בשנות ה-70 וה-80, אומצה הכתיבה בקאמל קייס כמוסכמה לכתיבת שמות סטנדרטית או אלטרנטיבית למזהים מרובי מילים במספר שפות תכנות. מקורה המדויק של המוסכמה בתכנות מחשבים אינו ידוע. הליכי ועידה משנת 1954 התייחסו מדי פעם למערכת ה-Speedcoding של יבמ כ"SpeedCo". המאמר של כריסטופר סטרצ'י על GPM (1965), מציג תוכנית הכוללת כמה מזהי קאמל קייס, כולל " codice_1 " ו-" codice_2 ".
לא ניתן להשתמש במזהים תיאוריים של מספר מילים עם רווחים כגון codice_3 או codice_4 ברוב שפות התכנות, מכיוון שהרווחים בין המילים ינותחו כמפרידים בין המזהים. החלופה של חיבור המילים יחד כמו ב - codice_5 או codice_6 קשה להבנה ועשויה להטעות; לדוגמה, codice_6 היא מילה באנגלית (ניתן לרישום), בעוד ש-codice_8 פירושו טבלה של codice_9.
כמה שפות תכנות מוקדמות, בפרט Lisp (1958) ו-COBOL (1959), התמודדו עם בעיה זו על ידי מתן אפשרות להשתמש במקף ("-") בין מילים של מזהים מורכבים, כמו ב-"END-OF-FILE": ב-Lisp מכיוון שמנתח Lisp לא יתייחס למקף באמצע סמל כאל אופרטור חיסור וב-COBOL מכיוון שהאופרטורים שלו היו מילים בודדות באנגלית. מוסכמה זו נשארת בשימוש בשפות אלו, והיא נפוצה גם בשמות תוכניות המוזנים בשורת הפקודה, למשל ב-Unix.
עם זאת, פתרון זה לא התאים לשפות בעלות אוריינטציה מתמטית כגון FORTRAN (1955) ו-ALGOL (1958), שהשתמשו במקף כאופרטור חיסור. FORTRAN התעלמה לחלוטין מרווחים, כך שמתכנתים יכלו להשתמש ברווחים מוטבעים בשמות משתנים. עם זאת, תכונה זו לא הייתה שימושית במיוחד מכיוון שהגרסאות המוקדמות של השפה הגבילו מזהים ללא יותר משישה תווים.
בכרטיסים מנוקבים נפוצים של אותה תקופה היו רק אותיות גדולות, ללא שום תווים נוספים, מה שהחמיר את הבעיה של כתיבת קוד קריא. רק בסוף שנות ה-60 האימוץ הנרחב של ערכת התווים ASCII הפך הן את האותיות הקטנות והן את התו קו תחתון codice_10 לזמינים לכלל העולם. שפות מסוימות, בעיקר C, אימצו מיד קווים תחתונים כמפרידי מילים, ומזהים כגון codice_11 עדיין נפוצים בתוכניות וספריות C (כמו גם בשפות מאוחרות יותר המושפעות מ-C, כגון Perl ו-Python). עם זאת, חלק מהשפות והמתכנתים בחרו להימנע מקווים תחתונים - בין השאר כדי למנוע בלבול בינם לבין רווח - ואימצו במקום זאת את הכתיבה בקאמל קייס.
חברות ומוצרי מחשבים.
קאמל קייס שימש בשמות חברות המחשבים והמותגים המסחריים שלהן מאז סוף שנות ה-70 - מגמה שנמשכת עד היום:
שימוש נוכחי במחשוב.
תכנות וקידוד.
השימוש בקאמל קייס עבור מזהים המורכבים ממספר מילים מומלץ על פי הנחיות סגנון הקידוד של ארגונים רבים ופרויקטי תוכנה. עבור שפות מסוימות (כגון Mesa, Pascal, Modula, Java ו-.NET) נוהג זה מומלץ על ידי מפתחי השפה או על ידי מדריכים רשמיים ולכן הפך לחלק מ"תרבות השפה".
הנחיות סגנון מבחינות לעיתים קרובות בין קאמל קייס עליון לתחתון, ובדרך כלל מציינים באיזה סוג יש להשתמש עבור סוגים ספציפיים של ישויות: משתנים, שדות, שגרות, פונקציות, תתי שגרות, טיפוסי נתונים וכו'. כללים אלה נתמכים לפעמים על ידי כלי ניתוח סטטי הבודקים קוד מקור לעמידה בכללים.
