עבור המשקפיים. הטכנולוגיה מאפשרת שילוב תמידי של הוירטואלי למציאות כמציאות רבודה. יישומי גוגל יפותחו בחינם על ידי מפתחי צד שלישי. ב-16 במאי הודיעה גוגל על הוצאת אפליקציות ליישומי חדשות, זיהוי פנים, פעילות גופנית, צילום, תרגום, שיתוף תמונות ברשתות חברתיות ועוד. בדצמבר 2013 הודיעה גוגל לציבור חובשי המשקפיים כי היא עובדת כיום על דגם המשלב את עדשת המשקפיים עם הטכנולוגיה של גוגל כך שגם הם יוכלו ליהנות מהמשקפיים.
בינואר 2015 הודיעה גוגל על הפסקת מכירת המשקפיים החכמים ושהייה של המיזם במתכונת בה פעל עד לאותה עת.
רעיון הטכנולוגיה הלבישה.
הטכנולוגיה החדשה של משקפי גוגל עוררה דיון ציבורי באמצעי התקשורת על אופן השימוש העתידי שלנו בה. בין היתר עלו שאלות אתיות בנוגע לכיצד העולם צריך להיערך לטכנולוגיה שכזו. דוגמה לדיון שכזה עלתה כאשר נהגת בקליפורניה בארצות הברית נעצרה על מהירות מופרזת וקיבלה כפל קנס על כך שהרכיבה את משקפי גוגל בטענה כי הם חוסמות את שדה הראייה במהלך נהיגה וכי יש במדינה חוק האוסר על צפייה בצגים במהלך נהיגה. בעקבות המקרה, מדינות נוספות ברחבי העולם החלו לאסור על השימוש במשקפיים במהלך נהיגה כמו בריטניה, אילינוי, מערב וירג'יניה ועוד.
פרטיות.
חששות רבים עלו על ידי מקורות שונים בנוגע לחדירה לפרטיות, כללי ההתנהגות, האתיקה של השימוש במכשיר והקלטת המשתמשים בו ללא רשותם. אחת הטענות הייתה שכיום קיימים שירותי אינטרנט כמו תצוגת הרחוב של גוגל, העושה את אותה הפעולה בקנה מידה עצום ואין מחלוקת כי משקפי גוגל יפרו זכויות של פרטיות גם כן.
שוחרי פרטיות מודאגים מכך שמרכיבי המשקפיים עשויים להיות מסוגלים לזהות זרים בציבור באמצעות זיהוי תווי פנים בגלוי או בחשאי ואף להקליט ולשדר את השיחות הפרטיות.
חששות נוספים הועלו לגבי חוקיותם של המשקפיים במספר מדינות, בעיקר ברוסיה, אוקראינה ועוד.
בחודש פברואר 2013, משתמש בגוגל גלאס הבחין בסוגיות משפטיות עם המשקפיים ופרסם לקהילת הגוגל גלאס כי המכשיר עשוי להיות לא חוקי לשימוש לפי החקיקה הנוכחית ברוסיה ובאוקראינה, האוסרות על שימוש ביישומי ריגול וגאדג'טים שיכולים להקליט וידאו, אודיו או לצלם באופן בולט.
חשש נוסף עלה על ידי הוועדה של הקונגרס האמריקני בכל מה שקשור לפרטיות והאבטחה של משתמשי המשקפיים במקרה והמכשיר נגנב או אבד.
כחלק מתגובתה לוועדה הממשלתית, גוגל הצהירה בתחילת יולי 2013, שהיא עובדת על מערכת נעילה והעלאת מודעות ליכולת של המשתמשים לאפס את המשקפיים מרחוק במקרה של אובדן.
שיקולי בטיחות.
עלה חשש בנוגע להפעלת כלי רכב בזמן השימוש בגוגל גלאס.
ב־31 ביולי 2013 דווח כי נהיגה בעת לבישת גוגל גלאס עשויה להיות מוחרמת בבריטניה, ותחשב כנהיגה רשלנית ועבירה על החוק, אשר תדרוש קנס כספי.
במרץ 2013, בעקבות החלטה של משרד התחבורה
בארצות הברית, במערב וירג'יניה, הוצע תיקון לחוק במדינה נגד הודעות SMS בזמן הנהיגה אשר יכלול איסורים כנגד "שימוש במחשב לביש עם תצוגה מותקנת בראש". הם טענו כי "הדבר העיקרי הוא דאגה לבטיחות, וכי המשקפיים יכולים להקרין טקסט או וידאו לתוך שדה ראייה שלך ושיש לכך הרבה פוטנציאל להסחת דעת בניגוד לחוק."
באוקטובר 2013, נהגת בקליפורניה קיבלה דוח כספי עבור נהיגה במהירות מופרזת ונעצרה על ידי קצין משטרת סן דייגו. הנהגת קיבלה כפל קנס על כך שהרכיבה את הגוגל גלאס במהלך הנסיעה בטענה שהמכשיר פוגע בשדה הראייה.
יישומי בריאות.
הגוגל גלאס עברו כמה ניסויים בנוגע לתחום הבריאות.
