צ'ילס גם שיחקה מעט בטלוויזיה, גילמה את דמותה של הולי הרווד, מושא אהבתו של ג'יי אר יואינג, בעונת 82–1983 של הסדרה "דאלאס" ונתנה הופעות אורח בסדרות כמו "Hart to Hart" (כדוגמנית פסיכוטית שסועת אישיות), וכן ב"In the Heat of the Night", וב"Murder, She Wrote". מאוחר יותר השתתפה בסרט העצמאי "יומן של רוצח שכיר" בכיכובו של פורסט ויטאקר (1991), וב"Curdled" (1996).
ב-2005 ידידה קוונטין טרנטינו, איתו היא עבדה בעבר על הסט של "Curdled", גייס אותה להופיע בשני פרקים בסיום העונה החמישית של "CSI", אותה או כתב וביים.
באביב 2002, היא לימדה קורס למשחק מול מצלמה באוניברסיטת יוסטון.
שלא כמו נערות בונד אחרות, אמרה צ'ילס ש"להיות נערת בונד זו דרך טובה להיזכר בה" אף על פי שהיא מתבדחת שכשהיא מתבקשת להיאנח "או, ג'יימס" היה הדבר מעצבן כי "את לא יכולה לחיות בהתאם לפנטזיות של האנשים".
צ'ילס עדיין מיודדת עם מפיקי בונד ולעיתים נוכחת בהקרנות הבכורה של סרטי הסדרה ובאירועים אחרים הקשורים אליה.
חייה האישיים.
מעט אחרי מות אחיה הצעיר קליי, אליו היא הייתה קרובה במיוחד, היא סיימה רומן ארוך עם דון הנלי מלהקת האיגלס. אביה הלך לעולמו ב-1997.
ב-2001 היא החלה להיאבק בסרטן השד.
ב-2005, היא נישאה בפעם הראשונה לאיל ההון השמרני והנדבן וול סטריט ריצ'רד גילדר. עם זאת צ'ילס היא דמוקרטית. היא מתגוררת בעיקר בניו יורק ויוסטון.
פארק פריור
גן הנוף פארק פריור (באנגלית: Prior Park Landscape Garden) הוא גן אנגלי מהמאה ה-18, שתוכנן על ידי המשורר אלכסנדר פופ ואדריכל הנוף לנסלוט בראון, ומנוהל ידי הקרן הלאומית. הגן שוכן דרומית לעיר באת' שבסאמרסט, במרחק 1.2 קילומטר מתעלת קנט ואייבון. לגן הייתה השפעה בהגדרת סגנון העיצוב של הגנים האנגליים באירופה.
היזם והפילנתרופ ראלף אלן הקים את הגן בשלבים בין 1734 למותו ב-1764, ונעזר בעצותיהם של פופ ובראון. אלן נבחר לראש העירייה של באת' ב-1742, לאחר שהחל לעבוד במשרד הדואר. אבן באת', הנמצאת בבניינים רבים בעיר, נלקחה ממכרות קומב דאון ובאת'המפטון דאון. באותה שנה בקירוב הורה אלן לאדריכל ג'ון ווד לבנות אחוזה בתוך הגן, המשמשת כיום את מכללת פריור פארק. ויליאם וורברטון, חתנו של אלן, התגורר באחוזה למשך תקופה קצרה. לאחר שוויליאם בקפורד מכר את מנזר פונטהיל הוא חיפש אחר מקום מגורים חדש, ובחר בגן.
הגן משתרע על פני 113 דונמים, על מורדות עמק קטן ותלול, וניתן להשקיף ממנו על באת'. האתרים הידועים בו הם גשר פלדיאני, מקדש גותי, מערת גברת אלן, ושלושה אגמים ואגם בצורת נחש. הגשר הפלדיאני הוכר כבניין רשום מדרגה I וכמונומנט עתיק רשום. במרחק כחמש דקות הליכה מהגן נמצא הבאת' סקייליין (קו הרקיע של באת'), שהוא שביל הליכה מעגלי בהיקף של 10 קילומטרים המקיף את באת'.
