עונת השידורים מתחילה בחודש מרץ ומסתיימת בחודש פברואר ברטרוספקטיבה של סרטים שזכו בפרס האוסקר או היו מועמדים לפרס (אירוע המכונה בערוץ "31 ימים של אוסקר"). באוגוסט מוכרז "חודש הכוכבים" בו מוקדשים ימי שידור שלמים לשחקן קולנוע יחיד.
בשנת 2000 יזם הערוץ תחרות מלחינים צעירים, שנתבקשו להלחין מוזיקה מקורית לסרטי ראינוע ידועים. הערוץ יוזם גם הוצאת מהדורות DVD לסרטים קלאסיים שטרם עברו לפורמט זה. כן מקיים הערוץ אתר אינטרנט, ובמסגרתו הוא מחזיק מאגר מידע בשם TCMDB (TCM Data Base) הכולל מידע רב על סרטים ואנשי תעשיית הקולנוע, בדומה ל-IMDb, אך מתרכז בסרטים המשודרים בערוץ.
שידורי הערוץ בעולם ובישראל.
הערוץ משדר במספר רב של מדינות בעולם, ובין היתר באירופה, אסיה ואמריקה הלטינית. ערוץ משנה בשם TCM 2 פועל בבריטניה, ומציג סרטים פופולריים מספריית הסרטים של Turner Entertainment, שמכילה גם סרטים של MGM ושל האחים וורנר.
בישראל שודר הערוץ במשך שנים כחלק מ"חבילת הבסיס" של חברת HOT וחברות הכבלים שקדמו לה, וכן ב-YES. בשנת 2005 התגלעה מחלוקת כספית בין חברת טרנר ובין HOT, שהביאה להפסקת זיכיון השידור עבור הערוצים שבבעלות טרנר ב-HOT בנובמבר 2005, כגון CNN ו-Cartoon Network. על אף שערוץ CNN הוחזר לאחר מכן, לא חידשה חברת HOT את רכישת TCM. הערוץ המשיך בשידוריו בחברת YES וסיים את שידוריו ב-31 בדצמבר 2013 ב-YES.
משרד נייד
Smart phone
Smartphone
סמארטפון
סלמנדרה (מיתולוגיה)
סלמנדרה מופיעה במיתולוגיות השונות כבעל חיים בעל תכונות הקשורות באש. משמעות המילה בפרסית היא "בתוך אש". הסלמנדרה מופיעה במיתולוגיה היוונית והרומית ואף נזכרת בתלמוד.
במקורות ובתרבות.
אגדות שונות נקשרו בסלמנדרה בימי קדם. פליניוס כותב עליה באנציקלופדיה שלו, תולדות הטבע:
המקורות היהודיים קיבלו את האגדות בדבר הקשר בין הסלמנדרה לאש; לפי אחד מהם היא נוצרת מבעירה במשך שבע שנים, ולפי אחר היא נוצרת מבעירה של עצי הדס על ידי כישוף. בנוסף מיוחסת לה הגנה מפני אש באמצעות סיכה בדמהּ.
במקורות היווניים מתוארת הסלמנדרה כלטאה יורקת-אש או מוקפת בלהבות.
בחפיסת קלפי הטארוט ריידר-וייט, מופיע מוטיב הסלמנדרה בקלפים "מלך המטות" ו"נסיך המטות" מסדרת המטות המייצגים, בהתאמה, את מזל טלה ואת מזל קשת, שני מזלות מקבוצת מזלות האש.
הסופר יחיאל די-נור קרא לספר הראשון שכתב לאחר שחרורו מאושוויץ "סלמנדרה". שם המשפחה המעוברת שבחר לעצמו - "דינור", קשור אף הוא באש, בדומה לסלמנדרה.
בסרט "לשבור את הקרח 2" מופיעה סלמנדרה ממין זכר בשם ברוני, המייצגת את רוח האש בסרט.
פרידריך ראנקה
פרידריך ראנקה (בגרמנית: Friedrich Ranke) היה חוקר תרבות ופולקלור גרמני.
ביוגרפיה.
נולד ב-1882 כאחד משלושת בניו של התאולוג ליאופולד פרידריך ראנקה בעיר ליבק בגרמניה.
בשנים 1902–1907 ,עם סיום לימודיו בבית הספר היסודי בעירו, למד פילוסופיה אנגלית, גרמנית, ונורדית באוניברסיטאות של גטינגן, מינכן, וברלין.
את הדוקטורט קיבל באוניברסיטה של ברלין והתמחה במחקר בלשני ותרבותי של סיפורי העם הגרמניים.
