במהלך הקורס לומדים הצוערים את תורת הלחימה של חיל השריון ואת הפעלת מחלקת הטנקים במתארים שונים כשטח פתוח, שטח הררי ושטח עירוני ובנוי. בתרגילים רבים מושם דגש על כיבוש יעדים מבוצרים ופריצת מכשולים. אופן לימוד הפעלת מחלקת הטנקים הוא מדורג: ראשית בשיעורים עיוניים, לאחר מכן בתרגילים ייצוגיים על גבי האמרים ובהמשך על גבי טנקים. הצוער מתרגל הפעלת מחלקת טנקים בודדת, ובשלבים מאוחרים יותר, במסגרת פלוגתית.
דגש רב מושם על הקרב המשולב. בשלביו האחרונים של הקורס מתקיימת סדרת הקרב המשולב, בו נערכים תרגילי פלוגה וגדוד ביחד עם צוערי ההשלמות האחרות.
מעבר לידע והמיומנויות הנדרשות בקרב, מוקדש פרק בקורס ללימוד שגרת המחלקה: ניהול המחלקה בשגרה, דרכי הנחלת ערכי צה"ל לחיילים, חינוך ופיתוח הכושר הגופני. השכלתו של הצוער בתחום ההיסטוריה הצבאית והטקטיקה חשובה, והצוערים נדרשים לכתיבת עבודה באחד מהנושאים הללו.
הקורס תובעני מאוד ודורש מאמץ רב מהצוער: שעות השינה מועטות, ויש מספר רב של תרגילים מבחנים ומטלות.
קורס קציני חי"ר.
ההשלמה החילית של קציני הח"יר מתקיימת בבה"ד 1. בהשלמה זו משתתפים צוערים מחטיבות החי"ר, מיחידות מיוחדות ומפלס"רי השריון.
קורס קציני הנדסה (ח"ץ).
ההשלמה החילית של חיל ההנדסה הקרבית נקראת ח"ץ (חה"ן-צוערים), משכה ארבעה חודשים והיא מתקיימת בבית הספר להנדסה צבאית בצוקי עובדה (בה"ד 14). במהלך ההכשרה לומד החייל תוכני הנדסה מתקדמים כגון חבלה מתקדמת (בפרט, פיצוץ מבנים), שיתוף פעולה עם חיל הרגלים וחיל השריון. בסיום ההשלמה החילית מוסמך החייל כקצין הנדסה קרבית וכפלס שלב 12.
קורס קציני תותחנים (יסוד).
ההשלמה המכונה יסוד לקורס קציני תותחנים (הנקראים גם קציני אש) נערך באגד 425 בבית הספר לתותחנות ולסיוע באש, במחנה שבטה.
קורס קציני איסוף.
הכשרת קציני האיסוף הקרבי מתבצעת בביסל"ק במחנה מגן סיירים הממוקם בבקעת סיירים. קציני מודיעין המיועדים לשרת כקציני מודיעין ביחידות שדה עוברים השלמה חילית בבה"ד 15.
קורס קציני רפואה.
ההשלמה נערכת בבה"ד 10 ומכשירה קציני ארגון רפואה (חובשים בהכשרתם). במקום נערכת גם ההשלמה החילית של קציני רפואה המכשירה רופאים.
קורס קציני קשר.
ההשלמה החילית של חיל הקשר היא הארוכה מבין החילות, ומשכה כארבעה חודשים, בנוסף למיומנויות פיקוד נלמדים במסגרתה תכנים רחבים החל מקשר רדיו וכלה במחשוב.
השלמה חיילית
Business intelligence
האנס דלבריק
האנס דלברוק
הנס דלברוק
דקסטר
דקסטר (Dexter) היא מילה לטינית שמשמעותה "ימין". לעיתים משמשת גם כשם פרטי או שם משפחה.
מייקל (פירושונים)
משה אדד
משה דוד אדד (20 במאי 1939, ב' בסיוון ה'תרצ"ט - 25 במרץ 2019, י"ח באדר ב' ה'תשע"ט) היה קרימינולוג, איש חינוך, פרופסור לקרימינולוגיה באוניברסיטת בר-אילן וראש אקדמי במכללה האקדמית צפת. חתן פרס ישראל לקרימינולוגיה ה'תש"ע (2010).
ביוגרפיה.