פרשת האח והאחות
האגודה הישראלית לאקולוגיה ומדעי הסביבה
האגודה הישראלית לאקולוגיה ומדעי הסביבה (ע"ר) היא אגודה מקצועית בעלת יסודות בני ארבעים שנה של שיתוף פעולה בין אנשי אקולוגיה ומדענים בתחומי הסביבה. חוסנה וייחודה של האגודה עומד על בסיס חבריה הכולל את מרבית אנשי המדע בתחומי האקולוגיה והסביבה בישראל, חלקם חוקרים ואנשי אקדמיה וחלקם אנשי מקצוע מובילים במגזר הציבורי, העסקי והאזרחי.
מטרות.
מטרותיה העיקריות של האגודה הן:
היסטוריה.
תחילת דרכה של האגודה בשנת 1970 בפגישה שזימן פרופ' עזרה זוהר (אז רופא בבי"ח תל השומר, מומחה לתזונה וקצין רפואה ראשי בצה"ל לשעבר) בביה"ח תל השומר בהשתתפות אנשים להם עניין משותף בנושא האקולוגיה והסביבה לדון בדבר הקמת האגודה. מייסדי האגודה היו חוקרים מתחומי האקולוגיה, ההנדסה, המים ותחומי סביבה אחרים, אשר הבינו את הקשרים המחקריים והישומיים בין תחומים אלו, ונזקקו לבמה לצורך החלפת ידע מדעי. בין מייסדי האגודה בלטו יושב הראש הראשון של האגודה- פרופ' עזרה זוהר, פרופ' לב פישלזון, פרופ' זאב נווה, פרופ' מיכאל ורבורג, פרופ' יעקב תדמור ופרופ' הלל שובל.
האגודה הישראלית לאקולוגיה ומדעי הסביבה מקיימת פעילות רצופה מאז 1970, במהלכן קיימה עשרות כנסים, פרסמה אלפי מחקרים, ותרמה רבות להכרה וליוקרה של תחומי המדעים הללו. לאגודה חשיבות ויוקרה לאומיים ועולמיים שמקורם בגודלה, בחשיבות המחקרים המוצגים בה ובתחום הרחב שחברי האגודה עוסקים בהם. לאורך השנים נעה האגודה בין רצון להשפיע על סדר היום הציבורי ועל קביעת מדיניות וזאת על ידי הבעת עמדות בסוגיות סביבתיות, ובין מדיניות שלפיה אין לקבוע ולפרסם עמדות כאגודה, מתוך רצון לשמר מגוון דעות כמקובל באקדמיה.
האגודה הוקמה על רקע של חוסר שביעות רצון מפעילות גופי שמירת הטבע הגדולים בישראל של אותם שנים ומהגישה האקדמית לנושא שמירת טבע. באותן שנים הגישה הרווחת הייתה הגישה הרומנטית של שימור הטבע מפני פיתוח, שקיבלה ביטוי טיפוסי בהעמדת שמורות טבע כחזות הכל, תוך הפרדה המוחלטת בין האדם החי מחוץ לשמורות, לטבע המתקיים בתוכן. האגודה קמה על מנת להנחיל את התפיסה כי יש קשר אמיץ בין הגישה האקולוגית לגישה החברתית ולעודד התייחסות לאדם ולחברה במערכת השיקולים בנוגע לניהול מערכות טבע.
היו אלו ימי תחילתה של התנועה הסביבתית בארץ, עת הוקמו גם "השרות לשמירת איכות הסביבה" (1973), לימים המשרד לאיכות הסביבה, וארגון חיים וסביבה (1974), לימים ארגון הגג של הארגונים הסביבתיים.
בעת הקמתה של האגודה התגלע ויכוח חריף בין המדענים בעלי הגישה האקולוגית הקלאסית (שעניינה התפתחות אקוסיסטמות) לבין מדענים שגישתם תאמה למה שמוגדר היום סביבה (המונח "סביבה" במשמעות environment עוד לא היה מקובל אז). הפשרה הייתה קביעת שמה של האגודה - "האגודה הישראלית לאקולוגיה" ולנושאים האקולוגיים הוקדשו במפגשים המדעיים מושבים נפרדים.
לקראת סוף שנות ה-70 תחילת שנות ה-80, החלו לפעול במסגרת האגודה יותר ויותר חוקרים מתחומי האקולוגיה והביולוגיה, שלפני כן מצאו מסגרות אחרות לקיום מפגשים מדעיים. שילוב זה בין חוקרים מתחומים רחבים כל כך הביא לשגשוגה של האגודה. בשנת 1984 החליטה אספת חברי האגודה, לאחר דיון דרמטי וסוער, להוסיף את הביטוי "ומדעי הסביבה" לשמה- האגודה הישראלית לאקולוגיה ומדעי הסביבה.
