למראות כדוריות יש מוקד אחד. יתרונה העיקרי של מראה כזו הוא העדרה של אברציה כרומטית, מאחר שהאור הפוגע אינו עובר בה נפיצה הגורמת לאברציה זו. לעומת זאת, היא סובלת מאברציה כדורית. דוגמה שימושית של מראה מרכזת כזו מובאת באיור מס' 3.
מראה פרבולית.
למראה המעוצבת בצורה פרבולית כושר מיקוד טוב יותר של קרניים המגיעות אליה במקביל לציר האופטי הראשי שלה, בהשוואה למראה כדורית או אחרות, מאחר שהיא אינה סובלת מאברציה כדורית בתנאים אלה. ראו איור מס' 4. עם זאת, מראה זו רגישה יותר לאברציית קומה מאשר מראות כדוריות ולכן בתכנון אופטי מתחשבים גם בבעיה זו.
מראה אליפטית.
למראה אליפטית שני מוקדים. נתייחס, לדוגמה, למראה אליפטית קמורה. מוקדיה של מראה כזו נמצאים מאחוריה (לציין עובדה זו גם לגבי מראות כדוריות). אלומת אור המכוונת אל מוקד אחד של מראה כזו, מוחזרת ממנה לאחר פגיעתה בה, כאילו יצאה מהמוקד השני שלה.
מראה היפרבולית.
גם למראה היפרבולית שני מוקדים. במקרה של מראה היפרבולית, לדוגמה, מוקד אחד נמצא לפני המראה, והמוקד השני - מאחוריה. מראה כזו מחזירה אלומה המכוונת אל המוקד שבקדמתה, כאילו יצאה מהמוקד שמאחוריה. לעומת זאת, אלומה המגיעה למראה כשהיא מכוונת אל המוקד שמאחוריה, מוחזרת ממנה כשהיא מכוונת או מתכנסת אל המוקד שבקדמתה.
מרחק מוקד ועוצמה אופטית.
מרחק המוקד הוא מדד לעוצמתה האופטית של עדשה למשל (או עוצמת העדשה). ככל שמרחק המוקד גדול יותר, משמעות הדבר היא שאלומה מקבילה שפגעה בעדשה עוברת מרחק גדול יותר לפני שהיא מתרכזת בנקודה אחת, היא המוקד, ולכן כושר השבירה שלה חלש יותר. מסיבה זו עוצמת העדשה מוגדרת על ידי הערך ההפוך של מרחק המוקד, כלומר,
formula_2.
כאשר יחידות מרחק המוקד מבוטאות במטרים, יחידות העוצמה תהיינה m-1, המוגדר דיופטר. גודל זה מאפיין, לדוגמה, את עדשות המגע או משקפי הראייה המשמשים לתיקון לקויות ראייה למיניהן. ערך ('מספר') גדול בדיופטרים מציין כושר שבירה גבוה של העדשה, בין אם ערך זה חיובי ובין אם הוא שלילי. ערך ('מספר') חיובי מבטא כושר ריכוז, וערך ('מספר') שלילי מבטא כושר פיזור.
מישור המוקד ומישור הדמות.
מישור המוקד.
נקודת המוקד מוגדרת עבור אלומת קרניים מקבילות. כאשר האלומה המקבילה מגיעה במקביל לציר האופטי הראשי המוקד מתקבל על הציר (מוקד ראשי). כאשר האלומה המקבילה נטויה ביחס לציר האופטי הראשי, המוקד מתקבל מחוצה לו. לכן, גוף לא נקודתי יוצר מספר רב של נקודות מוקד, כל אחת מתקבלת מאלומה מקבילה המגיעה מאזור קטן מאוד בעצם, וביחד, הן יוצרות מישור מוקד. הגדרת המקום הגאומטרי שלהן כמישור איננה מדויקת, בשל אברציה הנקראת עיקום השדה של פצבל, הגורמת לכך שקרניים רחוקות מהציר האופטי מתמקדות לפני המישור. איור מס' 5 ממחיש את התופעה. יהיה נכון לדבר, בקירוב, על מישור רק עבור קרניים פרקסיאליות.
ישנן כמה דרכים לקבל אלומה מקבילה כזו. אפשרות אחת היא של קרניים המגיעות אל העדשה או אל המראה מעצם מאוד מרוחק יחסית לממדי העדשה (מצב המכונה 'עצם באינסוף') או המראה. אפשרות אחרת היא כאשר האור מגיע אל העדשה או המראה כשהוא עובר דרך המוקד שלהן, או כשהעצם או מקור האור נמצאים בנקודה זו, וקרניים מגיעות מהם אל העדשה או המראה.
