הבוחרים בתהליך קבלת ההחלטות יכולים להיות מוצגים כשחקנים במשחק פשוט ומונוטוני עם N שחקנים, כאשר שחקנים עם העדפות זהות יוצרים קואליציה. שווי קואליציה יהיה 1 כאשר חברי הקואליציה הם אלה שמכריעים את תוצאת המשחק ללא קשר לבחירתם של השחקנים מחוץ לקואליציה, קואליציה כזו תקרא "מנצחת" . בדומה, שווי קואליציה יהיה 0 כאשר חברי הקואליציה לא יכולים להשפיע אפילו לא במעט על תוצאת המשחק. קואליציה כזו תקרא מפסידה.
בהתבסס על ערך שפלי, הסיקו שפלי ושוביק שכוחן של קואליציות לא בהכרח פרופורצינליות לגודלן. כוחה של קואליציה או כוחו של שחקן נמדדים על פי מספר הפעמים בהן השחקן או הקואליציה הם אלה המשפיעים על תוצאת המשחק.
כאשר רוצים לקבל החלטה בנושא מסוים נסדר את כל מקבלי ההחלטות (שחקנים) מימין לשמאל לפי מידת תמיכתם בעניין. הימני ביותר יעמוד התומך ביותר ברעיון והשמאלי ביותר יעמוד המתנגד הקיצוני ביותר. ביניהם יעמדו כל שאר מקבלי ההחלטות לפי מידת הסכמתם. לאחר שנסדר את כל המצביעים לפי הסדר ישנו שחקן מסוים שאם יצביע בעד, גם כל השחקנים שעמדו מימינו יצביעו בעד מכיוון שהם הרבה יותר תומכים ממנו וההצעה תתקבל. אם שחקן זה יצביע נגד אז כל השחקנים משמאלו יצביעו גם הם נגד מכיוון שהם הרבה פחות מסכימים ממנו ולכן ההצעה לא תתקבל. כלומר שחקן זה הוא בעצם זה שמכריע את הכף ומכאן כוחו.
כאשר יש צורך להכריע במספר נושאים מדד הכוח של שפלי ושוביק של שחקן מסוים הוא בעצם ההסתברות שהשחקן יהיה השחקן שמכריע את הכף. ככל שההסתברות של השחקן גבוהה יותר להיות שחקן כזה זה מעיד על כוח והשפעה גדולים יותר על קבלת ההחלטות.
דוגמה לשימוש במדד הכוח.
בניית קואליציה בפרלמנט
יו דאנסי
אמילי פוסט
אמילי פוסט (באנגלית: Emily Post, 27 באוקטובר 1872 - 25 בספטמבר 1960) אמריקאית שחיברה ספרים בנושא כללי נימוסים והליכות.
חייה.
פוסט נולדה כאמילי פרייס בבולטימור כבת יחידה למשפחה מהמעמד הגבוה. אביה היה אדריכל ידוע. בשנת 1877 עברה עם משפחתה לניו יורק בה קיבלה חינוך ביתי ובגיל מבוגר הלכה לבית ספר פרטי יוקרתי. היא נישאה בגיל צעיר לאדווין פוסט ונולדו לה שני בנים, בשנים 1893 ו-1895. עם הזמן בני הזוג ניהלו את חייהם יותר ויותר בנפרד זה מזה, כאשר אדווארד פוסט מקיים קשרים מחוץ למסגרת הנישואין.
בעקבות ניסיון סחיטה בחר פוסט שלא להענות לסחטן ולהעיד נגדו במשפט דיבה. בעקבות הפומביות של המשפט בחרה פוסט להתגרש מבעלה ומכיוון שבעלה איבד כספים רבים בעסקים כושלים, היא לא קיבלה מזונות ונאלצה להתפרנס בעצמה. כשבניה יצאו מהבית לפנימיות, החלה לכתוב כתבות בנושאי אדריכלות ועיצוב פנים בעיתונים וסיפורים לכתבי עת.
פוסט כתבה בסגנונות שונים, ובין השאר כתבה ספר מסעות הומוריסטי. בשנת 1922 כתבה ספר על נימוסים בחברה, בעסקים, בפוליטיקה ובבית, שהיה לרב-מכר ויצא במהדורות מעודכנות במשך שנים רבות. החל משנת 1931 היה לפוסט טור קבוע בעיתונים רבים והיא גם דברה על נושא הנימוסין בתוכניות רדיו.
בשנת 1946 היא הקימה את מכון אמילי פוסט שעוסק בנימוסין, ומנוהל על ידי צאצאיה הממשיכים בדרכה בכתיבה על נימוסין.
