ב-1730 הצטרפה הייסטינגס לאגודה המתודיסטית בפטר ליין (Fetter Lane) שבלונדון. לאחר מות בעלה (ב-1746 או 1747) הקדישה הייסטינגס את עיקר זמנה לשיתוף פעולה עם ג'ון וסלי וג'ורג' ויטפילד בתחייה הגדולה של המתודיזם. ויטפילד הפך לכומר האישי שלה ב-1748, וביחד עמו היא הקימה את "הקונקשן של הרוזנת מהייסטינגס", בעקבות בעיות שעוררה הכמורה האנגליקנית ממנה העדיפה לא להתנתק. הייתה זו תנועה קלוויניסטית בתוך הכנסייה המתודיסטית, בדומה לקפלות של ויטפילד. מתוקף תפקידו של ויטפילד הוא נהג לערוך הטפות בבית שלה שברחוב פארק בווסטמינסטר, שלעיתים נכחו בהן פיליפ סטנהופ, רוברט וולפול והנרי סנט ג'ון. בנוסף לכך היא נהגה לערוך ארוחות ערב גדולות שבהן ויטפילד נהג לנאום לאחר תום הסעודה.
הייסטינגס הייתה אחראית לבנייתן של 64 קפלות באופן ישיר ותרמה למימון של רבות אחרות, מתוך מטרה לחזק את התחייה הדתית באופן קלוויניסטי שיתאים לעבודתו של ויטפילד. היא אחראית לבניית הקפלות בברייטון (1761), באת' (1765), ווסטר (1766 בקירוב), טנברידג' ולס (1769), אחדות בוויילס, וקפלות בודדות בלונדון כולל אחת ליד הבית שלה בספא פילדס. היא מינתה כמרים שיכהנו בקפלות, והניחה כי בתור אצילה יש לה את הזכות להעסיק כמרים לפי רצונה. בקפלה שלה בבאת' הייתה גומחה מכוסה בווילון שכונתה "פינת ניקודמוס", ובה ישבו בישופים אחדים בעילום שם על מתנל להאזין לכומר. ב-1768 גורשו שישה סטודנטים מתודיסטים מסנט אדמונד הול שבאוניברסיטת אוקספורד, ובעקבות כך הקימה הייסטינגס מכללה להכשרת כמרים בבית טרפקה ליד העיירה טאלגארת' שבוויילס. ג'ורג' ויטפילד נאם בטקס הפתיחה של המכללה, שב-1792 עבר להרטפורדשייר ושינתה את שמה למכללת צ'סהאנט. ב-1906 עברה המכללה לקיימברידג'. ב-1967 מוזגה המכללה לתוך מכללת וסטמינסטר של אוניברסיטת קיימברידג', שהייתה מרכז ההכשרה של הכנסייה הפרסביטריאנית של אנגליה. ככל הנראה תרמה הרוזנת 100,000 לירות שטרלינג למטרות דת.
הייסטינגס הייתה בעלת עבדים, לאחר שירשה אחוזות מעבר לים, וקידמה את כתביהם ועצמאותם של אפריקנים שקידמו השקפות דתיות שהתאימו לאלה שלה, בהם אוקאוסו גרוניוסו, פיליס ויטלי ואולאודה אקוויאנו. בשנות ה-60 של המאה ה-18 היא פגשה והתיידדה עם המטיף סמסון אוקום, שסייר באנגליה לצורך גיוס כספים למיסיונים אינדיאניים.
הייסטינגס והכמרים שלה היו חברים בכנסייה האנגליקנית עד 1779, אך באותה שנה אסר בית משפט קונסיסטוריאלי (סוג של בית משפט דתי) על הכמרים שלה להטיף בפנתיאון, בניין גדול בלונדון, ועל מנת להימנע מהצו היא החלה להשתמש בהגנה של חוק הסובלנות. צעד זה, שהפך אותה מבחינה חוקתית לבדלנית, גרם לעזיבתם של מספר חברים בולטים בקונקשן שלה.
הייסטינגס המשיכה לפקח על הקפלות והכמרים שלה עד מותה בלונדון ב-1791. לאחר מותה הועברו המכללה ו-64 הקפלות והמכללה שהוקמו על ידה לארבעה נאמנים. בצוואתה ביקשה הייסטינגס כי לא תיכתב עליה ביוגרפיה, וכך אכן היה בתשעים השנים לאחר מותה. אולם, לעיתים קרובות נכתבו הספדים ונעשו מחוות לזכרה. מכללת הנטינגדון, השוכנת במונטגומרי שבאלבמה, קרויה על שמה.
