אלסטוגרפיה קווזיסטית (המכונה לעיתים פשוט 'אלסטוגרפיה' מסיבות היסטוריות) היא אחת מטכניקות האלסטוגרפיה הוותיקות ביותר. בטכניקה זו מופעלת דחיסה חיצונית על הרקמה ומשווים את תמונות האולטרסאונד לפני ואחרי הדחיסה. האזורים הכי פחות מעוותים בתמונה הם הנוקשים ביותר, והאזורים המעוותים ביותר הם הכי פחות נוקשים. באופן כללי, מה שמוצג למפעיל הוא תמונה של העיוותים היחסיים (מתחים), שלעיתים קרובות הם בעלי תועלת קלינית.
עם זאת, מתמונת העיוות היחסית, רצוי להכין מפת נוקשות "כמותית." לשם כך נדרש להניח הנחות לגבי אופי הרקמה הרכה שמצולמת ועל רקמה שמחוץ לתמונה. בנוסף, במצב דחיסה, עצמים יכולים לנוע לתמונה או לצאת ממנה או מסביב לתמונה, ולגרום לבעיות בפרשנות. מגבלה נוספת של טכניקה הם איברים או רקמות שאינם קרובים לפני השטח או נדחסים בקלות, כמו במישוש ידני.
הדמיית דחף כוח קרינה אקוסטית (ARFI).
הדמיית דחף כוח קרינה אקוסטית (ARFI) משתמשת באולטרסאונד כדי ליצור מפה דו-ממדית איכותית של נוקשות רקמות. זה מבוצע על ידי יצירת 'דחיפה' לתוך הרקמה באמצעות כוח הקרינה האקוסטי () מקרן אולטראסאונד ממוקדת. כמות הרקמה לאורך ציר הקורה נדחקת מטה משקפת את נוקשות הרקמות; רקמה רכה יותר נדחפת מאשר רקמה נוקשה יותר. ARFI מראה ערך נוקשות איכותי לאורך ציר הקורה הדוחפת. על ידי דחיפה במקומות רבים ושונים, נבנית מפה של נוקשות הרקמות. כימות הדמיה מגע וירטואלי (VTIQ) שימש בהצלחה לזיהוי בלוטות לימפה ממאירות בצוואר הרחם .
הדמיית גמישות גלי S wave (SWEI).
בהדמיית אלסטיות של גלי S wave (SWEI) , בדומה ל- ARFI, מופעלת 'דחיפה' עמוק ברקמה על ידי כוח קרינה אקוסטי. ההפרעה שנוצרת בעקבות דחיפה זו עוברת הצידה דרך הרקמה כגל S wave. צפייה במהירות בה הגל מגיע למיקומים רוחביים שונים, באמצעות שיטת הדמיה כמו אולטרסאונד או MRI, מאפשרת להסיק על נוקשות הרקמה שבאמצע. מכיוון שהמונחים "הדמיית גמישות" ו"אלסטוגרפיה" הם מילים נרדפות, המונח המקורי SWEI המציין את הטכנולוגיה למיפוי גמישות באמצעות גלי S wave נקרא לעיתים קרובות SWE. ההבדל העיקרי בין SWEI ל-ARFI הוא ש-SWEI מבוסס על שימוש בגלי S wave המתפשטים לרוחב מציר הקורה, ויצירת מפת גמישות על ידי מדידת פרמטרים של התפשטות גלי S wave, ואילו ARFI מקבל מידע על גמישות מציר קרן הדחיפה ומשתמש בדחיפות מרובות, ליצירת מפת נוקשות דו-ממדית. SWEI מיושם בהדמיית גזירה על-קולית (SSI), אחת השיטות המתקדמות ביותר באלסטוגרפיית אולטראסאונד.
הדמיית גזירה על-קולית (SSI).
הדמיית גזירה על-קולית (SSI) נותנת מפה דו-ממדית כמותית בזמן אמת של נוקשות רקמות. SSI מבוסס על SWEI: הוא משתמש בכוח קרינה אקוסטי כדי לגרום ל"דחיפה" לתוך הרקמה הנבחנת, שיוצרת גלי S wave. נוקשות הרקמה מחושבת על בסיס מהירות מעבר הגל ברקמה. מפות מהירות רקמות מקומיות מתקבלות בטכניקה קונבנציונלית של מעקב אחר כתמים, ומספקות סרט מלא של התפשטות גלי S wave דרך הרקמה. ישנם שני חידושים עיקריים המיושמים ב-SSI: ראשית, על ידי שימוש בלחיצות רבות בו-זמנית, SSI יוצר מקור של גלי S wave, אשר מועברים דרך המדיום במהירות על-קולית. שנית, הגל S wave שנוצר נצפה באמצעות טכניקת הדמיה מהירה במיוחד. באמצעות אלגוריתמי היפוך, גמישות הגזירה של המדיום ממופה כמותית מסרט התפשטות הגלים. SSI היא טכנולוגיית ההדמיה העל-קולית הראשונה שמסוגלת להגיע ליותר מ -10,000 פריימים לשנייה של איברים הממוקמים בעומק הגוף. SSI מספק קבוצה של פרמטרים in vivo כמותיים, המתארים את התכונות המכניות של הרקמות: המודול של יאנג, צמיגות, אניזוטרופיה.