מישור הדמות.
כאשר העצם אינו מרוחק, קרני האור המגיעות ממנו אל העדשה או אל המראה אינן מקבילות, אבל הן מתכנסות (במקרה של עדשה או מראה מרכזות) בנקודות שונות היוצרות את מישור הדמות, כאשר הקרניים המגיעות מכל נקודה נתונה על העצם יוצרות את נקודת הדמות שלה. מיקומו של מישור זה תלוי במיקום העצם, עבור עדשה או מראה נתונים, מאחר שחרוט האור המגיע מהעצם אל נקודה נתונה על העדשה או המראה, מגיע בזווית מרחבית אחרת, ולכן, השפעת העדשה או המראה עליו תהיה שונה, כלומר, היא תתכנס אל נקודה במישור אחר. ביטוי כמותי מקורב לקשר זה מתואר להלן, בנוסחת העדשה הדקה. מתיאור זה ברור כי מישור המוקד הוא מקרה פרטי של מישור הדמות.
נוסחת העדשה הדקה או נוסחת גאוס.
נוסחה זו מתארת את הקשר בין מרחק הדמות מהעדשה (v), לבין מרחק העצם מהעדשה (u) ומרחק המוקד שלה (f), על ידי formula_3. נוסחה זו מבוססת על קירוב קרניים פרקסיאליות, כלומר, קרניים המגיעות לעדשה בזווית קטנה ביחס לציר האופטי. למרות שמה, נוסחה זו שימושית גם עבור מראות כדוריות.
אברציות אופטיות.
עיוותים או אברציות אופטיות נובעות כולן מחוסר יכולתן של עדשות ומראות למקד של קרניים המגיעות לאזורים שונים בעדשה או במראה בנקודה אחת על הציר האופטי. אברציות אלה מתחלקות לאברציות מונוכרומטיות, והן נובעות, בעיקר, מתלות זוויתית של הקרניים המגיעות לעדשה או למראה, ולאברציות כרומטיות הנובעות מנפיצה, כלומר, כתוצאה מתלות מקדם השבירה באורך הגל הפוגע, וכתוצאה מכך, גם זווית השבירה, לפי חוק סנל, והמוקד. רשימה חלקית של אברציות אלה, מופיעה בערך אברציה אופטית.
צירוף של עדשות.
במקרים רבים לצירוף של עדשות שימושים חשובים מבחינה טכנולוגית. במצלמות, למשל, צירוף נאות של עדשות מנטרל אברציות אופטיות מסוימות עד לרמה אופטימלית נדרשת. דוגמה אחרת היא תיקון ליקויי ראייה. מאחר שלא ניתן להחליף עדשת עין המתפקדת באופן לקוי אופטית, כמו במקרים של קוצר ראייה ורוחק ראייה, בהם הדמות מתמקדת מחוץ לרשתית העין, כל שנותר הוא להוסיף עדשה נוספת (בצורת עדשות מגע או משקפי ראייה) מתאימה על-מנת שקרני האור יתמקדו בדיוק על הרשתית. מרחק המוקד של צירוף של שתי עדשות שביניהן מרחק d, ניתן על ידי formula_4. במקרה של שתי עדשות צמודות, נוסחה זו נעשית פשוטה יותר, formula_5.
עומק שדה.
מושג זה שימושי מאוד בתחום הצילום. באופן עקרוני, עדשה נתונה (מצלמה או מערכת אופטית אחרת) ממקדת עצם הנמצא במרחק מסוים בנקודת מוקד אחת. עם זאת, עדשות ומערכות אופטיות שונות נבדלות זו מזו במידת התזוזה של נקודת המוקד עבור תזוזה נתונה של העצם, לאורך הציר האופטי. תחום התזוזה המותרת עבור העצם כך שנקודת המוקד זזה כתוצאה מכך באופן מזערי ובלתי מורגש, מוגדר כעומק שדה. איור מס' 6 ממחיש זאת: הקלפים המוצגים בחלקו הימני, לפני ואחרי הקלף האמצעי, נראים ממוקדים, בעוד שאלה שבחלקו השמאלי אינם נראים ממוקדים.
ברנדן גליסון
ברנדן גליסון (באנגלית: Brendan Gleeson; נולד ב-29 במרץ 1955) הוא שחקן קולנוע וטלוויזיה אירי, זוכה פרס אמי ומועמד 4 פרסי גלובוס הזהב, ידוע בעיקר בשל משחקו בסרטים "לב אמיץ", "כנופיות ניו יורק", "טרויה", "ברוז' ובסדרת הסרטים של "הארי פוטר".
