קאסן ובלטו חיכו לרוכב המזחלות האחרון, אשר היה צריך להביא את התרופה עד לנום. הרוכב לא הגיע ובלטו וקאסן נאלצו להאריך את המסע שלהם והמשיכו עד לנום. בלטו וקאסן קיבלו כבוד רב בנום, אפילו נשיא ארצות הברית, קלווין קולידג' בירך אותם.
לאחר המסע.
אחרי המסע, בלטו וקאסן הפכו לידוענים. ב-17 בדצמבר 1925, כ-10 חודשים לאחר הגעתו של בלטו לנום, פסל של בלטו שפיסל פרדריק רוט, הונח בסנטרל פארק שבניו יורק. את פסל זה ניתן לבקר כיום. לאחר מותו, גופתו של בלטו פוחלצה וניתן לראותה במוזיאון להיסטוריית הטבע שבקליבלנד. כיום ישנם מספר ארגונים הנלחמים להביא את גופתו של בלטו למוזיאון באנקורג'. בעל המוזיאון שבקליבלנד, אינו מוכן להעביר את בלטו לאנקורג', ולטענתו בלטו חי חצי מחייו בקליבלנד.
בהשראת בלוטו הופקו מספר סרטים, ביניהם סרט ההנפשה "בלטו" משנת 1995, שזכה לשני סרטי המשך.
כלאי בגדים
רקיבת וזה
אירונאוטיקס
אירונאוטיקס בע"מ (Aeronautics Ltd) היא חברה ישראלית המתמחה במתן פתרונות בלתי מאוישים כוללים לשווקים הצבאיים והאזרחיים. מטה החברה ממוקם ביבנה. במרץ 2020 מונה כמנכ"ל אל"ם (מיל') משה אלעזר, אשר כיהן בעבר כסמנכ״ל בכיר וראש חטיבה ברפאל. יו"ר דירקטוריון החברה הוא מנכ"ל רפאל, אלוף (מיל') יואב הר אבן.
היסטוריה.
הקמת החברה.
החברה נוסדה על ידי אבי לאומי ומשה כספי בנובמבר 1997. כספי, שירת כמהנדס אלקטרוניקה בחיל האוויר, ואחר כך עבד כמומחה לפיתוח מערכות זמן אמת. בתחילת דרכה הייתה החברה סטארט-אפ לפיתוח יישומים להתקני תדלוק אוטומטי, דוגמת פזומט ודלקן. כספי היה מעורב באמצע שנות ה-80 בפיתוח הגרסה הישראלית של מערכת התדלוק האוטומטי, והשניים התכוונו לפתח גרסה מתוחכמת יותר לשווקים מחוץ לישראל. החברה קיבלה מענק של 300 אלף דולר מהמדען הראשי בנוסף השקיעה לאומי את מענק השחרור שלו בחברה (לאומי היה קצין בדרגת סרן ושירת ביחידת מודיעין).
בעקבות פגישה עם קבוצת חובבי טיסנים, ארתור כהן, פיטר וייס וצבי נווה, שביקשו לפתח טיסן שיכול להמריא אנכית, החל משה כספי לפתח מערכות שליטה ובקרה של מטוסים זעירים ללא טייס (מזל"ט), תוך התבססות על שדרוג טכנולוגיות קיימות. תוך כמה שבועות בנה אב-טיפוס של המערכת. הפתרון שהציג כספי היה מהפכני באותה עת, במקום לבנות תת-מערכות בקרה נפרדות לאופטיקה, לתקשורת, לחשמל, ולניווט, שעליהן פיקד מחשב מרכזי (שהמשקל הכולל של המערכות נע בין 20 ל-25 ק"ג), המערכת של כספי הייתה ממוזערת פי 50-40. עם צריכת חשמל נמוכה בגלל כמות הכבלים הקטנה יותר, כך משקל הטיסן נמוך יותר, צריכת הדלק פוחתת, ומכל הדלק קטן יותר. צבי נווה הצטרף לחברה כמשקיע, באמצעות חברה בבעלותו בשם אירוטים הנדסה, ומונה כיושב ראש ואבי לאומי שימש כמנכ"ל. החברה גייסה השקעה מקבוצת האחים עופר, ואיש העסקים קובי מימון, שבפברואר 2000 רכש 26% ממניות החברה תמורת 600 אלף דולר, באמצעות חברת יואל שבבעלותו. שנה אחר כך מכר תמורת 2.3 מיליון דולר, חלק מחבילת המניות לקבוצת משקיעים בראשותו של שלמה משיח שהחזיקו 11% ממניות החברה. בתחילת 2001 החלו מגעים עם התעשייה האווירית על הסכם להשקעה באירונאוטיקס תמורת 25% ממניותיה אך בספטמבר 2002 בוטל ההסכם, בהסכמת שני הצדדים.