גישה זו הוכיחה תועלת קלינית בהדמיית שד, בלוטת התריס, כבד, ערמונית ושלד. SSI משמש לבדיקת שד עם מספר מתמרים ליניאריים ברזולוציה גבוהה . מחקר גדול, שבוצע במרכזי הדמיית שד רבים, הוכיח הן שחזור והן שיפור משמעותי בסיווג נגעי השד כאשר תמונות אלסטוגרפיית גלי S wave מתווספות לפרשנות של תמונות אולטרסאונד במצב B-mode סטנדרטי ותמונות אולטרסאונד צבעוניות.
אלסטוגרפיה חולפת (Transient elastography).
אלסטוגרפיה חולפת נותנת תמונה חד-ממדית כמותית (כלומר קו) של נוקשות רקמות. היא פועלת על ידי גרימת רטט בעור בעזרת מנוע, ליצירת עיוות חולף ברקמה (גל S wave), והדמיית תנועת העיוות כאשר הוא עובר עמוק יותר לתוך הגוף, באמצעות קרן אולטרסאונד חד-ממדי. לאחר מכן היא מציגה קו כמותי של נתוני נוקשות רקמות (המודול של יאנג) . טכניקה זו משמשת בעיקר את מערכת פיברוסקאן (Fibroscan), המשמשת להערכת כבד , למשל, לאבחון שחמת הכבד .
אלסטוגרפיה ארעית נקראה בתחילה אלסטוגרפית דופק תלוית-זמן (Time-Resolved Pulse Elastography) כאשר הוצגה בסוף שנות התשעים. הטכניקה נשענת על רטט מכני חולף המשמש להנעת גל S wave לרקמה. ניתן לעקוב אחר התפשטות הגל באמצעות אולטרסאונד, על מנת להעריך את מהירות הגל שממנה נגזר המודול של יאנג בהשערה של הומוגניות, איזוטרופיה וגמישות טהורה (E = 3ρV²). יתרון חשוב של אלסטוגרפיה חולפת בהשוואה לטכניקות אלסטוגרפיה הרמונית הוא הפרדת גלי S wave מגלי דחיסה . ניתן ליישם את הטכניקה בממד אחד ושני ממדים, דבר הדורש פיתוח של סורק אולטראסאונד מהיר . פותח יישום מיוחד לאלסטוגרפיה חולפת חד-ממשית, הנקראת VCTE, להערכת הקשיחות הממוצעת של כבד המתאימה לפיברוזיס בכבד משוער על ידי ביופסיה . טכניקה זו מיושמת במכשיר פיברוסקאן, אשר יכול גם להעריך את פרמטר ההנחתה המבוקרת (CAP) המהווה סמן מובהק לסטאטוזיס בכבד .
אלסטוגרפיה של תהודה מגנטית (MRE).
אלסטוגרפיה של תהודה מגנטית (MRE) הוצגה באמצע שנות התשעים, ויישומים קליניים רבים שלה נחקרו. ב-MRE משתמשים ברטט מכני על פני גופו של המטופל; זה יוצר גלי S wave שעוברים לרקמות העמוקות יותר של המטופל. נעשה שימוש ברכישת תמונות הדמיה רצופות על מנת למדוד את מהירות הגלים ובאמצעותה ניתן להסיק את נוקשות הרקמה (מודול הגזירה) . התוצאה של סריקת MRE היא מפה תלת-ממדית כמותית של נוקשות הרקמות, כמו גם תמונת MRI קונבנציונלית.
יתרון אחד של MRE הוא מפת הגמישות התלת-ממדית המתקבלת, שיכולה לכסות איבר שלם. מכיוון ש-MRI אינו מוגבל על ידי אוויר או עצם, הוא יכול לגשת לרקמות מסוימות שאולטראסאונד אינו יכול, במיוחד המוח. יש לו יתרון נוסף בכך שהוא יותר אחיד, ופחות תלוי פחות במיומנות המפעיל, מאשר ברוב השיטות של אלסטוגרפיית אולטרסאונד.
