בוני החל את הקריירה המקצועית שלו בשנת 2006, בקבוצת איסיאה וואזי מליגת העל של חוף השנהב. בשנת 2007 הגיע בוני לבריטניה, להתרשמות אצל קבוצת הפרמייר ליג ליברפול. בסופו של דבר לא הוצע לבוני חוזה בקבוצה. באוקטובר אותה שנה הצטרף בוני כמושאל לקבוצה הצ'כית ספרטה פראג. באופן מיידי החל בוני לשחק בקבוצת המילואים ספרטה פראג ב'. באותה עונה זכה עם ספרטה פראג ב' באליפות הליגה של בוהמיה, שהיא אחת מתוך שלוש הליגות המרכיבות של הליגה הצ'כית השלישית.
בעונה שלאחר מכן נרכש בוני על ידי ספרטה פראג. בעונתו הראשונה בסגל של הקבוצה הראשונה של ספרטה פראג, עונת , הופיע ב-16 משחקי ליגה, בהם הבקיע שלושה שערים. בעונת סייע לספרטה לזכות באליפות צ'כיה, בכך שהבקיע תשעה שערים ב-29 משחקי ליגה, והיה לאחד השחקנים החשובים בהרכב הקבוצה.
במחצית הראשונה של עונת כבש 17 שערים, בין היתר חמישה שערים בשש הופעות במסגרת שלב הבתים של הליגה האירופית.
בינואר 2011 בוני עבר לקבוצת הארדיוויזי ויטסה ארנהם. הוא חתם בקבוצה ההולנדית על חוזה לשלוש וחצי שנים.
בוני כבש את שער הבכורה שלו בוויטסה בהופעת הבכורה שלו במדי הקבוצה, ב-20 בפברואר 2011, במשחק הדרבי נגד דה חראפסחאפ, שנגמר בניצחון ויטסה 0–2.
בעונת בוני כבש 13 שערים ב-30 הופעות. בפברואר 2012 האריך את חוזהו בוויטסה עד שנת 2015. בעונה שלאחר מכן, עונת בוני כבש 31 שערי ליגה ב-30 משחקים, והיה מלך השערים של הליגה ההולנדית לעונה זו. בנוסף, באותה עונה קיבל את פרס השחקן הטוב ביותר בהולנד לשנת 2013.
ב-11 ביולי 2013 חתם בוני לסוונסי סיטי, המועדון הוולשי מהפרמייר ליג, ששילמה עבורו 12 מיליון לירות שטרלינג, על חוזה לארבע שנים. הוא ערך את הופעת הבכורה שלו בסוונסי במשחק ההכנה נגד דן האג, שהסתיים בניצחון 0–1 של סוונסי.
בוני ערך את הופעת הבכורה שלו בסוונסי במסגרת תחרות רשמית ב-1 באוגוסט 2013, במוקדמות הליגה האירופית, שם ניצחה סוונסי 0–4 את מאלמה, כאשר בוני כבש שני שערים.
ה-BBC סימן את בוני כאחת השחקנים החדשים בפרמייר ליג שיש לצפות בו לקראת עונת . ב-17 באוגוסט 2013, במחזור הפתיחה של הפרמייר ליג, בוני כבש בהפסד 1–4 למנצ'סטר יונייטד. בסיכום עונתו הראשונה של בוני בבריטניה, הוא כבש 25 שערים ב-48 משחקים. בעונה זו הוא כבש בכל מפעל בו השתתפה קבוצתו.
ב-14 בינואר 2015 חתם בוני במנצ'סטר סיטי, ששילמה תמורת העברתו 30 מיליון פאונד. ב-30 באוגוסט 2016 הושאל בוני לסטוק סיטי לעונה אחת.
ב-31 באוגוסט 2017 חזר לסוונסי סיטי וחתם לשנתיים. ב-31 בינואר 2019 הושאל לאל-ערבי מליגת העל הקטרית עד לסוף העונה.
ב-29 בינואר 2020, לאחר חצי שנה ללא קבוצה, חתם באל-איתיחאד מליגת העל הסעודית.
ב-1 בנובמבר 2020, לאחר 10 חודשים בקבוצה, בוני חתם על הסכם עם אל-איתיחאד בו מוסכם שהשחקן משתחרר מחוזהו, והוא שחקן חופשי.
ב-26 בינואר 2022 חזר בוני להולנד וחתם בניימכן.
נבחרת חוף השנהב.
בסוף 2010 בוני ערך את הופעת הבכורה שלו בנבחרת חוף השנהב, כאשר נכנס בדקה ה-80 כמחליף לז'רביניו, בניצחון 0–1 על .