יושבת הראש הנוכחית של האגודה הוא פרופ' רון מילוא ומנכ"ל האגודה הוא ד"ר אורי שרון.
פרויקטים עיקריים.
כתב העת "אקולוגיה וסביבה".
האגודה מוציאה לאור את "אקולוגיה וסביבה - כתב עת למדע ולמדיניות הסביבה". הרבעון משמש אכסניה בין-תחומית למאמרים ומחקרים בעברית העוסקים בסוגיות סביבתיות עכשוויות בישראל ובמה למפגש ולדיון ציבורי בין הקהילייה המדעית, קובעי מדיניות, אנשי ממשל וארגונים סביבתיים בנושאים סביבתיים המעסיקים את הציבור בישראל.
הגיליון הראשון יצא בינואר 2010.
הוועידה השנתית למדע ולסביבה.
לאורך שנות קיומה קיימה האגודה כינוסים רחבי היקף בכל שנה, אשר הם ליבת הפעילות של האגודה. האגודה הניחה תשתית להצגת מחקר מדעי - בכנסי האגודה, ולפרסום המחקר - בחוברות התקצירים הנלוות. לאורך השנים הייתה זאת במה מרכזית, ולאורך שנים רבות אף הבמה היחידה, להצגתו בעברית של מחקר מדעי סביבתי שבוצע בישראל. בעידן הפרה-אינטרנט זה היה אף המקום היחידי בו ניתן היה להציג מחקרים, להתעדכן בחידושי המחקר בתחומים השונים וליצור מחקר רב תחומי.
האגודה אף מקיימת באופן סדיר, אחת למספר שנים כנסים בין לאומיים, בהשתתפות מאות חוקרים מובילים מהארץ ומהעולם.
זווית – סוכנות ידיעות למדע ולסביבה.
בשנת 2014 הושקה סכנות הידיעות למדע ולסביבה בישראל - "זווית", אשר מספקת לכלי התקשורת המרכזיים בישראל כתבות, ראיונות ומידע נוסף בנושאים סביבתיים ומדעיים, תוך דגש על נושאים שרלוונטיים לקהל הרחב. כתבות זווית כוללות באופן קבוע ראיונות עם מומחים מתחומם מהאקדמיה וממשרדים ממשלתיים רלוונטיים, וכולן עוברות עריכה מדעית. הכתבות מתפרסמות מדי שבוע במדורים שונים באתרים כגון ynet, וואלה!, מאקו, הארץ ועוד.
ממשק - תוכנית יישום מדע בממשל.
תוכנית ממשק אמונה על חיזוק שיתוף הפעולה וקידום הדו-שיח בין הקהילה המדעית ובין קובעי המדיניות הציבורית בישראל (להמשך קריאה בנושא). ממשק חרתה על דגלה להיטיב את התמיכה המדעית שבבסיס גיבוש מדיניות ציבורית בעלת היבטים סביבתיים בישראל, באמצעות שילוב ידע מתחום מדעי הסביבה והאקולוגיה בתהליכי קבלת ההחלטות וביישומו בגופי הממשל.
רשת מומחי הסביבה של ישראל.
האגודה מבקשת לתת מענה לצורך הגדל והולך במידע זמין בעברית אודות חוקרים ומחקרים בתחומי הסביבה והאקולוגיה. מידע זה דרוש לטובת חיזוק שיתוף הפעולה הבין תחומי, רישות קהילת החוקרים ואנשי המקצוע, ויצירת קשר ישיר למקבלי ההחלטות, ארגוני הסביבה והציבור הרחב הזקוק לידע זה בעבודתו. מאגר המידע יחיד מסוגו, היקפו ונגישותו בארץ, ובשל חשיבותו, זמין לכול.
אנג'לה לאנסברי
אנג'לה בריג'יד לאנסברי (באנגלית: Angela Brigid Lansbury; נולדה ב-16 באוקטובר 1925), חברת מסדר האימפריה הבריטית, היא שחקנית קולנוע, טלוויזיה ותיאטרון וזמרת בריטית-אמריקאית עם קריירה שנמשכת כשבעה עשורים.
קריירה.