שחל שיחקה בהצגה "השיטה", פרי עטה ובבימויה של נאוה צוקרמן, שהוצגה בתיאטרון תמונע. ההצגה עסקה באנשים שרוצים להצליח ובמערכת היחסים שבין היחיד לבין הקולקטיב. לצידה שיחקו יוסי מרשק, חן חגי, תומר בן דוד ויוסי רחמני. שחל חברה בוועדה האומנותית של תיאטרון תמונע.
ב-2011 שיחקה בתפקיד שרה במחזמר "קומפני" של סטיבן סונדהיים בתיאטרון באר שבע, לצידם של ריקי גל, אביטל פסטרנק, מיכל ויינברג, מולי שולמן וצק ברקמן, בבימויו של רפי ניב.
שחל דיבבה סרטים וסדרות רבים, ביניהם סרטי הנפשה רבים של וולט דיסני ועשתה הרבה קריינות לפרסומות ושיחקה בפרסומות רבות בניהם דיבבה את הנסיכה אטה בסרט "באג לייף" ואת כריס אנדרסון בסדרה "משטרת האגדות".
היא השתתפה בקורסים רבים ב"סדנאות הבמה", ב-2011 השתתפה בסדנה על מחזות זמר.
שחל למדה דמיון מודרך ו-NLP במכללת רטר ב-2003. היא בעלת התואר הבינלאומי NLP certified trainer ומנחה מוסמכת בכירה בדמיון מודרך מטעם אוניברסיטת חיפה ומכללת רטר. כיום היא בעלת קליניקה פרטית לטיפול ב-NLP ודמיון מודרך בתל אביב, מנחת קבוצות במכללת רטר ומנהלת הפורום ל-NLP באתר nomind. במופע "שרון פתרון", שכתבה עם שירים מכל הקלטות שהקליטה ושירי ארץ-ישראל, היא שילבה מוטיבים מ-NLP.
היא מופיעה ביחד עם אורה מורג במופען המשותף, "מאה תפוחים חדשים כולל מע"מ". בשנת 2017 שיחקה בהצגה "חגיגה בחווה" לצד גיא פרידמן בשנת 2019 השתתפה בהצגת הילדים "השכונה של הופ!" לצידם של יובל המבולבל, הדוד חיים, מולי וצומי ומרטין אומנסקי, כמו כן היא קריינית הסדרה "רגעי קסם" ששודרה בערוץ הופ! ובערוץ לולי.
תפקידים בקולנוע ובטלוויזיה.
למבוגרים.
טלוויזיה
קולנוע
הבחירות הפרלמנטריות ביפן 1979
הבחירות הכלליות ביפן 1979 נערכו על רקע פיזור בית הנבחרים של יפן על ידי ראש הממשלה מסיושי אוהירה ב-7 בספטמבר. הסיבה לפיזור הייתה נעוצה בעובדה שהמפלגה הליברלית-דמוקרטית, אותה הוביל ראש הממשלה, החזיקה ב-249 מתוך 511 המושבים בבית הנבחרים, ואוהירה ביקש להשיג למפלגתו רוב של 271 מושבים.
באותה עת הייתה נתונה יפן בגרעון תקציבי עמוק, ואוהירה הכריז לפני הבחירות על כוונתו להעלות הצעת חוק בנושא אימוץ מס קנייה חדש על מנת לבלום את המשך הגרעון. על אף שסקרים מוקדמים הצביעו על תמיכה נרחבת במפלגה הליברלית-דמוקרטית, במהלך הבחירות התברר שהציבור היפני אינו תומך במס החדש, ושאף אין הסכמה לגביו בתוך המפלגה. לפיכך, נדחתה הצעת החוק.
בבחירות קיבלה המפלגה הליברלית-דמוקרטית 3% יותר ממספר הקולות שקיבלה בבחירות 1976, אך הדבר לא סייע לה להשיג עוד מושבים בבית הנבחרים, והיא לא הגיעה לרוב הרצוי. לעומתה, הכפילה המפלגה הקומוניסטית של יפן את מספר המושבים שלה בבית התחתון, מ-19 ב-1976 ל-41 ב-1979.
צבי סטודינסקי
צבי (צביקה) סטודינסקי (16 בפברואר 1927 - 20 בפברואר 2012) היה כדורגלן ישראלי בולט בשנות ה-40 וה-50.
סטודינסקי שיחק במרבית שנותיו בקבוצת מכבי תל אביב (עשירי בטבלת הכובשים של המועדון) ושיחק חמש פעמים במדי נבחרת ישראל.
ביוגרפיה.
