בשנת 2008 פורסם בעיתון מעריב תחקירה של העיתונאית גלי גינת, בו נטען כי אביטל הטריד מינית שלוש דוגמניות שייצג בין השנים 2003–2005. עוד פורסם כי ב־2005 אביטל נעצר ונחקר בחשד לביצוע מעשה מגונה, אולם אז לא הוגש נגדו כתב אישום. בשלהי נובמבר 2008 פסק בית משפט השלום בתל אביב כי על אביטל לשלם פיצוי לדוגמנית ישראלה אבתאו בסך 100,000 ש"ח לפי סעיף 6(ב) לחוק למניעת הטרדה מינית. בית המשפט קיבל את טענתה של אבתאו לפיה אביטל הטריד אותה מינית בארבעה אירועים שונים, כאשר באחד מהאירועים הוא חיכך מול עיניה את תמונתה על גבי איבר מינו, ובאירוע אחר נכנס למיטה שבה ישנה אבתאו.
ב־24 ביולי 2021 שודר תחקיר בתוכנית "הצינור" בערוץ 13, בו התלוננו מספר דוגמניות ישראליות על הטרדות מיניות ואונס שלהן על ידי אביטל. עורך דינו ששי גז, שהתארח בתוכנית, דחה את טענות הדוגמניות וטען כי הן מנסות להכתים את שמו. יום קודם העלתה הדוגמנית וכוכבת הריאליטי הילה קרוגמן לחשבון האינסטגרם שלה פוסט בו טענה כי אביטל הטריד אותה מינית וניסה לאנוס אותה.
מספר ימים לפני חשיפת הפרשה בתקשורת, יצא אביטל לטיול מחוץ לישראל. 26 נשים הגישו תלונה במשטרה נגד אביטל.
אביטל, ששהה בבודפשט, התבקש על ידי אנשי חב"ד בעיר לא להגיע לבית דיון חב"ד לאחר שעודכנו בפרשה על ידי העיתונאי חיים אתגר. יו"ר ארגון נעמ"ת חגית פאר קראה לרב-ניצב קובי שבתאי להחזיר את אביטל לישראל לחקירה בעקבות התלונות שהוגשו נגדו. הארגון בראשותה יצא בקמפיין ברשתות החברתיות בדרישה ממשטרת ישראל והגורמים הרלוונטיים להחזירו לישראל כדי שייחקר בעניין התלונות נגדו. במסגרת הקמפיין, נתלו ברחבי ישראל שלטים עם הכיתוב "Wanted" ("מבוקש").
ב-19 באוגוסט 2022 נעצר אביטל באמסטרדם במסגרת שיתוף פעולה של משטרת ישראל עם משטרת הולנד.
אוניברסיטת ציריך לאמנויות
אוניברסיטת ציריך לאמנויות (בגרמנית: Zürcher Hochschule der Künste, בקיצור: ZHdK) היא האוניברסיטה לאמנויות הגדולה ביותר בשווייץ. לומדים בה מעל ל-2,000 סטודנטים.
האוניברסיטה נוסדה בשנת 2007 כתוצאה ממיזוג בין בית הספר של ציריך לאמנות ועיצוב (HGKZ) ובית הספר למוזיקה, דרמה ומחול (HMT).
האוניברסיטה היא אחת מארבע האוניברסיטאות השייכות ל-Zürcher Fachhochschule .
אוניברסיטת ציריך לאמנויות מציעה קורסים לתואר ראשון, לתואר שני ולתוכניות השכלה מתקדמות באמנות, בעיצוב, במוזיקה, בהוראת האמנות, בתיאטרון, בקולנוע, במחול ובלימודים רב-תחומיים כמו גם תוכניות ללימודי דוקטורט בשיתוף עם אוניברסיטאות בינלאומיות לאמנות ועם המכון הטכנולוגי של ציריך.
לאוניברסיטה מסונפים מוזיאון העיצוב של ציריך, התיאטרון לאמנויות (Theater der Künste), מועדון המוזיקה Mehrspur והמרכז לתקשורת ולמידע (MIZ).
היסטוריה.
אוניברסיטת ציריך לאמנויות נוסדה ב-1 באוגוסט 2007 כתוצאה ממיזוג בין בית הספר של ציריך לאמנות ועיצוב (HGKZ) ובית הספר למוזיקה, דרמה ומחול (HMT). הנשיא המייסד של המוסד החדש היה פרופ' הנס-פטר שוורץ. מאז נובמבר 2009, פרופ' תומאס ד' מאייר הוא נשיא האוניברסיטה.