סלינה הסטינגס, רוזנת הנטינגדון
סלינה הסטינגס
סלינה שירלי
קדילאק של סופשבוע
קדילאק של סופשבוע (באנגלית: To Wong Foo, Thanks for Everything! Julie Newmar, בתרגום חופשי לעברית: "לוונג פו, תודה על הכל! ג'ולי ניומר") הוא סרט קולנוע אמריקאי קומי שיצא בשנת 1995 בכיכובם של פטריק סווייזי, וסלי סנייפס וג'ון לגוויזאמו המגלמים שלוש מלכות דראג אשר יוצאות למסע בדרכים. שם הסרט הוא התייחסות לכיתוב שהופיע על תצלום חתום של השחקנית ג'ולי ניומר, צילום אשר השלוש לוקחות איתן למסע והוא משמש אותן כקמע טוטמתי.
פטריק סווייזי וג'ון לגוויזאמו היו מועמדים לפרס גלובוס הזהב על תפקידם בסרט. אמנים רבים תרמו לסרט הופעת אורח, ביניהם רובין ויליאמס, נעמי קמפבל, ג'ולי ניומר, קוונטין קריספ, ומלכות הדראג רופול, מיס קוקו פרו ומיס אנדרסטוד.
עלילה.
לאחר שהן נכנסות לתחרות המקומית בניו יורק "הדראג קווין של השנה", וידה בוהם (פטריק סווייזי) ונוקסימה (וסלי סנייפס) זוכות בטיול להוליווד, על מנת להשתתף בתחרות דומה אך גדולה יותר ובקנה מידה ארצי. לפני שהן עוזבות, וידה משכנעת את נוקסימה לקחת איתן את מי שהיא מכנה "נסיכת הדראג" הבלתי מנוסה צ'י-צ'י רודריגז (ג'ון לגוויזאמו), אותה היא מכנה "ילד לטיני בשמלה", כדי להדגיש שהיא עדיין איננה דראג-קווין אמיתית, והשתיים לוקחות עליה חסות. על מנת שיוכלו לעשות זאת, מחליפות השתיים את כרטיסי הטיסה שלהן לכסף מזומן אשר ניתן להן על ידי מכר בשם ג'ון ג'ייקוב (רובין ויליאמס) ורוכשות בכסף מכונית מסוג קאדילק קבריולה, עימה הן עושות דרכן ללאס וגאס.
באמצע הדרך עוצר את השלושה שוטר גזען והומופוב, השריף דולארד (כריס פן), אשר מטריד מינית וכופה עצמו על וידה. היא נאבקת בו בזמן שהוא מכניס יד מתחת לשמלתה ומגלה שהיא טרנסקסואלית, והיא מכה אותו והוא נופל מחוסר הכרה על הכביש. השלוש בטוחות שהוא מת, ונמלטות מהמקום.. כאשר הן עוצרות בדיינר לצד הדרך המכונית שלהן מתקלקלת, ובחור צעיר בשם בובי ריי (ג'ייסון לונדון) מעיירה קטנה בשם סניידרסוויל הסמוכה למקום מציע לשלוש טרמפ. הן מגיעות לעיירה ושוכרות חדר במלונית אשר בבעלות קארול-אן (סטוקרד צ'אנינג) ובעלה המכה וירג'יל (ארליס האוורד) שהוא טכנאי הרכב היחיד בעיירה.
הדראג קווינס נשארות בעיירה למשך סוף השבוע, על מנת לחכות למשלוח של חלקי החילוף הדרושים לתיקון הרכב שלהן. במהלך שהותן הן ניצבות מול אנשי העיירה השמרנים וצרי-האופקים, אשר לא מייחסים חשיבות לזהותן המגדרית שכן הם בטוחים כי מדובר בנשים. צ'י-צ'י מוטרדת על ידי חבורה של בחורים מקומיים, אך בובי ריי נחלץ לעזרתה ומגלה כלפיה חיבה רבה. אט אט הן מתחברות לנשות העיירה, וכאשר הן מוצאות בחנות בגדים מצבור של בגדי וינטג' משנות ה-60, הן עושות לנשים מייק-אובר צבעוני ואף עוזרות להן לארגן פסטיבל שנתי.
