מסע הפחדה, מכות ולקיחת בני ערובה אילץ פעילים פרו-אוקראינים רבים ומתנגדים ידועים להיפרדות לרוסיה לברוח מהאזור, והותיר את משאל העם להתקיים ללא כל התנגדות או קולות מתנגדים. לפחות 24 בני אדם הוחזקו בשבי על ידי מורדים באזור דונצק בזמן משאל העם, לפי ארגון Human Rights Watch. CNN דיווחה שראו כמה מצביעים מצביעים יותר מפעם אחת בקלפיות. כאשר ראיינו מצביעים בקלפי בדונצק, צוות "חדשות VICE" נעצר במשך שלוש שעות על ידי רעולי פנים עם רובי סער שדרשו את כרטיסי הזיכרון שלהם.
משאל העם החל מוקדם ב-10 במאי במריופול, שלפי פקיד הבחירות של הקבוצה הבדלנית, סרגיי בשוליה, נבע מהאפשרות שכוחות הביטחון האוקראינים יחזרו. גם מקומות אחרים דיווחו על הצבעה מוקדמת באזורים מסוימים. עבור שאר המחוז החלו הקלפיות ב-8 בבוקר ב-11 במאי. תושבי דונצק ולוגנסק המתגוררים ברוסיה יכלו להצביע במוסקבה. הצבעות לא מחייבות הוצגו גם בחו"ל, כולל בברצלונה כמפגן תמיכה. מקורות חדשות מקומיים טענו שתושבים רבים לא התכוונו להצביע בעוד שאחרים לא ידעו היכן ממוקמות הקלפיות.
רבים מהמצביעים לא היו ברשימות הרישום אך הורשו להצביע לאחר שהציגו מסמכי זיהוי. צוות של CNN ראה כמה אנשים מצביעים פעמיים בקלפי אחת, וה-BBC צילם אישה מכניסה שני פתקי הצבעה לאותה הקופסה. כתבים של העיתון הגרמני "בילד" עקבו אחר אדם שלדבריהם הצביע שמונה פעמים. הוא נשאל פעמיים אם הוא גר בדונצק. הוא ענה בשלילה, מה שלדברי פקידי הסקרים לא מהווה בעיה. מארגני משאל העם צמצמו את מספר תחנות ההצבעה, מה שהוביל לתורים ארוכים, ששודרו אז בטלוויזיה הרוסית כ"הוכחה" לכך ששיעור ההצבעה היה גבוה. לפי "הגרדיאן", במריופול איפה שעימותים יומיים לפני משאל העם בין המשמר הלאומי האוקראיני למפגינים מקומיים נגד קייב גרמו למותם של לפחות תשעה אנשים, "היו תורים עצומים של אנשים, שכמעט כולם אמרו שהם מצביעים כן לבדלנות". במריופול, עיר בת 500,000 תושבים, היו פתוחות רק ארבע עמדות הצבעה.
באותו יום, היו דיווחים כי בקרסנוארמייסק, יחידה של המשמר הלאומי האוקראיני, לאחר שנתקפה על ידי קהל, ירתה במפגין לא חמוש שהתעמת איתם למרות אזהרות חוזרות ונשנות.
תוצאות.
מארגני משאל העם הצהירו כי 2,252,867 הצביעו בעד שלטון עצמי, עם 256,040 נגד, עם אחוז הצבעה של כמעט 75%. לא ניתן היה לאמת תוצאות אלו באופן עצמאי.
משאל עם במחוז לוהנסק.
משאל העם.
הבוחרים יכלו לבחור כן או לא בתגובה לשאלה: "האם אתה תומך בהכרזה על עצמאות המדינה של הרפובליקה העממית לוהנסק?"
תוצאות.
השלטונות של הרפובליקה העממית לוהנסק הצהירו שאחוז ההצבעה היה 81%, אולם פקידי משרד הפנים האוקראיני העריכו שרק 24 אחוזים מאוכלוסיית הזכאים להצביע השתתפו בפועל. ההערכות אמרו כי 94–98% מאלה שהצביעו עשו זאת למען הפרדה. התוצאות הסופיות היו ש-96.2% הצביעו בעד הפרדה.
לאחר ההצבעה, סוכנות הידיעות הרוסית אינטרפקס דיווחה כי מנהיגי הרפובליקה העממית של לוגנסק דרשו פדרליזציה של אוקראינה כדרך היחידה לעצור את התפוררות המדינה.
משאל נגד.
ארגון.