סטודינסקי נולד ב-1927 בברלין. בעקבות עליית המפלגה הנאצית לשלטון ב-1933 עלה עם משפחתו לארץ ישראל. משפחתו התיישבה תחילה ברחובות ועברה לגור בצפון תל אביב, ליד משפחות גלזר ובלוט, בהן גדלו שייע גלזר ואשר בלוט, שהפכו לשחקנים מובילים באותה התקופה. בגיל 16 הגיע למחלקת הנוער של מכבי תל אביב, ובגיל 18 כבר שיחק בהרכב הבוגרים. סטודינסקי שיחק במכבי תל אביב עד 1957, ופרש בגיל 30.
סטודינסקי נודע ביכולת הכיבוש שלו (כבש 64 שערים), וגם ביכולת המסירה שלו, שהוסיפה למאזנו בישולים רבים וזיכתה אותו בתואר "הטבח" בידי חלוץ המועדון, שייע גלזר.
לסטודינסקי נולדו שתי בנות ובן.
הופעות בולטות.
לאורך הקריירה בקבוצה נודעה העיקר היכולת שהפגין במשחקים ביוגוסלביה ב-1950. מכבי ניצחה שם 0:2 את פרטיזן בלגרד, וגברה אף על המארחת, קבוצת נאשה קרילה. כמו כן ניצחה 2:3 את ניש סרביה, וסטודינסקי כבש במשחק זה אחד מן השערים. בסך הכל ניצחה מכבי בארבעה מ-11 משחקיה, שלושה סיימה בתיקו, ובארבעה הפסידה. העיתונות היוגוסלבית טענה כי סטודינסקי היה הכדורגלן המצטיין במסע. בהמשך אותה נסיעה כבש צבי סטודינסקי צמד שערים במשחק מול לוצרן שווייץ, בניצחון מכבי 2:5.
סטודינסקי חיזק את הפועל תל אביב במסעה לאנגליה, בספטמבר 1951, בהפסדה 6:1 מול ארסנל, בהייבורי; הוא כבש את שער הכבוד, בדקה ה-87.
באותה שנה ביקרה בארץ משלחת כדורגלני "אול-סטאר" מארצות הברית, ומכבי תל אביב גברה עליה 0:3; סטודינסקי הבקיע את אחד השערים.
הוא כבש שוב ב-1953, במדי נבחרת תל אביב, שניצחה 0:2 את פאלקירק הסקוטית. ב-1954 נוצחה מכבי 4:2 על ידי נוטס קאונטי, באנגליה; סטודינסקי הבקיע את אחד משני השערים לזכות מכבי. הוא כבש שער לזכות קבוצתו גם בניצחונה 0:3 על דמיר ספור. הבקיע צמד מול אצורי האיטלקית, במשחק שנסתיים ב-2:2, ועוד שער חשוב, בתיקו 2:2 מול מ.ט.ק. הונגריה, במשחק שהתקיים בתל אביב.
הישגים בקריירה.
שחקן
ישיבת חיי עולם
חיי עולם (שם מלא: חיי עולם - תלמוד תורה ישיבה ובית תבשיל ליתומים) הוא מוסד תורני חסידי ירושלמי שהוקם במחצית השנייה של המאה ה-19.
תולדות המוסד.
"ישיבת חיי עולם" הוקמה בי' בתמוז ה'תרמ"ו (1886) בעיר העתיקה בירושלים על ידי מספר רבנים חסידיים, רבי יצחק דוד בידרמן, בנו של רבי משה מלעלוב ואחיינו רבי דוד בידרמן, האדמו"ר מלעלוב. ובתמיכת רבי יהושע מקוטנא, וחתנו רבי חיים אלעזר וקס.
הישיבה היא המקבילה החסידית בירושלים לישיבת עץ חיים ("תלמוד תורה הכללי והישיבה הגדולה עץ חיים") של הפרושים, הוותיקה יותר, שהוקמה 45 שנים קודם לכן בידי הרב שמואל סלנט.
ראש הישיבה הראשון היה רבי בנימין יהודה לייב ברנשטיין, חתנו של רבי יצחק דוד בידרמן.
הישיבה נוסדה במקורה בעיר העתיקה ולמשך תקופה עברה ממבנה למבנה בשכירות, ולבסוף קנתה מבנה ברחוב מעלה חלדיה ברובע המוסלמי מול שוק הכותנים. מאז שנות השמונים של המאה העשרים שוכנת במבנה זה ישיבת שובו בנים של חסידי אליעזר ברלנד.
בעקבות שורת אירועים וביניהם רעידת האדמה בשנת תרפ"ז (1927) שהזיקה קשות למבנה ומאורעות תרפ"ט (1929) נרכש עבור הישיבה מגרש בשולי שכונת אחווה ("כיכר השבת" של ימינו) ובשנת ה'תרצ"ג (1933) עברה הישיבה הגדולה למשכנה החדש.