משה אדד נולד בשנת 1939 בעיר בג'ה בתוניסיה, בן לסוזאן שושנה וניסים חנאני. בשנת 1951 עלה לישראל. למד בישיבה התיכונית כפר הרא"ה. שירת בצה"ל, ואחר כך למד בחוגים לפסיכולוגיה ולביולוגיה-כימיה באוניברסיטת תל אביב, ובשנת 1968 קיבל תואר ראשון. בשנת 1975 קיבל תואר שני בקרימינולוגיה מאוניברסיטת תל אביב. בתקופת לימודיו היה מורה לכימיה בישיבה התיכונית כפר הרא"ה, ובבית ספר תיכון בחדרה ובמדרשית נעם בפרדס חנה.
בשנת 1976 קיבל תואר דוקטור בקרימינולוגיה מהסורבון (פריז-2). באותה שנה הצטרף לסגל המחלקה לקרימינולוגיה באוניברסיטת בר-אילן. בשנים 1982–1986 היה ראש המחלקה.
אדד ייסד את החוג לקרימינולוגיה במכללת כנרת שבעמק הירדן, ועמד בראשו במשך 15 שנה. כן ריכז במשך שמונה שנים את לימודי הקרימינולוגיה מטעם מערך המכללות של אוניברסיטת בר-אילן.
אדד זכה בתואר "יקיר החינוך הדתי", תשנ"ח והוכרז כחתן פרס ישראל לקרימינולוגיה ה'תש"ע (2010).
בשנותיו האחרונות שימש כראש אקדמי במכללה האקדמית צפת וכן כמרצה במרכז האקדמי פרס ברחובות בתחומים: פסיכולוגיה וקרימינולוגיה למשפטנים.
בשנת 2018 נקרא רחוב על שמו בחדרה.
משה אדד נפטר ב-25 במרץ 2019, ונקבר בבית הקברות החדש בחדרה.
מחקריו.
אדד פיתח והרחיב את תאוריות הענישה והבלימה של סלין (1936) בהוסיפו גורמים פסיכוביולוגיים. אחדים ממחקריו של פרופ' אדד עוסקים בעבריינים "מפגרים בשכלם" או "חולי נפש קשים". אדד טוען כי לא הפיגור השכלי הוביל לעבריינות, אלא רצונם של המפגרים להשתייך חברתית לעבריינים, כדי לזכות בעילוי עצמי בעיני עצמם. מחקרים אלה הביאו את אדד ובנזש לפרסם ב-1978 ספר על האחריות הפלילית של מוגבלי האינטליגנציה ושל חולי הנפש.
במחקר נוסף ב-1981 חקר אדד את העבריינות בקרב חולים אפילפטיים (עבריינים ולא עבריינים). במחקרים אחרים בדק, על בסיס חקר מקרים (case studies), בעלי סטיות אישיות, כמו פירומנים, קלפטומנים, והסובלים מפטישיזם ומסטיות מיניות אחרות.
בתחום התיוג, הרחיב אדד את ההיבט התאורטי, והביא בחשבון את הסביבה בה גדל האדם והזכרונות אותם צבר בילדותו.
תפיסתו של אדד את מקורן של התנהגויות אלימות מבוססת על ביוסוציופסיכולוגיה.
אדד חקר גם את עניין הטרור הפלסטיני באינתיפאדה השנייה ואת פיגועי ההתאבדות. אדד טוען כי רוב המחבלים המתאבדים עושים זאת בשל מצב סוציו-אקונומי קשה והתמכרות לסמים ואלכוהול.
קישורים חיצוניים.
ממאמריו:
קונסטרוקטיביזם (פילוסופיה של המתמטיקה)
קונסטרוקטיביזם היא אסכולה בפילוסופיה של המתמטיקה הגורסת שכדי להוכיח את קיומו של אובייקט, יש צורך לבנות אותו באופן מפורש. גישה זו עומדת בניגוד לתפיסה המקובלת במתמטיקה המודרנית, שלפיה אפשר להסיק שהעצם קיים, גם מתוך כך שהנחת אי-קיומו מביאה לסתירה. הקונסטרוקטיביזם מחייב פירוש מחדש לא רק של הכמת היישי, אלא גם של כל הקשרים הלוגיים. לאסכולה הקונסטרוקטיביסטית מספר וריאנטים, שהידוע והמרכזי ביניהם הוא האינטואיציוניזם.
העצמים הנחקרים במסגרת הקונסטרוקטיביזם הם עצמים סופיים, שניתן לבנותם. מכך מקבלים תורה מתמטית שהיא חלשה יותר מהתורה המתמטית המודרנית, משום שישנם משפטים העוסקים בעצמים סופיים אשר הוכחו באמצעים אינסופיים. כך למשל השערת פרמה על העדר פתרונות למשוואות מסוימות במספרים שלמים הוכחה בשנת 1995 באמצעות כלים מתחום העקומים האליפטיים ותורת ההצגות האריתמטיות.