השקת המוצר הראשון.
הפרויקט הראשון בו זכתה החברה היה שדרוג והשבחה של מלט"ים תוצרת התעשייה האווירית של יחידת נחשון של חיל המודיעין, זאת לאחר הוכחת היתכנות שנערכה באפריל 1998 במנחת עין שמר. בתחילת 1999 עבדו בחברה 5 אנשים והיא זכתה בחוזה בהיקף של 200 אלף דולר עם יחידת הניסויים של הצי האמריקאי לאספקת מערכות שליטה ובקרה. בהמשך מכרה מערכות בקרת טיסה לחילות האוויר של יוון וטייוואן. המוצר שפיתחה היה מערכת האוויוניקה הקטנה ביותר בעולם UMAS, אשר אפשרה למפעיל לשלוט שליטה מלאה במזל"ט מתחנה קרקעית מתקדמת. החברה סיפקה תחילה ליחידת נחשון מערכות שליטה ובקרה, בהדרגה גם רכיבים נוספים למלט"ים, והוחלט לפתוח קו ייצור עצמאי במפעל שהוקם בראש העין. באותה העת החברה פעלה בשם "נץ מערכות אוויוניקה" - NETS Integrated Avionics Systems. בשנת 2000 שונה שם החברה ל"אירונאוטיקס"".
בתחילת 2001 רכשה את הבעלות המלאה בחברת "אירובוט" מאשדוד. החברה, בבעלותו של אריה גולדברג מחלוצי המל"טים בישראל, ייצרה את כלי הטיס כקבלן משנה עבור התעשייה האווירית ואלביט מערכות. העסקה בוצעה באמצעות החלפת מניות. לאחר הרכישה הייתה לחברה מערכת שלמה של כלי טיס ומערכת בקרת טיסה. באוגוסט 2001 נחנך המפעל החדש ביבנה, בו אוחדה הפעילות שהייתה באשדוד ובראש העין במתחם אחד, במעמד שר הביטחון בנימין בן-אליעזר. באותה עת גייסה החברה את חיים מנדל שקד כיושב ראש ובהמשך גויסו למועצת המנהלים של החברה הרמטכ"ל לשעבר אמנון ליפקין שחק, ראש השב"כ לשעבר יעקב פרי, מפקד חיל האוויר לשעבר האלוף דוד עברי, ומפקד יחידה 8200 לשעבר פנחס בוכריס. ביוני 2001, הגיש צבי נווה תביעה נגד החברה בטענה שנושל מהחזקתו בחברה.
גידול והתרחבות.
פריצת הדרך של החברה הגיעה במרץ 2002, כאשר צה"ל החליט רכוש את שירותי המזל"טים של אירונאוטיקס לביצוע משימות מודיעין טקטי, לצורכי ביטחון שוטף. זו הייתה הפעם הראשונה בתולדות צה"ל שהוא החליט להפריט שירותי מודיעין ולהפקיד אותם בידי קבלן אזרחי, במודל של מיקור חוץ. המשימה שקיבלה החברה הייתה שיגור מזל"טים לרצועת עזה ולגדה המערבית כדי לעקוב אחרי פעילות מחבלים בשטחי הרשות, ולהתריע מפני ניסיונות שיגור חוליות טרור לשטח מדינת ישראל. לטענת אבי לאומי הוא זכה בחוזה לאחר שפגש את מפקד אוגדת עזה באותה העת, אלוף ישראל זיו במסיבה, והוא סיפר לו שיש קשיים בעקבות סגירת יחידת נחשון של חיל המודיעין בסוף שנת 2000. מאחר שאירונאוטיקס טיפלה קודם בציוד של היחידה, הציע לאומי למכור את שירותי המזל"טים כשעות טיסה. בהמשך המודל העסקי של מכירת שעות טיסה שווק גם למדינות אחרות בהצלחה. בעקבות הזכייה בחוזה התעשייה האווירית התלוננה שהוא ניתן ללא מכרז, משרד הביטחון נענה לבקשתה ופרסם מכרז. במכרז החדש זכתה התעשייה האווירית אך אירונאוטיקס הגישה תביעה לבית המשפט בטענה שהתעשייה האווירית הציעה מחיר הפסד כדי לדחוק אותה מהשוק.