ביוגרפיה.
גליסון נולד בדבלין שבאירלנד. לאחר שעזב את בית הספר, הוא עבד למשך שנתיים במשרד של ועדת הבריאות. מאוחר יותר, סיים את לימודיו באוניברסיטת דבלין, ולימד במשך כמה שנים דרמה ואנגלית באוניברסיטת בלקמפ שבמחוז הצפוני של דבלין.
קריירה.
גליסון התחיל את קריירת המשחק שלו בגיל 34. תפקידו הראשון על המסך באירלנד, היה בסרט הטלוויזיה: "The Treaty", שם גילם את מייקל קולינס, וזכה עקב משחקו בפרס של ג'ייקוב (Jacob's Award) ב-1992.
בשנת 1995 זכה גליסון לפרסום כשגילם את היימיש, לוחם סקוטי ויד ימינו של ויליאם וולאס (בגילום מל גיבסון), בסרט "לב אמיץ".
בהמשך שיחק גליסון בלמעלה מ-60 סרטים, וידוע בהופעתו ב: "הארי פוטר וגביע האש" ו"הארי פוטר ומסדר עוף החול", בתפקיד אלאסטור מודי.
בשנת 2008 שיחק בסרטו של מרטין מקדונה "ברוז'" לצד השחקנים קולין פארל ורייף פיינס, ועקב משחקו בסרט היה מועמד לפרס גלובוס הזהב, לפרס באפט"א לשחקן הטוב ביותר בתפקיד ראשי ולפרס סטלייט.
בשנת 2009 שיחק בסרט הדרמה הטלוויזיוני של HBO "בעין הסערה", בה גילם את דמותו של וינסטון צ'רצ'יל בתקופת מלחמת העולם השנייה שכיהן אז כראש ממשלת הממלכה המאוחדת. על תפקידו זה זכה בפרס אמי לשחקן הטוב ביותר במיני-סדרה או סרט, וגבר על המועמדים קנת בראנה, קיפר סאת'רלנד, קווין בייקון, איאן מקלן וקווין קליין. קיבל גם מועמדות לפרס גלובוס הזהב אך לא זכה.
בשנת 2011 שיחק בסרט הקומדיה האירי "שומר חוק", את סמל המשטרה גארי בויל, לצד דון צ'ידל. על תפקידו זה קיבל מועמדות נוספת לפרס גלובוס הזהב לשחקן הטוב ביותר - סרט קומדיה או מוזיקלי, פרס באפט"א לשחקן הטוב ביותר בתפקיד משנה, פרס הקולנוע הבריטי העצמאי ופרס סטלייט.
בשנת 2016 שיחק בסרט הפעולה "אמונת המתנקש", אשר מבוסס על סדרת משחקי הווידאו Assassin's Creed. גליסון מגלם את ג'וסף, לצידם של מייקל פסבנדר, מריון קוטיאר ומייקל קנת' ויליאמס. באותה שנה שיחק בדרמת הפשע "חי את הלילה", לצד בן אפלק (שגם ביים), זואי סלדנה וסיינה מילר.
בשנת 2017 תרם את קולו לסרט "פדינגטון 2". החל משנה זו משחק גליסון את ביל הודג'ס, בלש בגמלאות בסדרת הדרמת פשע "מר מרצדס", אשר מבוססת על טרילוגיית הספרים של סטיבן קינג ומשודרת ברשת הטלוויזיה האמריקאית Audience.
בשנת 2018 שיחק במערבון של האחים כהן "הבלדה על באסטר סקראגס", שקיבל 3 מועמדויות לאוסקר. בשנת 2019 גילם את ג'ימי בסרט הצרפתי-אמריקאי "פרנקי", בכיכובה של איזבל הופר.
בשנת 2020 שיחק במיני-סדרת הטלוויזיה "חוק קומי" את נשיא ארצות הברית דאז - דונלד טראמפ. המיני-סדרה שודרה ברשת שואוטיים ומבוססת על הספר של ג'יימס קומי שיצא לאור ב-2018. על משחקו בסדרה, קיבל גליסון מועמדות לפרס גלובוס הזהב לשחקן המשנה הטוב היותר במיני-סדרה או סרט טלוויזיה.
חיים אישיים.
גליסון נשוי למארי וולדון מאז 1982, ולהם ארבעה בנים: דונאל, בריאן, שניהם שחקנים, פרגוס גליסון והסופר רורי גליסון.
גליסון דובר אירית שוטפת והוא תומך בקידום השפה האירית. הוא גם אוהד של מועדון הכדורגל האנגלית אסטון וילה, כמו גם בנו דונאל.