בשנת 1912 התמנה למרצה באוניברסיטת גטינגן, וכיהן כפרופסור לבלשנות גרמנית עד 1921 שבה עבר לאוניברסיטת קניגסברג.
בשנת 1930 התמנה למשרה דומה באוניברסיטת ורוצלאב, אך בשנת 1938 נאלץ לפרוש מתפקידו עקב הלשנה של אחד מעמיתיו כי הוא מחזיק בדעות "לא אריות".
ראנקה עבר ללמד בלשנות גרמנית באוניברסיטת בזל, שם חי עד יום מותו בשנת 1950.
ראנקה התעניין במיוחד בחקר סיפורי העלילה העממים –גרמאניים. במחקריו ניסה לגבש את מהותה של הנפש הגרמנית כפי שמשתקפת בפולקלור העממי.
מעשיות טריסטן ואיזולדה, שירת הניבלונגים, ואגדות נורדיות אחרות מתקופת ימי הביניים שימשו כבסיס העיקרי למחקריו.
ראנקה ניתח את העלילות וטען כי גיבוריהן אינם בלתי מוסריים, אלא פועלים על פי צווי גורלם ולהגשמת מטרתם בהווה, ללא שיקולי עולם הבא כמקובל באמונה הנוצרית.
הצהרת העצמאות של הסייברספייס
"הצהרת העצמאות של הסייברספייס" (באנגלית: "A Declaration of the Independence of Cyberspace") היא מסמך שפרסם המשורר והפעיל הפוליטי האמריקני ג'ון פרי בארלו ב־8 בפברואר 1996. ההצהרה, אחד המסמכים הראשונים שעסקו באופן ישיר ביחסי הגומלין בין ממשלות באשר הן לרשת האינטרנט, זכתה לתהודה רבה וצוטטה במאמרים משפטיים ומקצועיים וביותר מ-40,000 אתרי אינטרנט.
רקע.
בארלו, פעיל פוליטי ותיק ואחד מכותבי השירים של להקת הגרייטפול דד, נמנה עם מייסדי קרן החזית האלקטרונית, עמותה ללא מטרת רווח ששמה לה למטרה להגן על חופש הפרט באינטרנט. לפני פרסום ההצהרה כתב רבות על האינטרנט כתופעה חברתית ומשפטית, ונודע במיוחד במאמר 'כלכלת הרעיונות' שהתפרסם במגזין Wired וכלל מספר רעיונות ששולבו מאוחר יותר בהצהרה. &lt;BR&gt;
ההצהרה התפרסמה בתגובה ל'חוק הטלקומוניקציה של 1996', שכלל סדרה של שינויים רגולטוריים בתחום התקשורת והאינטרנט, ועבר בקונגרס באותה שנה. במסגרת הרפורמה ניסו רשויות החוק בארצות הברית להגביל את חופש המידע באינטרנט.
נוסח ההצהרה.
ההצהרה כוללת 16 פסקאות קצרות, ונפתחת במילים:
ההצהרה שוללת את זכותן של ממשלות באשר הן, ובפרט ממשלת ארצות הברית, לחוקק חוקים המגבילים את חירויות הפרט באינטרנט. היא קובעת שבאינטרנט לא נהנית ממשלת ארצות הברית מהסכמת הנשלטים, כי הרשת נמשכת מעבר לגבולות המדינה, ולכן אין הממשל רשאי להחיל על הרשת את חוקי ארצות הברית. בארלו מציע כי במקום לכפוף את עצמה לחוקים חיצוניים, על האינטרנט להתנהל בהתאם לאמנות חברתיות שיתפתחו במרחב הקיברנטי על בסיס עיקרון ואהבת לרעך כמוך. סגנון הכתיבה מזכיר את הצהרת העצמאות של ארצות הברית, ומשתמש בפרפרזות על ציטוטים מתוך הכרזת העצמאות בפסקאות האחרונות. אף כי מוקד ההצהרה הוא ההתנגדות ל'חוק הטלקומוניקציה', המוזכר בה במפורש, היא מאשימה גם מדינות נוספות, ובהן איטליה, גרמניה וסין, בדיכוי זכויות הפרט באינטרנט.
תגובות וביקורות.
לאחר פרסומה צוטטה ההצהרה באתרי אינטרנט רבים; תשעה חודשים לאחר פרסומה הועתקה ההצהרה בלמעלה מ־40,000 אתרים. במסגרת ניסיון ליישם את עקרונות ההצהרה, יזם בית הספר למשפטים של אוניברסיטת שיקגו־קנט תוכנית של 'שופטים וירטואליים', שהיו אמורים ליישב מחלוקות מקוונות. בהמשך צוטטה ההצהרה במאמרים משפטיים וסוציולוגיים העוסקים באינטרנט.