בוני כבש בניצחון 0–2 על , בשלב הבתים של גביע אפריקה לאומות 2012. באותו טורניר אף העפילה נבחרת חוף השנהב לגמר, אך שם הפסידה 7–8 בדו-קרב בעיטות עונשין ל, לאחר 120 דקות משחק ללא שערים. הוא נכלל בסגל נבחרת חוף השנהב למונדיאל 2014. במשחק הראשון של הנבחרת בטורניר נגד , כבש בוני את שער השוויון, בנגיחה, מבישול של סרז' אורייה. באותו המשחק ניצחה חוף השנהב 1-2. במשחק השלישי והאחרון של שלב הבתים שותף בוני כמחליף והבקיע את שער השוויון נגד , אך המשחק הסתיים בהפסד 1–2 ובהדחה של חוף השנהב.
סטטיסטיקות קריירה.
מעודכן לתאריך
חד גבה
חד גבה היא גבה מחוברת באופן טבעי, כאשר יש צמיחה של שיער במרווח בין שתי הגבות, ובמבט מרחוק נראה שזו גבה אחת ארוכה.
יופי ותרבות.
מבחינה היסטורית, ובתרבויות מסוימות, נתפסת תכונה זו כאטרקטיבית בעיני גברים ונשים כאחד. בתרבויות אחרות, היא נתפסת לעיתים כתכונה גברית, בעוד שרוב התרבויות המערביות מתייחסות לתכונה זו כתכונה בלתי מושכת. לעיתים קרובות הן מקשרות את חד הגבה עם חוסר תחכום, והוא משמש לעיתים קרובות כמקור השראה ליצירת קריקטורות. אנשים בתרבויות המערביות נוהגים למרוט את השיער באמצעים שונים כדי לפטור את עצמם מתכונה זו. עם זאת, בתרבויות שאינן מערביות, שיער פנים זה מהווה סימן ליופי נשי, לבתולים ולנישואים.
דמויות מוכרות בתרבות בעלות חד גבה:
רפואה.
התחברות של גבות היא תופעה נורמלית אך יכולה לנבוע מהפרעות התפתחותיות. לדוגמה: הפרעה גנטית ותסמונות מסוימות.
תהילים פ&quot;ג
שִׁיר מִזְמוֹר לְאָסָף, אֱלֹהִים אַל דֳּמִי לָךְ, הוא בספר תהילים והמזמור ה-83 בו (בתרגום ליוונית וללטינית, זהו המזמור ה-82), הפותח במילים אלו. המזמור הוא האחרון מתוך 11 פרקים רצופים המיוחסים לאסף בן ברכיהו הלוי – ראש המשוררים במקדש בימי דוד המלך. זהו גם המזמור האחרון בחלק שמהמקור האלוהיסטי של ספר תהילים (בחלק זה מכונה האל לרוב בכינויו אלוהים), שמתחיל בתהילים מ"ב ונגמר בפרק זה. פרק זה נתפס לרוב כקינה לאומית המתעוררת בשל האיום של פלישה לישראל על ידי שכנותיה.
בשל תכנו, העוסק בבקשה מה' להילחם באויבי ישראל המבקשים להשמידו, קריאת מזמור זה נפוצה בטקסי יום הזיכרון לשואה ולגבורה ובטקסי יום הזיכרון לחללי מערכת ישראל.
קריאת הפרק הומלצה בספרי הסגולות, כמועילה לחזרה בשלום מהמלחמה.
מבנה הפרק.
מלבד דברי הפתיחה והסיום הקצרים, הפרק נחלק בבירור לשני מקטעים מרכזיים – חלק ראשון שמרכז את תיאור המציאות השלילית והתלונה לגביה בפסוקים 3–9 וחלק שני שמכיל את התפילות והתחנונים של משורר המזמור לישועה. זנגר מצביע על כך שמילת השימוש המוזיקלית – 'סלה', מאפשרת לנו לחלק בבירור בין שני חלקי המזמור המרכזיים – חלק התלונה וחלק הבקשה.
מיקומו של המזמור בספר.
תהילים פ"ג חותם רצף של אחד-עשר מזמורים המיוחסים לאסף. רצף זה מהווה את רובו של החלק השלישי של ספר תהילים, החלק המכונה גם "החלק האלוהיסטי" (או הפסלטריון האלוהיסטי).
היותו של המזמור חלק מן הפסלטריון האלוהיסטי מתבטא בהיעדרות כמעט מוחלט של שם ה' מן המזמור (מלבד בפס' 17 ו-19) ובנוכחות של שם "אלוהים" גם במקומות בהם הדבר אינו נפוץ או אינו מתאים.