עם השנים נסגרה הישיבה ונשאר רק כולל אברכים ותלמוד תורה ששימש בעיקר את החסידים מהיישוב הישן, הקשורים לעדה החרדית. בבניין הישיבה יש בית כנסת של חסידות ראדזין, בית כנסת של חסידי אשלג הירושלמים, ממשפחות מינצברג ולמברגר ואולם שמחות.
רמ"א.
בשנות ה-90 החלו מנהלי המוסד לקחת תקציבים ממשלתיים לתלמוד תורה. חלק מההורים הוציאו את ילדיהם מהמוסד ועסקני העדה החרדית פתחו להם תלמוד תורה חדש בשם "חיי עולם המקורית" (לימים 'מוסדות רמ"א' בנשיאות הרב משה אריה פריינד). התלמוד תורה החדש השתכן במשך מספר שנים בבניין של קרטשניף סיגט תחת חסותו של רבי צבי הירש רוזנבוים. כיום שוכנים מוסדות רמ"א בשכונת גוש 80.
שיטת לוולואה
המשרד לתרבות והכוונה איסלאמית
שיטת לבלואה
טכניקת לבלואה
חסידות רחמסטריווקא
חסידות סקווירא
ניהול המחלה וההחלמה
ועידת שפרדסטאון
ועידת שפרדסטאון הייתה ועידת שלום שכונסה בעיירה שפרדסטאון במדינת מערב וירג'יניה שבארצות הברית. הוועידה התקיימה בין 3 בינואר ל-11 בינואר 2000. במוקד הוועידה עמדו ניסיונות להגיע למתווה מוסכם עבור הסכם שלום בין מדינת ישראל לבין סוריה. השיחות נערכו בחסות הממשל האמריקאי.
ועידת שפרדסטאון הייתה חלק ממכלול מהלכים שנועדו להשיב את תהליך השלום שהחל עם הסכם אוסלו בימי . המגעים עם הסורים הופסקו אז על רקע גל של פיגועי התאבדות שפקד את הארץ בשנת 1996 על רקע התקדמות שיחות השלום בין ישראל לפלסטינים.
השיחות התקיימו במלון קלריון שבשולי העיירה שפרדסטאון. תושביה, המונים כ-800 נפש, התרגלו במהרה לנוכחותם של קרוב ל-1,000 עיתונאים, צוותי חדשות ופקידי ממשל אמריקאים. סמיכות מועד קיום השיחות לציון השנה האזרחית החדשה הביא לתפילה משולבת של נוצרים, יהודים ומוסלמים בכנסייה המקומית למען הצלחת השיחות.
בראש המשלחת הישראלית לשיחות עמד ראש הממשלה אהוד ברק, והיא כללה בין היתר את השרים דוד לוי ואמנון ליפקין-שחק ואת ראש אמ"ן לשעבר אורי שגיא. בראש המשלחת הסורית עמד שר החוץ פארוק א-שרע. הצד האמריקאי, שמילא את תפקיד המתווך, יוצג על ידי הנשיא ביל קלינטון, שנכח במעמד פתיחת הוועידה, ועל ידי מזכירת המדינה מדליין אולברייט.
תוכנית הוועידה.
על פי תוכנית העבודה של מחלקת המדינה האמריקאית, היו אמורות לידון בוועידה סוגיות מרכזיות בנוגע להסדר שלום עתידי בין ישראל לסוריה. הנחת העבודה האמריקאית הייתה כי הסורים יירצו להשיב לידיהם את הריבונות על רמת הגולן שנחשבת לשטח בעל חשיבות אסטרטגית, להסיר את תחנות הבקרה הישראליות בחרמון וכן לדון בסוגיות שקשורת למקורות המים. לגבי הצד הישראלי הנחת העבודה הייתה שיידרשו הסדרי ביטחון נאותים לשלב שלאחר הנסיגה, מתן מענה ל-17,000 תושבי רמת הגולן שיאלצו להתפנות מבתיהם, הסרת החסות הסורית מארגוני הטרור היושבים בדמשק, וכן הסדרת הגישה למקורת המים בכלל ושל הכנרת בפרט.
תוצאות הוועידה.
בפועל, נקודת המחלוקת המרכזית נסבה על מיקומו של קו הגבול בין המדינות. בעוד הסורים התעקשו על קו הגבול שהיה קיים עד פרוץ מלחמת ששת הימים, ישראל דרשה להסתמך על קו הגבול הבינלאומי. חזרה לקווי הגבול של טרום מלחמת ששת הימים הייתה מאפשרת לסורים גישה ישירה למי הכנרת. קו הגבול הבינלאומי, לעומת זאת, עובר כמה מאות מטרים מזרחית לכנרת.