התגובות מחוץ לאינטרנט היו נלהבות פחות, ולארי אירבינג, סגן שר המסחר האמריקני, ציין כי הסרת המגבלות על האינטרנט תאט את קצב הפריחה הכלכלית שהרשת עשויה הייתה לספק ליצרנים ולצרכנים. ב־2004 הסתייג אף בארלו עצמו מהאופטימיות המובעת בהצהרה, ואמר כי "כולנו מתבגרים ולומדים מהניסיון".
קבוצת צד
קבוצה צידית
סאעקה
סאעקה (בפרסית: صاعقه; בעברית: חזיז ורעם) הוא מטוס קרב סילוני חד-מושבי מתוצרת איראן. המטוס מבוסס, ככל הנראה, על ה-F-5 האמריקני, אך חלק ממאפייניו החיצוניים דומים דווקא לאלה של ה-F-18.
טיסת הניסוי הראשונה של המטוס נערכה ביולי 2004. על פי פרסומים איראניים, המטוס הוכנס לשירות מבצעי ב-6 בספטמבר 2006 כאשר ביצע משימות הפצצה במסגרת תרגיל צבאי של צבא איראן. המטוס נחשף לציבור במצעד צבאי שנערך ב-22 בספטמבר 2007.
מעט מאוד ידוע על מפרטי המטוס. מפקד חיל האוויר האיראני, בריגדיר גנרל אחמד מיגאני, ציין כי המטוס נושא מערכות טילים ומכ"ם מתקדמות. בפרסום איראני נאמר כי למטוס טווח של 3,000 קילומטרים.
צאעקה
אוריינות דיגיטלית
אוריינות דיגיטלית (Digital literacy) היא סוג של אוריינות מדיה המתמקדת ביכולת להבין את סביבת המחשב והאינטרנט. מייצגת מגוון מיומנויות טכניות, קוגניטיביות וסוציולוגיות לביצוע מטלות ולפתרון בעיות בסביבות דיגיטליות. האוריינות הדיגיטלית כוללת את היכולת לעבוד באופן יעיל עם תוכנות מחשב שונות, גלישה באמצעות דפדפן ועוד.
אדם בעל אוריינות דיגיטלית הוא אדם עם: ידע אודות העקרונות הבסיסיים של מחשבים; מיומנויות בשימוש ברשתות מחשבים; יכולת לקחת חלק בקהילות מקוונות ורשתות חברתיות תוך הקפדה על כללי התנהגות; כישורי חשיבה ביקורתית; יכולת למצוא, ללכוד, להעריך ולהבין מידע שהועלה על ידי טכנולוגיה דיגיטלית.
אוריינות דיגיטלית וחשיבותה.
אוריינות דיגיטלית נחשבת למיומנות הישרדות בעידן המידע, משום שהיא פותחת "דלתות דיגיטליות" לעולם הידע אשר מתחדש לנגד עינינו מדי יום ביומו.
מהפכת המידע הדיגיטלי אומנם נושאת עימה כוח להיטיב ולהועיל, אך יש בה גם כוח להזיק ולהשחית. האוריינות הדיגיטלית יכולה לאפשר לאדם לנצל באופן יעיל את יתרונות הטכנולוגיה באופן בטוח, תוך הישמרות מפני סכנות אפשריות.
בעוד סביבת האינטרנט הולכת ומתפתחת, עולה הצורך באוריינות דיגיטלית, כדי לעבוד כראוי בסביבות דיגיטליות, להעריך נתונים ומידע, ולכתוב בצורה אפקטיבית ומשמעותית.
הערכה של נתונים ומידע.
טכנולוגיות המידע והתקשורת הציפו את העולם בים של מידע נגיש וזמין. מידע זה פתוח וחשוף אך גם פרוץ ובלתי מבוקר.
אוריינות דיגיטלית מונעת מאנשים להאמין לשקרים ובדיות אשר מופצים באינטרנט או אשר נוצרו על ידי מניפולציית תמונות. הונאות דואר אלקטרוני ודיוג לעיתים רבות מנצלים את היתרון הטמון באנאלפביתיות דיגיטלית, דבר אשר עלול לעיתים לעלות לקורבנות כסף רב ולהפוך אותם לקורבנות לגנבת זהות.
תקשורת, קשרים חברתיים ומסחר.
המחשב והאינטרנט יכולים לשמש ליצירה וחיזוק של קשרים בין-אישיים. בהתאם לכך, ישנם מקרים בהם נוצרות חברויות באינטרנט, אשר יכולות להתקיים גם ללא קשר נוסף בעולם האמיתי.