בשפות העיקריות בבניית אתרים, HTML ו-CSS, קיימת התעלמות חלקית מסוג האות, מה שיכול לגרום לבאג כאשר שמות שונים נכתבו עם אותן אותיות ובהבדל של אות גדולה בלבד. לכן בשפות אלה מקובל להפריד בין מילים באמצעות מקף. לעומת זאת בשפה העיקרית לתכנות אתרים, JavaScript, המקף אינו תו חוקי בשמות ויתפרש כפעולת חיסור ולכן פותחה האפשרות לגשת באמצעות גרסת קאמל קייס למאפיינים שמופרדים ב-CSS באמצעות מקף, למשל: background-color יכול להופיע בקוד ג'אווהסקריפט כ-backgroundColor.
בגרסה המקורית של ויקי שנכתבה על ידי וורד קנינגהם, קאמל קייס שימש ליצירת קישורים בין דפי ויקי. היסטורית גם בוויקיפדיה היה שימוש בקאמל קייס ליצירת קישורים אך כבר בשלב מוקדם בוצע מעבר ליצירת קישורים מפורשת באמצעות סוגריים מרובעים כפולים.
שימושים אחרים.
האשטאגים, במיוחד ארוכים, משתמשים לעיתים קרובות בקאמל קייס כדי לשמור על קריאות (למשל קל יותר לקרוא #CollegeStudentProblems מאשר #collegestudentproblems).
בובת סמרטוט
אשרף דארי
אשרף דארי (בערבית: أشرف داري; נולד ב-6 במאי 1999 בקזבלנקה שבמרוקו) הוא כדורגלן מרוקאי המשחק בעמדת הבלם בקבוצת ברסט מליגת העל הצרפתית ובנבחרת מרוקו.
קריירת מועדונים.
דארי גדל במחלקת הנוער של וידאד קזבלנקה מליגת העל המרוקאית. הוא ערך 91 הופעות ליגה בקבוצה הבוגרת של המועדון, בהן הבקיע שמונה שערים.
ב-30 ביולי 2022 חתם דארי על חוזה לארבע עונות בברסט מליגת העל הצרפתית. ב-21 באוגוסט כבש שער בכורה בניצחון 1-3 על אנז'ה.
קריירה בינלאומית.
ב-7 בדצמבר 2021 ערך דארי את הופעת הבכורה שלו בנבחרת מרוקו, בניצחון 1-0 על נבחרת ערב הסעודית במסגרת הגביע הערבי .
בן לענא
בן לענא היה סופר שכתב את אחד מהספרים החיצוניים. שם זה מוזכר רק פעם אחת בתלמוד הירושלמי, שם מוזכרים בין הספרים החיצוניים אותם אוסרת המשנה לקרוא "ספרי בן סירא וספרי בן לענא".
במדרש קהלת רבה יש מאמר דומה בו השם "בן לענא" מוחלף בשם "בן תגלא". סופר יהודי בתחילת המאה ה־16 כותב את השם "בן יענה", וכותב לגבי ספריו: "ראיתי אותם הספרים שהם חידות והבלים".
נראה על פי המאמר בירושלמי שספרי בן לענא, כמו ספרי בן סירא, היו ספרים שקבוצות מסוימות הכניסו לקאנון כתבי הקודש שלהם, ומסיבה זו במשנה מתנגדים לקריאה בהם, או, יותר נכון, לקאנוניזציה שלהם.
זיהוי.
לדעת מנואל יואל ספרו של בן לענא הוא ספר אפוקליפטי, ומכאן מגיע שמו שבקהלת רבה "בן תגלא", מלשון התגלות, והשם "בן לענא" הוא מלשון לענה (=מזון תולעים), שניתן על מנת לזלזל בו. לעומתו, יוליוס פירסט טוען שהשם "בן לענא" הוא תעתיק מוטעה של השם "אפולוניוס", והירושלמי באמת מתייחס לספריו של הפילוסוף היווני המפורסם אפולוניוס איש טיאנה, ואת "בן תגלא" הוא מזהה עם הפילוסוף היווני אמפדוקלס.
יוסף פרלס טוען ששני השמות "בן לענא" ו"בן תגלא" הם תעתיקים מוטעים של השם "בן תעלא (בארמית: בן השועל)", מכאן שספר "בן תעלא" יתאים ל"משלי שועלים", שמוזכרים גם הם במקורות יהודיים.
ילדת הלויטמה
המתקפה הבלטית
המתקפה הבלטית הייתה המערכה בין החזיתות הצפוניות של הצבא האדום וקבוצת ארמיות צפון הגרמנית במדינות הבלטיות במהלך סתיו 1944. התוצאה של סדרת הקרבות הייתה הבידוד והכיתור של קבוצת ארמיות צפון בכיס קורלנד וכיבוש מחדש של המדינות הבלטיות.