בשנת 2003, לצורך מימון המשך פיתוח החברה, נמכרו כ-40% מהמניות לקבוצת משקיעים זרים, אנשי עסקים בריטים והודים, לפי שווי של 100-80 מיליון דולר. באותה שנה העסיקה החברה 150 עובדים ודיווחה על הכנסות של כ-30 מיליון דולר. בסיוע המשקיעים הזרים זכתה החברה בחוזים גדולים בהודו ובניגריה, אך בשני המקרים עלו חשדות נגד החברה שהיא שילמה שוחד כדי לזכות בחוזים אלו. החברה נחקרה גם על העברת ציוד ללא אישורים לרוסיה. בספטמבר 2006, הגישו המשקיעים הזרים תביעה נגד החברה בטענה כי הובטח להם שהשליטה תעבור לידיהם, בעקבות השקעות נוספות שביצעו, אך הדבר לא בוצע. לפי התביעה, בתמורה ל-50 מיליון שקל שהעמידו לחברה, היו צריכות להיות מוקצות להם מניות בחברה שהיו מגדילות את חלקם בה מ-40% ליותר מ-70% ומעניקות להם את השליטה בה. אך לטענתם, אבי לאומי לא עומד בהסכם זה. בשנת 2007 האחים אבי ואהרון שקד, מבעלי חברת ההימורים באינטרנט 888 אחזקות, רכשו את מניות משקיעים הזרים, והיו לבעלי המניות הגדולים בה.
בתחילת 2012 החברה נקלעה לקשיים פיננסיים, בין היתר בגלל ביטול החוזה עם משרד ההגנה של פולין להספקת כטב"מים בשווי המוערך ב-30 מיליון דולר, עקב עיכובים רבים באספקת המערכות מצד החברה. בתחילת נובמבר של 2012 קרנות המינוף קלאריטי קפיטל, קרן בראשית וקרן ויולה שהשקיעו בחברה הון קודם לכך, נטלו את השליטה בחברה. אבי לאומי, מייסד החברה, הודח מתפקיד המנכ"ל ובמקומו מונה המנכ"ל הזמני סמי תותח.
בשנת 2017 הונפקה החברה בבורסה של ת"א לפי שווי של כמיליארד ש"ח.
תקרית באזרבייג'ן.
בתלונה שהוגשה למשרד הביטחון נטען כי משלחת של אירונאוטיקס ערכה ביולי 2017 הדגמה חיה של יכולות התקיפה של האורביטר K1, כטב"ם הנושא חומר נפץ ("מתאבד"), במהלך ביקור עסקי בבאקו, בירת אזרבייג'ן. מפעילי הנשק סירבו לתקוף עמדה של הצבא הארמני בנגורנו קרבאך, כפי שדרשו נציגי הצבא האזרי, על כן נאלצו בכירי המשלחת לחמש ולהטיס את שני הכטב"מים בכוחות עצמם. המנהלים החטיאו את מטרותיהם, אך בהתייחסות של בכיר בצבא הארמני נטען כי שני חיילים נפצעו בתקרית. החברה הכחישה את הנטען בתלונה.
ב-29 באוגוסט 2017, בעקבות חקירת משרד הביטחון, הקפיא האגף לפיקוח על היצוא הביטחוני (אפ"י) את רישיונות השיווק והייצוא על דגם זה של החברה באזרבייג'ן, צעד שמסכן חוזה קיים של החברה עם אזרבייג'ן, ששוויו מוערך ב-20 מיליון דולר.
בדצמבר 2021 הגישה המחלקה הכלכלית בפרקליטות המדינה כתב אישום נגד החברה ושלושה מבכיריה בגין עבירה על חוק הפיקוח על יצוא ביטחוני.
מכירת החברה.
ב-13 באוגוסט 2019 הקבינט המדיני-ביטחוני אישר את עסקת הרכישה של אירונאוטיקס על ידי חברת רפאל ואיש העסקים אביחי סטולרו בסכום של כ-850 מיליון שקל. סטולרו מחזיק ב-50% מאירונאוטיקס ורפאל ב-50% נוספים. עם השלמת תהליך הרכישה, ב-2 בספטמבר 2019 נמחקה אירונאוטיקס מהמסחר בבורסה.
בפברואר 2021 רכשה אירונאוטיקס את חטיבת הפרויקטים של מגל.
ביוני 2021 רכשה החברה מחצית מקרקע בשטח 42 אלף מ"ר ממגה אור שנמצא באזור התעשייה במודיעין. החברה מתכננת להעביר את כל פעילותה מיבנה למתחם החדש במודיעין.