המועצה לאבטחת האינטרס של המשטר
כומס
עקרון העקביות
במשחק מיקוח בו ישנם יותר משני שחקנים, פתרון מקיים את עקרון העקביות (consistency) אם לאחר סיום המשחק כל זוג שחקנים שמחליט לחזור לבורר על-מנת לערער על חלקם בהסכם, ימצא שהבורר, הפוסק לפי מושג הפתרון formula_1, יחליט שלא לשנות את התוצאה.
ניסוח פורמלי.
משחק מיקוח עם formula_2 שחקנים הוא זוג formula_3 שבו:formula_4 היא קבוצה קמורה קומפקטית ולא ריקה.formula_5 היא נקודת אי-הסכמה. יש formula_6 המקיימת formula_7.
בדומה למקרה של שני שחקנים, פתרון הוא פונקציה המתאימה לכל משחק מיקוח נקודה formula_8. המשמעות היא שנקודה היא תוצאת המשא ומתן רק אם כל השחקנים יסכימו לשתף פעולה. לא נלקחת בחשבון אפשרות שקואליציה חלקית של שחקנים תשתף פעולה ותשיג לעצמה תוצאה שעדיפה לה על-פני formula_9.
קיים פתרון יחיד formula_10, עבור משפחת משחקי המיקוח עם formula_2 שחקנים, המקיים את עקרונות הסימטריה, היעילות, הקווריאנטיות תחת טרנספורמציות אפיניות, והאי-תלות באפשרויות לא רלוונטיות. הנקודה formula_12 היא הווקטור formula_13 ב- formula_14 שעבורו שטח המלבן ה-formula_2 ממדי formula_16 מקסימלי.
הגדרה.
פתרון formula_1 מקיים את עקרון העקביות אם לכל משחק מיקוח formula_3 ולכל שני שחקנים שונים formula_19, formula_20 הוא הפתרון של משחק המיקוח formula_21 עם שני שחקנים המוגדרת באופן הבא:
הפתרון היחיד המקיים את עקרונות היעילות, האנונימיות, הקווריאנטיות תחת טרנספורמציות אפיניות והעקביות הוא הפתרון formula_10 של נאש.
נושף אש
יורק אש
יורק אש או נושף אש הוא בדרן המופיע לרוב בקרקס או במופעי רחוב. במסגרת המופע הבדרן נושף מפיו נוזל דליק לעבר מקור אש, ובכך יוצר להבה גדולה יותר.
ישנה סברה לפיה מופע זה מקורו במנהגי הסגפנות ההינדים מהודו, בדומה לבליעת אש והליכה על גחלים.
יריקת אש היא פעילות בעלת סיכונים גבוהים לשרפה ולפגיעה מהאש. נוכחות עוזר עם מטף, שמיכה או מגבת לחה, לכיבוי האש במקרה של דליקה, היא אחת הדרכים להגברת השמירה על הבטיחות בפעילות זו.
יוזמת דארמה
סנטה מריה גלוריוזה דיי פרארי
NBA Live (סדרת משחקים)
סחר בנשים בישראל
סחר בנשים בישראל מתקיים במטרה להעסיקן בזנות. על פי רוב מתבצע הסחר בנשים שאינן אזרחיות ישראל, ושהובאו בהונאה לישראל. סחר הנשים בישראל הוא חלק ממגמה עולמית רחבה יותר של סחר למטרות זנות, שבו נשים מגויסות, לרוב במרמה ובמקרים רבים תוך אלימות קשה, לעבודה בזנות.
שינוי ההגדרה מ"זונות" ל"קורבנות סחר", הוא מאבק לשוני המהווה חלק ממאבק למען זכויות הנשים המנוצלות בזנות, מתוך הכרה כי שינוי ההגדרות מוביל לשינוי תפיסתי. ההגדרה של סחר בנשים באה להדגיש כי מדובר בקורבנות: נשים הנסחרות למטרות זנות וללא יכולת בחירה אמיתית תוך היותן נתונות לניצול ולפגיעה מתמשכת. זונה נתפסת כ"אחר", מודרת מהשיח ההגמוני ושרויה בשיח של הצפנה והשתקה. לעומת זאת, ההגדרה "קורבן סחר" היא הגדרה חדשה ומודרנית היוצרת הזדהות רבה יותר במסגרתו של השיח הליברלי על זכויות האדם ובמסגרת הביקורת על תוצאותיה השליליות של הגלובליזציה.
בישראל קיים מטה המאבק בסחר בנשים.