השוטרים מוצאים את השריף דולארד, ובתחנת המשטרה הם לועגים לו מכיוון שהם בטוחים שהוא "הוכה על ידי בחורה" שכן בזירת האירוע נמצאה נעל עקב. כועס ומושפל, יוצא השריף לחיפושים אחר הדראג קווינס ומכין רשימה סטריאוטיפית של מקומות שבהם "מסתובבים הומואים": חנויות פרחים, בתי ספר לבלט, מגורי דיילי אוויר, וחנויות לממכר עתיקות. במקביל, וידה מתוודעת לכך שקארול-אן עוברת התעללות מצד בעלה וירג'יל, ומנסה לדבר אל ליבה. מאוחר יותר אף שומעות שלוש הבנות את וירג'יל מכה בפועל את אשתו. וידה מחליטה להתערב ומכה את וירג'יל חזרה וזורקת אותו מהבית.
וירג'יל נתקל בשריף דולארד והשניים מבינים שהאורחות בעיירה הן בעצם אותן נשים אשר השריף מחפש. השניים חוזרים לעיירה ודולארד מתעקש שאנשי העיירה יסגירו את מלכות הדראג לידם. אנשי העיירה, אשר הבינו כי המגדר של הבנות שונה ממה שהם חשבו, מחליטים להגן עליהן. אחד-אחד הם צועדים לפני השריף וטוענים שהם בעצם מלכות דראג, בדומה לנעשה בסרט ספרטקוס. דולארד המושפל בורח מהמקום.
הפסטיבל אותו עזרו מלכות הדראג לארגן יוצא לדרך בהצלחה, וקארול-אן מתקנת את המכונית ובכך מתאפשר לבנות לעזוב את העיירה, והן עושות זאת בעצב. השלוש מגיעות לבסוף ללוס אנג'לס, שם צ'י-צ'י רודריגז, לאחר שקיבלה עצות רבות מוידה ונוקסימה במהלך המסע, זוכה בתחרות "הדראג-קווין" של השנה. הכתר מוענק לה על ידי ג'ולי ניומר מעצמה.
הופעות אורח והפקה.
אמנים רבים תרמו לסרט הופעת אורח, ביניהם רובין ויליאמס, ג'ולי ניומר בתפקיד עצמה, נעמי קמפבל (הידועה בתור פעילה למען זכויות להט"ב), אמן המיצגים ג'ואי אריאס, קנדיס קיין, קוונטין קריספ, ואמני הדראג קווין רופול, מיס קוקו פרו, ליידי באני (מייסדת פסטיבל ויגסטוק) ומיס אנדרסטוד, אשר מופיעים בסצנות הפתיחה והסגירה של הסרט. סצנות אלו צולמו בניו יורק, ומתארחים בהן מאומני הדראג וכוכבי תרבות השוליים המקומיים של העיר, חלקם בתפקידים קטנים וחלקם בתור ניצבים. שלושת כוכבי הסרט בילו זמן והתערו בסצנה המקומית בעת התחקיר אחר הדמויות אותן הם מגלמים. סצנת הסיום של הסרט, הציפייה לתחרות מיס הדראג קווין של ארצות הברית, צולמה במקום בשם " John S. Phipps Estate" אשר נמצא בלונג איילנד. המקום ידוע בשם "Old Westbury Gardens". שאר הסרט צולם באומהה, לומה ובלינקולן שבנברסקה.
קדילק של סופשבוע
המפלגה הליברל-דמוקרטית
צבי וויסלבסקי
ד"ר צבי אריה ווֹיְסְלַבְסקי (Woyslawski; 29 באוקטובר 1889 – 29 בנובמבר 1957) היה סופר, עורך ומתרגם ישראלי. חתן פרס טשרניחובסקי (פעמיים: תש"ה ותש"ח) ופרס ביאליק.
ביוגרפיה.
וויסלבסקי נולד בגראייבה שבפולין (אז בתחום המושב היהודי של האימפריה הרוסית), בנם של חנה בתיה וחיים דב וויסלבסקי, סוחר. התחנך בחדר ובישיבות ראדין, טלז (טלז) ו"רב צעיר" (אודסה). לאחר מכן למד בבית המדרש ללימודי יהדות בפטרבורג ובמוסדות אוניברסיטאיים בגרמניה, וקיבל תואר לדוקטור.
עסק רבות בכתיבה, תרגום ועריכה של מאמרים וספרים. מאמריו נחתמו לעיתים בשמות העט חר"ד, א. פולני ו-Imperativus, ונתפרסמו בעיתונים "השילוח", "התקופה", "כנסת", "מאזנים" ואחרים. היה מעורכי "העולם", "עתידנו" ו"עין הקורא".
וויסלבסקי השתתף כציר בקונגרס הציוני ה-12. בשנת 1934 עלה לארץ ישראל. משנת 1935 היה חבר ועד אגודת הסופרים בארץ ישראל והיה יו"ר סניף האגודה בירושלים.