המזמור הוא גם האחרון ברצף של מזמורי אסף. אלכסנדר רופא, מזהה דפוסים אופייניים למחזור מזמורים זה בדמות שימור מסורות ישראליות־צפוניות קדומות כחלק מהמזמורים. יצוין, כי גם מזמור פג, כולל התייחסויות לאירועים היסטוריים שאינם יהודאיים בלבד. זנגר מראה קשר בין המזמור לבין יתר המזמורים במחזור זה ומדגים מבחינה לשונית ותאולוגית את הסיבה לכך שהמזמור נבחר להיות המזמור המסכם של מזמורי אסף ושל הפסלטריון האלוהי כולו.
תוכן המזמור.
מזמור זה הוא תפילה ובקשה מה' לפעול כנגד האויבים המטקסים עצה כיצד להשמיד את עם ישראל. המשורר מבקש מה' שלא ישתוק ויתעלם לנוכח הצרות, שמבקשים האויבים לגרום לישראל. כאן, מתאר אסף את מפגשם של האויבים, ואת כוונתם להשמיד את ישראל, וכל זאת כדי להשכיח את שמם של ישראל והקב"ה מהעולם.
בפסוקים הבאים מובא פירוט, מיהם האויבים הקמים על ישראל.
ב, מבקש המשורר מה', שינהג באויבים אלו, כפי שכבר נהג בעבר באויבי ישראל, ומביא מספר דוגמאות.
לאחר מכן מבקש אסף מה' שיפעל כנגד האויבים כמו איתני הטבע. כמו הרוח המעיפה את הקש, כמו האש השורפת ומכלה את היער.
כתוצאה מפעולות אלו, אומר המזמור, האויבים, יתביישו עד העלמם, וכל אנשי העולם ידעו, כי ה' לבדו, הוא העליון על כל הארץ.
זיהוי העמים המופיעים בפרק.
בפסוקים ז'-ט' מפורט את הרכב העמים שהתאסף לטובת המלחמה כנגד עם ישראל ואלוהיו. בספר תהילים כולו מוזכרים שמות עמים קונקרטיים כאויבי ישראל רק בשני מזמורים נוספים - תהילים ק"כ ותהילים קל"ז.
משמם של 'אׇהֳלֵי אֱדוֹם' ניתן להסיק כי מדובר על שבט נוודים המיוחסים לאדום. עמוס חכם מסביר ששבטים אלו הוזכרו ראשונים כיוון שהם האויבים הקשים ביותר לישראל במקרא כולו. 'יִשְׁמְעֵאלִים' הם השבטים המיוחסים לישמעאל בן אברהם. 'וְהַגְרִים' הם שבטים המיוחסים להגר שפחת שרה. שבטים אלו, יחד עם אהליהם, מוזכרים בכתיב אחר גם בדה"א ה 10: "וּבִימֵי שָׁאוּל עָשׂוּ מִלְחָמָה עִם הַהַגְרִאִים וַיִּפְּלוּ בְּיָדָם וַיֵּשְׁבוּ בְּאׇהֳלֵיהֶם עַל כׇּל פְּנֵי מִזְרָח לַגִּלְעָד". נראה שבדברי הימים, כמו גם בפרקנו, ההגרים/ההגראים הם נוודים אשר פועלים בקבוצות.
קראוס טוען שסדר העמים בפסוק מוזר הן מבחינה גנאלוגית והן מבחינה גאוגרפית ועל כן, ככל הנראה, משובש. לשיטתו, הסדר הנכון הוא "אהלי אדום ומואב" הקשורים יותר זה לזה, ולאחר מכן "ישמעאל והגרים" הקשורים אף הם זה לזה.
זיהוי המקום שנקרא 'גְּבָל' שנוי במחלוקת כיוון שיש במקרא שני מקומות בשם זה. יש המזהים את גבל שבמזמורנו עם גבל שבלבנון, עיר נמל צידונית על החוף של פיניקיה. עדות לזיהוי זה עולה מיחזקאל כז 9: "זִקְנֵי גְבַל וַחֲכָמֶיהָ הָיוּ בָךְ". אולם, גבל זו נכתבת בפתח ואילו בפרקנו, גבל נכתבת בקמץ ולכן יש הסבורים כי גבל זו היא שם מקום באזור אדום ששמה רשום על חרס שנחשף בחפירות חשבון. חיזוק נוסף לכך מתקבל באמצעות התרגומים לארמית: בתרגום המכונה תרגום יונתן לתורה, 'בארץ אדום' מתורגם בשני מקומות אל 'בארעא דגבלא'. תרגום ניאופיטי מתרגם באופן זה במקום נוסף.
'עַמּוֹן' הוא עם היושב מזרחית לארץ ישראל. ו'עֲמָלֵק' הוא עם הנודד מדרום וממזרח לארץ ישראל. 'פְּלֶשֶׁת' הם יושבי פלשת, הפלשתים. 'יֹשְׁבֵי צוֹר' הם הצורים, העם היושב בחוף הים בצפון מערבה של ארץ ישראל.