שישה עשר מתמודדים הגישו מועמדות לרשימת המפלגה. לראשות המפלגה לא הגיש איש את מועמדותו מלבד היו"ר סמוטריץ', ובכך זכה לקדנציה נוספת. בשל ההצבעה הדיגיטלית, דקות ספורות לאחר סגירת הקלפיות התפרסמו תוצאות הפריימריז, כאשר החכי"ם המכהנים מובילים: במקום הראשון זכה חה"כ אופיר סופר, ולאחריו בהפרש של 20 קולות בלבד נבחרה חה"כ אורית סטרוק, במקום השלישי חה"כ שמחה רוטמן ובמקום הרביעי חה"כ מיכל וולדיגר. במקום החמישי זכה צבי סוכות, ולאחריו משה סולומון, הרב יצחק חי זאגא, ארנון סגל, נעמה זרביב, רחלי צינקין. מאיר סיידלר, יוסף שפייזר, הרב דוד פיין, אלירן יעיש, משה בהטה, משה רוט.
ב-15 באוגוסט, לקראת הבחירות לכנסת העשרים וחמש ולאחר כישלון המשא ומתן לריצה משותפת נוספת, הודיע איתמר בן גביר במסיבת עיתונאים ברמת גן כי מפלגתו "עוצמה יהודית" תתמודד עצמאית בבחירות. אך ב-26 באוגוסט, לאחר שהוא סמוטריץ' ונתניהו נפגשו, הודיע על ריצה משותפת עם סמוטריץ'
יואכים מאיר
יואכים מאיר הוא חוקר העוסק בתחומי הנדסת אנוש, ארגונומיה וקבלת החלטות ומכהן כפרופסור במחלקה להנדסת תעשייה בפקולטה להנדסה באוניברסיטת תל אביב החל משנת 2012. בין השנים 2015 ל 2019 כיהן כראש המחלקה להנדסת תעשייה.
מחקריו של יואכים מאיר עוסקים במידול החלטות אנושיות כאשר בני אדם מקבלים החלטות במהלך תפעול מערכות ומערכות ממוחשבות. המחקרים עוסקים ביישומים בתחומי בטיחות בנהיגה, הרפואה, אבטחת מידע, תעופה וכן במידול מופשט ומחקרי מעבדה.
קורות חיים.
יואכים מאיר נולד בגרמניה ועלה לישראל בגיל 18. הוא בעל תואר שני בפסיכולוגיה קוגניטיבת ודוקטורט בהנדסת תעשייה מאוניברסיטת בן-גוריון בנגב (1994) וכן השתלמות בתר-דוקטורט בטכניון (1997).
הוא היה חבר סגל במחלקה להנדסת תעשייה וניהול באוניברסיטת בן-גוריון בנגב בין השנים 1995 עד 2012. שם ייסד את המעבדה להנדסה קוגניטיבת והוביל את המסלול לתואר שני בהנדסת אנוש.
היה חוקר ומדען אורח בבית הספר למנהל עסקים של אוניברסיטת הרווארד ובמכון הטכנולוגי של מסצ'וסטס (MIT) שם סייע בהקמת מעבדה העוסקת בטכנולוגיה עבור אוכלוסייה מבוגרת (MIT Age Lab) ועבד בשיתוף עם חתן פרס נובל אלווין רות' (Alvin E. Roth).
הוא שימש כיו"ר האגודה הישראלית לארגונומיה ונמנה עם העורכים של כתבי עת מדעיים בתחומי הארגונומיה וההנדסה.
יואכים מאיר נשוי לפרופסור יואלה ברבי-מאיר ומתגורר בתל אביב.
נדיר ארבר
נדיר ארבר הוא רופא פנימאי וגסטרואנטרולוג, פרופסור מן המניין בפקולטה לרפואה ע"ש סאקלר באוניברסיטת תל אביב. מנהל המרכז המשולב למניעת סרטן בבית החולים איכילוב (משנת 2005), מנהל פרויקט מחקרי לתרופה ניסיונית "EXO-CD24" לטיפול בחולי קורונה.
ביוגרפיה.