בית הספר של ציריך לאמנות ועיצוב צמח מתוך בית הספר לאמנויות יישומיות שנוסד ב-1878. בית הספר המקורי שכן בבניין שתוכנן על ידי האדריכלים אדולף שטגר וקרל אגנדר, ובו נמצא כיום המוזיאון לעיצוב של ציריך.
בית הספר למוזיקה, לדרמה ולמחול נוצר בעצמו כתוצאה ממיזוג בין מספר מוסדות, שהתרחש ב-1999: הקונסרבטוריון של וינטרתור, הקונסרבטוריון של ציריך, בית הספר לג'אז של ציריך, התיאטרון של ציריך, האקדמיה למשחק ובית הספר השווייצרי המקצועי לבלט. התוכנית האוניברסיטאית ללימודי תיאטרון (השייכת כיום למחלקה לאמנויות הביצוע והקולנוע) נוסדה במקור בשנת 1937 כחלק מהתיאטרון המרכזי של ציריך, ונודעה כ"סטודיו השלבים של ציריך". היא מותגה מחדש בשנות ה-70 המוקדמות בתור "האקדמיה למשחק של ציריך".
לאחר המיזוג בין המוסדות, האוניברסיטה לאמנויות שכנה ב-35 אתרים שונים הפזורים ברחבי העיר ציריך והעיר הסמוכה לה, וינטרתור. בשנת 2014 הוקם קמפוס חדש במערב העיר ציריך, ואשר מאגד תחת אותה קורת גג את כל מחלקות האוניברסיטה מלבד מספר מוסדות אחדים השייכים לאוניברסיטה ונותרו במיקומיהם המקוריים.
מחלקות האוניברסיטה.
האוניברסיטה מורכבת מחמש מחלקות מקצועיות:
אסיה רולס
אסיה רולס היא פסיכונוירואימונית ישראלית, וחוקרת המכון הרפואי הבינלאומי של הווארד יוז ופרופסור חבר באימונולוגיה וחברה במרכז למדעי המוח בטכניון. רולס עומדת בראש מעבדה הבודקת כיצד מערכת העצבים משפיעה על תגובות מערכת החיסון ובכך על הבריאות הגופנית. עבודתה האחרונה הדגישה כיצד מערכת התגמול של המוח מעורבת בתגובת הפלצבו וכיצד ניתן לרתום אינטראקציות בין המוח והפחת גידולים סרטניים.
ביוגרפיה.
רולס נולדה ברוסיה. היא סיימה את התואר הראשון במדעי החיים בטכניון המכון הטכנולוגי הישראלי. לאחר שקיבלה תואר ראשון במדעים, נשארה במחלקה לביולוגיה בטכניון לתואר שני. לאחר התואר השני, המשיכה את לימודי הדוקטורט שלה במכון ויצמן למדע.
היא המשיכה במחקר בתחום הנוירואימונולוגיה בהדרכתה של פרופסור מיכל שוורץ במסגרת המחלקה למדעי המוח ופרופסור עופר לידר במחלקה לאימונולוגיה. עבודת הדוקטורט שלה התמקדה בחקר האופן שבו מערכת החיסון משפיעה על נוירוגנזה ותיקון מוח.
רולס בחנה את התפקיד של קולטנים, שהם סוג של חלבונים השייכים למערכת החיסון המולד, בנוירוגנזה. היא מצאה כי קולטנים מסוג TLR2 ו- TLR4 אשר אחראים על בקרה על תהליכים במערכת החיסון קובעים את הגורל ההתפתחותי של תאי עצב חדשים בהיפוקמפוס. לשני קולטנים אלה תפקידים הפוכים, כך ש- TLR2 מקדם נוירוגנזה ו- TLR4 מעכב את תהליך הנוירוגנזה. התהליכים הללו בתאי הגזע מתווכים באמצעות איתות MyD88 Myeloid) differentiation primary response 88)- חלבון שבאדם מקודד על ידי הגן MYD88. לאחר מכן, רולס בחנה את הנוירוגנזה במהלך הריון, כדי להבין, אם ליקויי זיכרון השכיחים אצל נשים בהריון מתווכים דרך שינויים במערכת החיסון. רולס סיימה את הדוקטורט בשנת 2007.
בשנת 2008 קיבלה את מלגת פולברייט ומלגת רוטשילד מקרן "יד הנדיב", שאפשרה לה להמשיך את הכשרתה בפוסט-דוקטורט באוניברסיטת סטנפורד בפאלו אלטו, קליפורניה.