אלסטוגרפיה של MR ראתה התקדמות משמעותית במהלך השנים האחרונות, עם זמני רכישה של עד דקה או פחות, והיא שימשה במגוון יישומים רפואיים, כולל מחקר קרדיולוגי על לב אנושי חי. זמן הרכישה הקצר של MR אלסטוגרפיה הופך אותו גם לתחרותי לטכניקות אלסטוגרפיה אחרות.
טכניקות אחרות.
אלה כוללים אלסטוגרפיה עם טומוגרפיה קוהרנטית אופטית (כלומר אור).
הדמיית מישוש כוללת תרגום תוצאות של "מגע" דיגיטלי לתמונה. עקרונות פיזיקליים רבים נחקרו למימוש חיישני מישוש: עקרונות התנגדותיים, אינדוקטיביים, קיבוליים, אופטו-אלקטריים, מגנטיים, פיזואלקטריים ואלקטרואקוסטיים, במגוון תצורות .
מחקרי אוכלוסייה.
במחקר של אוניברסיטת בריסטול, "", נמצא ש-2.5% מתוך 4,000 אנשים שנולדו בשנים 1991 ו-1992 התגלו בסריקת אולטרסאונד בגיל 18 כבעלי מחלת כבד שומנית לא אלכוהולית; כעבור חמש שנים אלסטוגרפיה חולפת (פיברוסקאן) מצאה שללמעלה מ-20% מהם יש משקעים שומניים בכבד של סטאטוזיס, מה שמעיד על מחלת כבד שומני שאינה אלכוהולית; מחצית מהם סווגו כחמורים. בסריקות נמצא גם כי 2.4% מהם סובלים מהצטלקות בכבד בפיברוזיס, דבר שעלול להוביל לשחמת הכבד .
המכון לננוטכנולוגיה על שם ראסל ברי
המכון לננוטכנולוגיה על שם ראסל ברי הוא היחידה האקדמית הגדולה בטכניון שבחיפה. המכון נוסד בשנת 2005 במימון ממשלת ישראל, הקרן הפילנתרופית ע"ש ראסל ברי והטכניון בהשקעה כוללת של 100 מיליון דולר. ההשקעה הממשלתית הרחבה בהקמת המכון עוררה ביקורת בקרב חלקים באקדמיה.
בשנת 2016 עבדו במכון כ-150 חוקרים. מנהל המכון הוא פרופסור גדי אייזנשטיין. בשנת 2021 למדו במכון כ-300 סטודנטים מ-14 פקולטות שונות.
במסגרת המכון מתקיימת תוכנית הרב תחומית לתארים מתקדמים בננו-מדעים וננו-טכנולוגיה בשיתוף פעולה עם יחידות אקדמיות נוספות בטכניון.
מקווין
ישיבה קטנה
ישיבה קטנה (יש"ק, גם ישיבה לצעירים) היא מוסד ללימוד תורה על כל תחומיה, על פי המסורת היהודית, המהווה המשך ללימודים בתלמוד תורה או בבית ספר (בציבורים מסוימים - 'חיידר').
בשנת 2018 עמד מנין התלמידים בישיבות קטנות ברחבי הארץ על כ-36,000 תלמידים, בכ-350 ישיבות קטנות.
מאפייני ישיבה קטנה.
ישיבה קטנה מיועדת לתלמידים שסיימו את למודיהם בתלמוד תורה או בבית ספר, לאחר שמונה שנות לימוד, והיא מקבילה לבית ספר תיכון בחינוך הכללי. בחלקן של הישיבות הקטנות (בעיקר אלו המזוהות עם הציבור החרדי), נמשכים הלימודים כשלוש שנים - מכיתה ט' עד י"א (גילאי 14 עד 17), ובחלקן (בעיקר בציבור הדתי לאומי או חרדי לאומי) נמשכים הלימודים ארבע שנים (במקביל ללימודים בכיתות ט'-י"ב) ולאחריהן פונים התלמידים ללימוד ב"ישיבה גדולה" או "גבוהה".
הלימודים בישיבה קטנה בדרך כלל הם לימודי קודש בלבד, המתמקדים בלימוד התלמוד הבבלי, בשילוב לימוד הלכה, בדרך כלל מתוך הספר משנה ברורה. ישנן ישיבות שמשלבות לימודי תנ"ך ואמונה בנוסף ללימוד העיקרי המתמקד בתלמוד.
ישנן ישיבות קטנות שמשלבות בשנה הרביעית לימודי חול במסגרת מצומצמת על מנת לאפשר לתלמידים לקבל תעודת בגרות מינימלית.