עם זאת, המתמטיקה המודרנית לפי משפט אי השלמות של גדל, בגלל חוזקה הרב, לא מסוגלת להוכיח משפטים מסוימים שיכולים להיות נכונים. יתרה מזאת, לא ניתן לספק הוכחה במסגרת תורת הקבוצות האקסיומטית לכך שתורת הקבוצות עצמה היא עקבית. כלומר, המתמטיקאים אינם יכולים להוכיח כי המתמטיקה אשר בידינו לא כוללת סתירות. לכן, המוטיבציה מאחורי האסכולה הקונסטרוקטיבית היא לפתח מתמטיקה בה אמנם נדע פחות, אך מה שנדע, ייתכן ויהיה פחות רגיש לסתירות והשלכות של משפטי אי השלמות של גדל.
מעבר לכך, העולם בו אנחנו חיים הוא סופי (ככל שאנחנו יכולים להבחין בחושינו) - המסה היא סופית, האנרגיה היא סופית ולפי הפיזיקה המודרנית אין משמעות פיזיקלית למרחקים קטנים מאורך פלאנק. האנליזה המתמטית, לעומת זאת, מבוססת על רעיון הנקודה, שאין לה גודל, כך שכל דבר בעל מידה חייב להיות מורכב מאינסוף נקודות.
אם כן, האסכולה הקונסטרוקטיבית מתנגדת לרעיונות של בנייה אינסופית שלא נגמרת. כך למשל:
בהוכחתו של קנטור כי העוצמה אָלֶף אֶפֶס שונה מאלף, הוא מניח בשלילה כי קבוצת המספרים הממשיים בקטע [0,1] היא מעוצמה אלף אפס, מסדר את כל המספרים בטבלה אינסופית ובונה אלכסון לאורך הטבלה ומחליף כל ספרה לאורך האלכסון בספרה אחרת וכך בונה מספר אשר אינו בטבלה (האלכסון של קנטור). כך מושגת סתירה. לפי הגישה הקונסטרוקטיבית, הוכחה זו אינה קבילה כי היא עושה שימוש באלכסון באורך אינסופי וכו'. מאידך, לפי הקונסטרוקטיביזם לא ניתן בכלל לדבר על קבוצת המספרים הממשיים או בכלל על מספר ממשיים, כי מושגים אלו אינם קיימים בעולם, אלא רק במוחם של בני אדם.
כך למשל ניתן לספק פתרון פילוסופי להשערת הרצף - לא ידוע אם יש עוצמה בין אלף-אפס לאלף. לפי גדל וכהן הבעיה אינה תלויה באקסיומות המקובלות של תורת הקבוצות, ולכן מדובר בבעיה אמיתית ומעניינת אשר האקסיומות המקובלות כיום בתורת הקבוצות לעולם לא יהיו מסוגלות לענות עליה. אולם, אם מקבלים את השיטה הקונסטרוקטיבית הבעיה נעלמת כי לא ניתן להתייחס לעוצמה אלף.
דוגמה להוכחה לא קונסטרוקטיבית.
על מנת להמחיש בצורה קונקרטית יותר את מושג הקונסטרוקטיביות, נציג להלן הוכחה לא קונסטרוקטיבית לעובדה הבאה: קיימים זוג מספרים אי רציונליים "x" ו"y" כך ש formula_1 הוא מספר רציונלי.
הוכחה:
נסמן formula_2. ידוע כי השורש הריבועי של 2 אינו מספר רציונלי. אם formula_1 הוא רציונלי הזוג "x,y" מהווה דוגמה לטענת המשפט. אחרת, נסמן formula_4, ואז קל לוודא כי formula_5 והזוג "z,x" מהווה דוגמה להוכחת המשפט. הוכחת המשפט אינה אומרת לנו מי הוא הזוג המקיים את טענת המשפט, אלא רק מראה כי זוג כזה קיים, ולכן היא אינה קונסטרוקטיבית.
הפבורן
ברקו
מסכת מת
מסכת מת או מסכת מוות היא יציקה (שעווה, טיח ולעיתים ארד), המיוצרת לפי פניו של אדם לאחר מותו. המסכה עשויה לשמש כפריט זיכרון או כבסיס לציור דיוקן. לעיתים ניתן לזהות דיוקנאות שנעשו בהתבסס על מסכת מת, על פי העיוותים האופייניים של תווי הפנים הנוצרים עקב משקל הגבס במהלך יצירת התבנית. בעת העתיקה נעשה שימוש בתבניות חרס ובקישוטים אחרים שהושמו על פני הנפטר לקראת טקס הקבורה. הידועות שבמסכות מסוג זה הן אלה ששימשו במצרים העתיקה, כגון זו של תות ענח' אמון.