שבע מועצות כפריות, כמו גם המחוזות דוברופיליה רוקרסנוארמיסק שבמחוז דונצק ביקשו להצטרף למחוז דניפרופטרובסק. מושל דניפרופטרובסק איהור קולומויסקי הודיע כי יתקיימו משאלי עם מקומיים על מנת לאפשר למחוז שלו לנהל ולספק שירות לערים במחוזות דונייצק ולוגנסק שרוצות להצטרף, וכי הוא מוכן לקבל את קליטת האזורים אם זה מה שהאוכלוסייה המקומית רוצה.
הסקר, שכותרתו "משאל עם לשלום, סדר ואחדות אוקראינה", נערך ב-11 במאי במקביל למשאלי העם הבדלניים. דו"ח של Ukrinform אמר כי הערים שהשתתפו במשאל העם כללו את דבלצבה, ינאקייבה, יאסינובתה, אבדייבקה, וולנובאקה, נובואזובסק ומריופול במחוז דונייצק, ואלצ'בסק, סטחנוב, בריאנקה, סיווירודונצק, רוביז'נה, קרמיננה, סטארובלסק וסוטאובה במחוז לוהנסק. לפי ועדת הבחירות המרכזית של אוקראינה (CEC), הקלפיות היו ניידות וקלפיות היו זמינות בכל האזורים שבשליטת הצבא או אכיפת החוק האוקראיני.
משאל העם.
"האם אתה שומר על הקהילה הטריטוריאלית שלך בתוך אוקראינה ועל האיחוד מחדש עם מחוז דניפרופטרובסק?"
תוצאות.
לפי דובר ה-CEC, מיכאילו ליסנקו, בסך הכל כ-2,883,000 אנשים הצביעו במשאל העם הנגדי. דווח על 69.1% (1,968,619) מהנשאלים שהצביעו בעד הצטרפות למחוז דניפרופטרובסק, 27.2% (774,912) הצביעו נגד הצטרפות למחוז דניפרופטרובסק או היפרדות מאוקראינה כחלק מהרפובליקות דונצק ולוגנסק, ו-3,41% הצביע בעד היפרדות מאוקראינה והפיכה לחלק מהרפובליקות של דונצק ולוהנסק.
לאחר מספר חודשים, עקב שליטת הצבא האוקראיני בדוברופיליה ובקרסנוארמייסק, הם נשארו כחלק ממחוז דונצק ללא הצטרפות.
לואיס דומנש אי מונטאנר
גנדי פיש
הממונה על היישומים הביומטריים
הממונה על היישומים הביומטריים עומד בראש היחידה להזדהות ויישומים ביומטריים במערך הסייבר הלאומי. מערך הסייבר הלאומי הוא גוף ממשלתי, האחראי על אבטחת מידע והגנת מרחב הסייבר הלאומי האזרחי של מדינת ישראל, על המדיניות של ישראל במרחב זה, על בניין הכוח הלאומי בסייבר ועל קידום וביסוס עצמתה של ישראל בתחום.
סמכויות ותפקיד הממונה נקבעו במסגרת חוק הכללת אמצעי זיהוי ביומטריים ונתוני זיהוי ביומטריים במסמכי זיהוי ובמאגר מידע, התש"ע 2009 בסעיף 30 לחוק וכן במסגרת החלטת ממשלה 4510 מיום 1.4.2012, בכללן:
תוכנית הפיקוח.
במסגרת תפקידו של הממונה עליו להמליץ על המדיניות הנוגעת ליישומים הביומטריים בפרויקט זה ועל היבטים מסוימים הנוגעים לאבטחת מידע, וכן לפקח על יישום הוראות חוק זה והתקנות, הכללים, הנחיות הרשות ונוהלי הרשות אשר נקבעו מכוחו וכן על פעולות ראש הרשות לניהול המאגר הביומטרי לפי חוק זה.
לצורך מימוש משימת הפיקוח גובשה תוכנית עבודה ("תוכנית הפיקוח ") הכוללת התייחסות לשלושה נדבכים מרכזיים במימוש החוק:
עבודת הפיקוח מתאפיינת במעבר על מסמכי הפרויקט הטכנולוגיים והנהלים המתקבלים מן הרשויות המפוקחות ומתן תגובה עליהם, פגישות עיתיות עם הגורמים הרלוונטיים, סיורים באתרי הפרויקט ומעקב אחר פערים עד לסגירתם. לצורך שיקוף עבודת הפיקוח לגורמים הרלוונטיים ובהם הכנסת, שר הפנים, ראשי הרשויות ראש מערך הסייבר, ואחרים, מפיץ הממונה על היישומים הביומטריים, דו"חות פיקוח עיתיים, המשקפים את העשייה בתקופה המדווחת, נושאים שנבדקו, פערים שיש לסגור וכאלה שנסגרו, אירועים מיוחדים בחיי הפרויקט. דוחות הפיקוח מפורסמים לציבור באתר מערך הסייבר הלאומי כגון זיהוי פנים במרחב הציבורי.