ביולי 2013 החל מחקר על השימוש וההשפעה של משקפי גוגל בשטח. המחקר נערך בחדרי ניתוח, אמבולנסים, מסוק טראומה, רפואה כללית, וטיפול בבית, כמו גם בתחבורה ציבורית לבחינת ראייה תקינה או ראייה לקויה.
ממצאים עיקריים של המחקר כללו:
בחודש יוני 2013, המנתח ד"ר רפאל גרוסמן היה האדם הראשון ששילב את גוגל גלאס בחדר הניתוח, כשהוא לבש את המכשיר במהלך PEG (גסטרוסטומיה אנדוסקופית).
בחודש אוגוסט 2013, גוגל גלאס כבר שולבה בשימוש גם במרכז הרפואי וקסנר שבאוניברסיטת המדינה של אוהיו ושאפשרה גם להתייעץ עם עמיתים מרחוק. המנתחים הצהירו כי .
יישומים באמנויות הבמה.
הגוגל גלאס משמשים מאז יוני 2014 באופרה, בה הם מתפקדים כמצלמה המאפשרת לשדר בפני הקהל את מה שרואים השחקנים שעל הבמה ובכך לספק חוויה עשירה יותר במהלך ההופעה.
חג שני
החג השני
מכון כ.ת.ר
VAX (ראשי תיבות של Virtual Address eXtension - הרחבת כתובת וירטואלית) הייתה סדרת מחשבים מבוססי ארכיטקטורה וסט פקודות אחידים שיוצרה ושווקה על ידי חברת דיגיטל בין סוף שנות ה-70 של המאה ה-20 לאמצע שנות ה-90 של המאה ה-20. הסדרה התפתחה בהנדסה משולבת יחד עם מערכת ההפעלה VMS, על מנת להשיג ניצול הדדי מיטבי. כעקרון, אותה מערכת הפעלה ואותם יישומים ותוכנות יכלו לרוץ על כל מחשבי הסדרה, ובכך לשמר השקעת לקוח בפיתוח תוכנה והכשרת עובדים, תוך שדרוג מערכות המחשב. רוב המחשבים בסדרה הוגדרו כ"מיני מחשבים" ואיפשרו לארגונים קטנים ובינוניים, במיוחד לאחר הצגת ה-VAXCluster (חיבור מספר מחשבים בתצורת אשכול מחשבים), להשיג שרת בעל יציבות, אמינות ועוצמת מחשוב כשל מחשב מרכזי, ללא העלויות הכרוכות באחזקת מחשב מרכזי (שדרש אולם מיוחד ומערכת קירור) ותוך גמישות תפעולית. בפני ארגונים גדולים פתחו מחשבי VAX אפשרות להציב מחשב ברמת המחלקה או הסניף (לכן שווק המחשב גם כ"מחשב מחלקתי"), להשיג ביזור וגמישות ולשחרר את המחלקות מהתחרות על משאבי המחשב המרכזי. בעוד המחשב המרכזי היה מיועד לעיבוד באצווה, ייועדו מחשבי VAX לעבודה מקוונת.
חברת דיגיטל הייתה ריכוזית ביותר. מערכת ההפעלה VMS הייתה מערכת הפעלה קניינית ולא פתוחה ורוב היישומים למחשבי VAX, חומרה, תוכנה, תקשורת וציוד היקפי, פותחו על ידי דיגיטל ישירות או תחת רישוי של דיגיטל. באמצע שנות ה-90 גברו מערכות מבוססות מעבדי אינטל ומערכת הפעלה חלונות ומכונות יוניקס על שרתי VAX בשל עלותן הזולה באופן משמעותי ופתיחותן לפיתוח חופשי של יישומים. זאת אף על פי שבמשך שנים רבות לא הצליחו מערכות אלה להשיג יציבות ואמינות כשל מחשבי ה-VAX.
החל מ-1992 הוחלפו מחשבי VAX במחשבים מסדרת Alpha, המבוססים על מעבד ייעודי. ב-1998 נרכשה דיגיטל על ידי קומפאק שנרכשה יותר מאוחר על ידי חברת היולט פקארד. עובדות אלה גרמו להפסקת השימוש במחשבי VAX בסוף שנות ה-90.
VAX-11/780.
ב-25 באוקטובר 1977 הוכרז מחשב VAX 11/780. שם המחשב נגזר מ-11-PDP, טיפוס המחשב הקודם של דיגיטל בגרסתו המתקדמת ביותר. המחשב התבסס על מילה בת 32 ביט (לעומת 16 ביט של ה-PDP) עם מרחב כתובות של 32 ביט וזיכרון פנימי בגודל 8M. במחשב כבר הייתה יציאת תקשורת נתונים ייעודית לתקשורת עם מחשבי VAX אחרים שנקראה CI (Computer Interconnect). לימים תשמש יציאה זו לתמיכה ב- VAXCluster. אפיק הנתונים, תווך העברת הנתונים המרכזי במחשב (ה-bus) היה, כמו במחשבי PDP, תווך ה-Q-Bus, ששירת את מחשבי הסדרה עד אמצע שנות השמונים.