ארבר הוא בנם של נעה, מעצבת אופנה בהשכלתה ועיתונאית אופנה ודן, טייס חיל האוויר שהיה מדריך טיס בקורס מדריכי טיס הראשון של בית הספר לטיסה וקברניט אל-על. אחותו לימור אביבי ארבר היא רופאת שיניים ואחות נוספת, איילת ארבר, נהרגה ב-12 באוגוסט 1988במהלך ירח דבש בדרום אמריקה. על שמה היה קיר טיפוס בשם "קיר איילת"
בין השנים 1985–1979 למד רפואה בבית ספר לרפואה באוניברסיטה העברית, ירושלים. בשנת 1982 קיבל תואר תואר BSc, האוניברסיטה העברית, בית הספר לרפואה. סיים סטאז' במרכז רפואי הדסה ירושלים ב-1986. לאחר מכן בין השנים 1986–1989 התמחה ברפואה פנימית במרכז רפואי רבין פתח תקווה. אחר כך בשנים 1989–1991 היה רופא בכיר במחלקה פנימית ד' בבלינסון.
בשנת 1991 הוענק לארבר תואר MSc, אוניברסיטת תל אביב, בית הספר לרפואה ע"ש סאקלר. בין השנים 1987–1991 תואר MHA, בית הספר למנהל עסקים ע"ש רקאנטי, באוניברסיטת תל אביב.
בשנת 1989 השתלם במחלקה לקרדיולוגיה, בית החולים מאונט סיני שבעיר ניו יורק בארצות הברית. ובשנים 1991 עד 1993 השתלם בגסטרואנטרולוגיה.
בין השנים 1996–2005 כיהן ארבר כמנהל היחידה לאונקולוגיה גסטרואנטרולוגית (GI) באיכילוב.
משנת 2005 מכהן ארבר כראש - מרכז משולב למניעת סרטן, המרכז הרפואי איכילוב.
בנוסף מנהל ארבר את מרפאת "BRCA".
ארבר עוסק בגסטרואנטרולוגיה, קולונוסקופיה, חקר סרטן, גילוי ואבחון מוקדם, סמנים ביולוגים לגילוי של סרטן, אימונותרפיה, טיפול גני ומניעה כימית (Chemoprevention, NSAIDs). הוא כיהן כנשיא האיגוד הישראלי לגסטרואנטרולוגיה
הוא פרופסור מן המניין בחוג לרפואה פנימית וגסטרואנטרולוגיה. עומד בראש קרן יחיאל והלן ליבר לחקר הסרטן בבית הספר לרפואה על שם סאקלר באוניברסיטת תל אביב.
התרופה הניסיונית "EXO-CD24" לטיפול בחולי קורונה.
ארבר מנהל פרויקט לתרופה ניסיונית בשם ב-EXO-CD24 לטיפול בחולי קוביד 19 הסובלים מסערת ציטוקינים. הטכנולוגיה נוסתה לראשונה בבני אדם, בפאזה קלינית ראשונה במרכז הרפואי איכילוב. מרגע הגיית הרעיון והמצאת הטכנולוגיה ועד שנוסתה לראשונה בבני אדם, עברה חצי שנה בלבד.
התרופה נלחמת בסערת ציטוקינים, הנובעת מנגיף הקורונה. למחלת הקורונה שני שלבים עיקרים. שלב ראשון הוא דמוי מחלת שפעת ואינו מחייב טיפול ספציפי, אלא טיפול תומך בלבד. שלב שני מתרחש אצל 5-7% מן המטופלים, בדרך כלל כאלו עם גורמי סיכון, והוא מתאפיין בפעילות יתר של מערכת החיסון, תופעה המכונה סערה ציטוקינית. תגובה חיסונית זו מסכנת חיים, וההערכה שהיא האחראית למרבית מקרי המוות הקשורים למחלה.
התרופה משתמשת באקסוזומים, חלקיקים זעירים דמויי בועה, המובילים חומרים בין התאים. הטיפול התרופתי משתמש באקסוזומים כדי להעביר חלבון הנקרא לריאות. חלבון זה נמצא על פני התאים, ויש לו תפקיד חשוב בוויסות מערכת החיסון, ובפרט הוא עוזר להרגיע את המערכת ולרסן את הסערה. צוות המחקר הינדס את האקסוזומים ב"חדרים נקיים" בטכניון, והם הועשרו בחלבון CD24. התמיסה ניתנה באינהלציה הישר לריאות. המטרה היא שהחלקיקים, שגודלם מיליונית המילימטר, יגיעו במהירות וביעילות לאזור הדלקתי, וימנעו את ההפרשה של הציטוקינים הדלקתיים ה-"EXO-CD24" הוענק ל-30 חולים שמצבם בינוני או חמור.
התכשיר מיועד לחולים בינוניים עד קשים, על מנת למנוע את הידרדרותם למצב קשה.
כדורגל.