היא עבדה במחלקה לפסיכיאטריה בהדרכתם של לואיס דה לסאה וקרייג הלר, לחקור את השפעת השינה על הומאוסטאזיס וחיזוק הזכרונות. רולס השתמשה לראשונה באופטוגנטיקה כדי לנתח את תפקיד השינה בחיזוק וייצוב הזיכרון. על ידי הפעלת נוירונים של אורקסין (orexin) בצורה אופוגנטית, רולס הצליחה לפרק את השינה לאחר הלמידה וגילתה שהדבר השפיע על הזיכרון למחרת. הפגיעה בזיכרון התרחשה רק אם היחידה המזערית של שינה ללא הפרעה הייתה מתחת ל-62% מהנורמה. מאוחר יותר רולס בחנה את חשיבות השינה בהתגבשות זיכרון הפחד. היא מצאה, שמניעה ספציפית של סינתזת חלבונים במהלך השינה בשילוב עם ריח המזכיר חוויה טראומטית גרמה לירידות ביצירת זיכרון פחד המדגישה את תפקיד השינה בהתגבשות הזיכרון והפוטנציאל של השינה לשנות זכרונות ומחיקת טראומות מתוך שינה.
זווית אחרת בה עסקה רולס בקשר עם שינה ובריאות הייתה בחינת ההשפעה של שינה והשתלות מח עצם. רולס וצוותה בדקו את תפקיד השינה באיסוף והשתלת תאי גזע המטופויאטיים (HSC) בעכברים. הם מצאו שמחסור בשינה הפחית משמעותית את הביטוי של גן הקשור בנדידה ובהנחיה של HSC (Hematopoietic stem cells) למח העצם לאחר השתל. ממצאיהם הדגישו את חשיבות השינה בהצלחה של השתלת מח עצם.
בשנת 2012 מונתה רולס להוביל קבוצת מחקר בטכניון. כיום היא פרופסור חבר בפקולטה לרפואה ע"ש רפפורט בחיפה, והיא החוקרת הראשית של מעבדת רולס ("Rolls Lab"). המעבדה של רולס בוחנת את הקשר בין המוח למערכת החיסון. היא מתמקדת באופן ספציפי באיתור המנגנונים הביולוגיים בהם רגשות ומחשבות משפיעים על תפקוד המערכת החיסונית ועל הבריאות הגופנית. אחד החידושים שמעבדת רולס הייתה חלוצה בה הוא מיזוג טכנולוגיית DREADDs (קולט המופעל אך ורק על ידי מולקולה סינתטית) עם ציטומטריית מסה CyTOyF כדי לאפשר מדידות ברזולוציה גבוהה של מערכת החיסון לאחר גירוי ועיכוב עצבי.
רולס חברה באקדמיה הישראלית הצעירה.
מערכת תגמולים וחסינות.
רולס הייתה בין הראשונים שביססו את הקשר בין מערכת התגמול של המוח למערכת החיסון. העניין שלה בקשר זה נבע מאפקט הפלצבו. אפקט הפלצבו פועל מהתהליכים הקוגניטיביים שיוצרים ציפיות חיוביות, אך לא ידוע כיצד תהליכים אלה מובילים לריפוי או הרגשה טובה יותר. רולס גילתה כי הפעלת מעגלי תגמול במוח, מובילה לעלייה בתגובות מערכת החיסון והתמודדות טובה יותר אצל העכברים לאחר חשיפה למחלות חיידקיות.
בהמשך למחקר זה, רולס הייתה מעוניינת לבחון את תפקידם של תהליכים מוחיים בהתמודדות עם גידולים סרטניים. מכיוון שוויסות תפקוד החיסון חשוב בגישה לטיפולים פוטנציאליים בסרטן, רולס בחנה כיצד מעגל התגמול של המוח מסוגל לווסת את התמודדות מערכת החיסון מול הגידול. התגלה כי הפעלת תגמול המוח (על ידי שימוש בטכנולוגיית DREADD) מובילה לירידות בנפח הגידול וכי תאים מדכאים שמקורם בתאים מיאלואידים הם חיוניים לאפשר למערכת התגמול להשפיע על צמיחת הגידול.
אפיון מערכת החיסון במוח.
רולס הייתה חלוצה בשימוש בציטומטרייה (מדידת מאפייני התאים) של מסה של CyTOF באפיון אוכלוסיות תאים חיסוניות במוח. לאחרונה היא וצוותה אפיינו אוכלוסיות T, B, Dendritic, ותאי NK במוח בשיטה זו וגילו כי CD44 הוא סמן נפוץ לחדירת תאי חיסון.