רקע כללי.
בשנת 1944, הוורמאכט נהדף לאחור לאורך כל קו החזית שלו במזרח. בפברואר 1944 היא נסוגה מהגישות ללנינגרד אל הקטע המוכן של קו הפנתרים בגבול אסטוניה. ביוני ויולי, קבוצת ארמיות מרכז נהדפה בחזרה מהרפובליקה הסובייטית הסוציאליסטית הבלארוסית לפולין במהלך מבצע בגרטיון. זה יצר את ההזדמנות לצבא האדום לתקוף לעבר הים הבלטי, ובכך לנתק את הקשר היבשתי בין קבוצות הארמיות הגרמניות.
עד ה-5 ביולי, החלה מתקפת שיאוליאי, כהמשך למבצע בגרטיון. הארמיות הסובייטיות ה-43, ה-51 וארמיית המשמר ה-2 תקפו לעבר ריגה בחוף הבלטי עם חיל החלוץ של הקורפוס המשמר הממוכן ה-3. עד 31 ביולי, הגיעו הכוחות לחופי מפרץ ריגה; ארמיית המשמר ה-6 חיפתה על ריגה ועל האגף הרחב של החדירה לכיוון צפון.
התגובה הגרמנית הייתה מהירה, ובהתחלה הייתה די מוצלחת. התקפת נגד, בשם הקוד מבצע דופלקופף, נערכה ב-16 באוגוסט על ידי קורפוסי הפאנצר ה-40 וה-39 תחת פיקודה של ארמיית הפאנצר השלישית, קבוצת ארמיות מרכז. הם פעלו בתיאום עם גופים משוריינים מקבוצת ארמיות צפון, הם ניתקו תחילה את הכוחות הסובייטים על החוף, והקימו מחדש מסדרון קלוש ברוחב 30 קילומטרים המחבר בין קבוצת ארמיות מרכז לקבוצת ארמיות צפון. המטרה העיקרית של המתקפה הייתה להשתלט מחדש על צומת הכבישים המרכזיים של שיאוליאי, אך הטנקים הגרמנים דהרו חזיתית לתוך הגנה מעמיקה של החזית הבלטית הראשונה, ועד ה-20 באוגוסט ההתקדמות הגרמנית נעצרה. עם הפסדים כבדים. מתקפת המשך, ששמה הקוד מבצע Cäsar, והושקה ב-16 בספטמבר, נכשלה באותו אופן. לאחר תקופה קצרה של הפוגה, הסטאבקה הוציאה פקודות למתקפה האסטרטגית הבלטית, שנמשכה בין 14 בספטמבר ל-24 בנובמבר.
קרבות.
במשותף להתקפות אסטרטגיות סובייטיות אחרות, המתקפה הבלטית כיסתה מספר מבצעים ברמה המבצעית ומבצעי תקיפה בודדים של החזית:
מנקודת המבט ההגנתית הגרמנית, התקופה כללה את המבצעים הבאים:
לאחר מכן.
ניצחון סובייטי.
המבצע ההתקפי הבלטי הביא לגירוש הכוחות הגרמניים מאסטוניה וליטא. החזיתות הסובייטיות המעורבות בקרב איבדו בסך הכל כ-280,000 איש מכל הסיבות (הרוגים, נעדרים, פצועים, חולים).
קווי התקשורת בין קבוצת ארמיות צפון לקבוצת ארמיות מרכז נותקו לצמיתות, והראשונה נדחקה לאזור חוף הים הבלטי בלטביה. ב-25 בינואר, אדולף היטלר שינה את שמה של קבוצת ארמיות צפון לקבוצת ארמיות קורלנד, מתוך הכרה מרומזת בכך שאין אפשרות לשקם מסדרון יבשתי חדש בין קורלנד לפרוסיה המזרחית. הצבא האדום החל בכיתור וצמצום כיס קורלנד שהיה יכול להיות איום גדול, אך הצליח להתמקד בפעולות באגף הצפוני שלו שכוונו כעת לפרוסיה המזרחית. פעולות הצבא האדום נגד כיס קורלנד נמשכו עד לכניעת קבוצת הארמיות קורלנד ב-9 במאי 1945, כאשר קרוב ל-200,000 גרמנים נלקחו שם בשבי.
הפיקוד הגרמני שחרר אלפי מתגייסים מקומיים משירות צבאי. עם זאת, הפיקוד הסובייטי החל לגייס מקומיים בלטים כאשר אזורים אלו הוכפפו לשליטה סובייטית. בעוד שחלקם שירתו משני הצדדים, פרטיזנים רבים הסתתרו ביערות כדי להימנע מגיוס.