מאפיינים של הסחר בנשים בישראל.
סחר בנשים דרך גבול מצרים.
הסחר בנשים בישראל במתכונת של הסתננות דרך גבול מצרים התקיים מראשית שנות ה-90 של המאה ה-20. תופעת הסחר בנשים החלה להיות נפוצה עקב תהליכים גלובליים, כגון התפרקות ברית המועצות, שהובילו לתוצאות כלכליות וחברתיות שהשפיעו על הביטחון הסוציאלי של מיליונים, עד לכדי איום על פרנסתם וקיומם. נוסף על כך, התמוטטו רשתות התמיכה החברתיות בארצות הגוש הקומוניסטי לשעבר, יחד עם חקיקה ואכיפה מועטות כנגד סחר בבני אדם בארצות רבות, ובהן ישראל. לפיכך, הגירה נובעת בעיקר ממצוקה כלכלית ומרצון לשרוד. אדישות רשויות האכיפה והציבור בארצות אלה מאפשרות את שגשוג הסחר בנשים למטרת זנות.
על פי ההערכות, גילן הממוצע של הנשים שנסחרו למטרות זנות הוא 23, ורובן הובאו ממזרח אירופה: מולדובה, אוקראינה ורוסיה. רק 9% מהן דיווחו כי עבדו בזנות גם לפני הגעתן לישראל. 29% דיווחו כי היו מובטלות במדינת מוצאן; ואלו שעבדו, שימשו מזכירות, מורות, תופרות וכדומה, בשכר ממוצע של 38 דולר בחודש.
נכון ל-2009, מרבית הנשים שנסחרו הועברו לישראל דרך גבול ישראל-מצרים. לרוב הועברו מארץ מוצאן למוסקבה ומשם למצרים. הן הוברחו אל גבול ישראל-מצרים ברכב או ברגל, לעיתים במסעות מפרכים. דווח כי לעיתים הן נאנסו והוכו בדרך על ידי הבדואים המופקדים על ההברחה. עם כניסתן לישראל הן נמכרו לסרסורים; חלקן במכירה פומבית, חלקן במכירה פרטית יותר, וחלקן נכנסו כבר כשהן תחת בעלותו של סרסור אשר מימן את הבאתן.
בישראל עמד המחיר לאישה על סך של בין 4,000 ל-10,000 דולר, המחיר מותנה במראה ובאיכות התיעוד שברשות האישה, בגילהּ, בפגמי עור, בלידות ובניסיון עבר בזנות. ישנם סרסורים שמחוסר תקציב, התחלקו בבעלות על האשה עם סרסור נוסף, כשהרווחים מעבודתה מתחלקים ביניהם. לאחר מכירתן מגיע שלב העסקתן, שבו הדרכונים שלהן כבר לא ברשותן, מה שמהווה מכשול לבריחה אפשרית.
חלק ניכר מהנשים העוסקו בתנאים קשים של התנכרות, צפיפות והרעבה; הן עבדו במשך שבועות רצופים, וניתן להן יום חופש אחד בחודש במקרה הטוב. הן עבדו גם בתקופת הווסת, ובממוצע עבדו 13 שעות ביום. ענף הזנות מגלגל סכומי עתק, שמהם קיבלו הנשים עצמן שכר זעום. חלק מהנשים דיווחו כי סוחרים גבו מלקוח 100 עד 600 ש"ח, כשמתוכן הן זכו ל-20 ש"ח בלבד. אחוז לא מבוטל של נשים לא קיבלו את שכרן כלל. סוחרים וסרסורים נקטו לא פעם בצעדים של הטלת קנסות על הנשים כשהן ביצעו "עבירה" (שעלולה להיות גם לעיסת מסטיק) בסכום מופרז של אלפי דולרים, כשעיקר מטרתם הייתה להימנע מתשלום לנשים או לצמצם אותו.
סחר בנשים החל משנת 2012.
משנת 2006 הצטמצם במידה ניכרת מספרן של הנשים הנסחרות שהובאו לישראל. בשנת 2012 דו"ח מחלקת המדינה האמריקאית בנושא ציין את ישראל לחיוב. עם זאת, בשלב זה החל הסחר להופיע שוב, אם כי באופן פחות אלים מאשר בעבר. נכון לשנת 2016, הנשים שעסקו בזנות והובאו מחו"ל היו מבוגרות יותר, הובאו לכאן לפרקי זמן קצרים, האלימות כלפיהן היא נמוכה יותר, הן יכולות להסתובב באופן חופשי ולהרוויח סכומי כסף מסוימים.