בנוסף, על הממונה על היישומים הביומטריים לגבש תוכנית לאומית אינטגרטיבית לשימוש ביישומים ביומטריים. המדיניות גובשה ואושרה על ידי ראש הממשלה ביום 2.11.2016 ובאמצעותה, מכווינה היחידה להזדהות וליישומים ביומטריים, גופים בממשלה ובמגזר הציבורי ביחס ליישומים ביומטריים המנוהלים על ידם.
Kurzgesagt
קורצגזגט
פלייאין ה-NBA
טורניר הפלייאין של ה-NBA (באנגלית: NBA Play-In Tournament) הוא הטורניר המקדים של פלייאוף ה-NBA. הוא קובע את שני המקומות האחרונים בפלייאוף במזרח ובמערב, והוא משוחק מיד לפני פלייאוף ה-NBA, שהוא הטורניר הראשי של הליגה ונחשב על ידה כנפרד מטורניר הפליי-אין. קבוצות שמסיימות את העונה הרגילה במקומות 7 עד 10 בדירוג של כל אזור מתחרות על המקומות 7 ו-8 המובילים לפלייאוף בכל אזור.
פורמט.
פורמט מקורי.
ב-4 ביוני 2020 אישרה מועצת הנגידים של ה-NBA את משחק הפליי-אין הראשון אי פעם בעונת 2019/20. המשחק היה חלק מהתוכניות של ה-NBA לבועה כחלק מחזרתה לשחק במהלך מגפת הקורונה. אם המקומות 8 ו-9 בכל אחד מהאזורים היו במרחק של ארבעה משחקים זה מזה, שתי הקבוצות היו משחקות זו מול זו במשחק פליי-אין. אם המדורגים 8 ינצחו את המשחק, הם היו עולים לפלייאוף. אם המדורגת 9 תנצח, ישוחק משחק שני. רק אם המדורגת 9 מנצחת במשחק השני היא עולה לפלייאוף.
פורמט נוכחי.
ב-19 בנובמבר 2020, מועצת הנגידים של ה-NBA אישרה פורמט לעונת 2020–21 לקיים טורניר פלייאוף בהשתתפות הקבוצות שדורגו 7 עד 10 בכל כנס. הקבוצה במקום ה-9 מארחת את הקבוצה במקום ה-10 במשחק נוק-אאוט. המדורגת 7 מארחת את הקבוצה במקום ה-8 במשחק אחד, כשהמנצחת עולה בתור המקום ה-7. המפסידה במשחק זה מארחת את המנצח במשחק ההדחה בין הקבוצות במקום ה-9 וה-10 כדי לקבוע את המדורגת 8. מתכונת הפלייאוף הרגילה של ה-NBA ממשיכה כרגיל.
מבנה הבראקט הנוכחי בכל אזור הוא כדלקמן:
תוצאות.
2020 הייתה העונה היחידה שבו שוחק הפורמט המקורי.
האזור המערבי.
מכיוון שבמקום התשיעי ממפיס גריזליס (34–39) סיימה את העונה חצי משחק אחרי פורטלנד טרייל בלייזרס שבמקום השמיני (35–39), נדרש פליי-אין כדי לקבוע את המדורגת ה-8 באזור.
האזור המזרחי.
מכיוון שבמקום התשיעי וושינגטון ויזארדס (25–47) סיימה 7.5 משחקים מאחורי אורלנדו מג'יק שבמקום השמיני (33–40), לא שוחק פליי-אין.
2021 הייתה העונה הראשונה שבה שוחק הפורמט החדש.
האזור המערבי.
מודגש - מנצחת
"נטוי" - מארחת
2022 הייתה העונה השנייה שהשתמשה בפורמט החדש.
סיקור בטלוויזיה.
בשנת 2020, ABC שידרה את משחק הפליי-אין היחיד. מאז 2021, TNT ו-ESPN מחזיקות בזכויות הטלוויזיה לטורניר. בשנת 2021, זכויות אלו נקבעו על ידי גמר האזור שהרשת שידרה. ב-2022 השתנו השידורים, כש-TNT שידרה את המשחקים בין המדורגות 7 ו-8 ו-ESPN שידרה את המשחקים בין המדורגות 9 ו-10. עם זאת, זכויות הטלוויזיה למשחק על המקום השמיני עדיין נקבעו לפי האזור שהגמר שלו ישודר ברשת.
תגובות בין-לאומיות למלחמת האזרחים בספרד