ארבר הוא אוהד של קבוצת הפועל תל אביב בכדורגל. באוגוסט 2019 קיבל מנדט למציאת רוכש להפועל תל אביב. אוהדי הפועל תל אביב פעלו אז כדי שבעלי המועדון, האחים שרון ואיציק ניסנוב, בועז ומאיר תושב וזאב גריברג, ימכרו את המועדון. החלפת הבעלות לא יצאה אל הפועל.
רגאטה
רגאטה (מוונטית: Regatta) היא סדרה של מרוצי סירות. מקור המונח באיטלקית ונציאנית שמשמעותו "תחרות", ומתאר בדרך כלל אירועי מרוץ של סירות חתירה, מפרשיות, סירות דרקון או גלשני רוח, אם כי כמה סדרות מרוצים של סירות מנוע נקראות גם הן רגאטות. רגאטה כוללת לעיתים קרובות פעילויות חברתיות וקידום מכירות סביב אירוע המרוצים, ולמעט במקרה של אליפויות של סוג הסירה נקראת בדרך כלל על שם העיר או המקום בו האירוע מתקיים.
אף על פי שרגאטות הן בדרך כלל תחרויות חובבים, בדרך כלל מדובר באירועים מאורגנים באופן רשמי, עם כללים מקיפים המתארים את לוח הזמנים והנהלים של האירוע. רגאטות עשויות להיות מאורגנות כאליפויות לאזור או סוג סירה מסוים, אך לרוב נערכות רק לשם שמחת התחרות, האחווה והקידום הכללי של הספורט.
אירועי מרוץ שיט מתקיימים בדרך כלל עבור מחלקה יחידה (דגם יחיד של סירה, כמו ) ונמשכים בדרך כלל יותר מיום אחד. רגאטות עשויות להיות מאורגנות על ידי מועדון יאכטות, עמותת שייט, עיירה או בית ספר, כמו במקרה של הרגאטות המאורגנות על ידי האגודה הלאומית לשיט של בתי הספר (National School Sailing Association) בבריטניה, והאגודה לשיט בין בתי הספר התיכונים (Interscholastic Sailing Association) או האגודה לשיט בין מכללות ואוניברסיטאות (Intercollegiate Sailing Association) בארצות הברית.
המאורגנת על ידי מועדון היאכטות "אגודת השייט של ברקולה וגריניאנו" (Società Velica di Barcola e Grignano) בטריאסטה שבאיטליה מחזיקה בשיא העולם של גינס כ"מרוץ השיט הגדול ביותר" עם 2,689 סירות ומעל 16,000 שייטים בקו הזינוק. "פיאסקו שלושת הגשרים" (The Three Bridge Fiasco), בארגון "אגודת השיט העצמאית" (Singlehanded Sailing Society) במפרץ סן פרנסיסקו עם יותר מ-350 מתחרים, הוא מרוץ המפרשיות הגדול ביותר בארצות הברית.
הרגאטה הגדולה והפופולרית ביותר של סירות חתירה היא שנערכת על נהר התמזה באנגליה. אחת מרגאטות היאכטות הגדולות והוותיקות בעולם היא , שמתקיימת מדי שנה ומאורגנת על ידי מועדון היאכטות "פלגת היאכטות המלכותית" (Royal Yacht Squadron) ב באי וייט באנגליה, ומושכת בדרך כלל מעל 900 סירות מפרש. לשבוע קאוז קדמו גביע קמברלנד (Cumberland Cup; 1775), "הרגאטה המלכותית של נמל דרטמות'" (Port of Dartmouth Royal Regatta; 1822) ו"הרגאטה של נמל פלימות'" (Port of Plymouth Regatta; 1823). הרגאטה הוותיקה ביותר באמריקה הצפונית היא הרגאטה המלכותית של סנט ג'ון (Royal St. John's Regatta) שנערכת ב בסנט ג'ונס בניופאונדלנד בקנדה מדי שנה מאז 1818.
מקורו של המונח רגאטה מהמילה regatta בוונטית שמשמעותה "תחרות על בקיאות", וששימשה לתיאור תחרויות של גונדולות בוונציה. מקורה של מילה זו מהמילה regatare ("להתחרות, להתמקח, למכור בקמעונאות"), ייתכן מ-recatare.
מריה אודן
מריה אודן (גרמנית: Maria Uhden; 6 במרץ 1892 - 14 באוגוסט 1918) הייתה ציירת וגרפיקאית גרמנית.
חיים.
מריה אודן הייתה בתם הבכורה של האדריכל והבנאי הגותי קונרד אודן (1856–1943) קרוסן על אודר ומארי פורקל מקובורג, בתם של אמיל פורקל והנרייט פרומן.