ניתן לכתוב קובצי הצהרת טיפוסים באופן ידני עבור ספריות JavaScript קיימות, כפי שנעשה עבור jQuery ו-Node.js.
מבחר גדול של קובצי הצהרה עבור ספריות JavaScript פופולריות זמין ב-GitHub בפרויקט DefinitelyTyped.
האקדמיה הצבאית הלאומית של ארצות הברית
אתנוביולוגיה
אֶתְנוֹבִּיּוֹלוֹגְיָה (באנגלית: Ethnobiology) היא ענף מחקר אנתרופולוגי העוסק בשימוש וביחס של תרבויות אנושיות שונות לצמחים ולבעלי חיים. מטרת המחקר היא להבין את היחסים בין בני אדם, ביוטה וסביבה מהתקופה הקדומה ועד ימינו. לימוד יחסים אלו נועד לענות על השאלות "כיצד ובאיזו צורה תרבויות אנושיות משתמשות בטבע, וכיצד ובאיזה אופן תרבויות אנושיות שונות תופסות את הטבע".
תת-ענפי מחקר.
אֶתְנוֹבּוֹטָנִיקָה (Ethnobotany).
אתנובוטניקה חוקרת את היחסים בין תרבויות אנושיות וצמחים: כיצד בני אדם משתמשים בצמחים, לצורכי מאכל, טכנולוגיה, רפואה וטקסים דתיים; כיצד הם תופסים צמחים ומבינים אותם; והסמליות ותפקידם הרוחני בתרבות.
אֶתְנוֹזוֹאוֹלוֹגְיָה (Ethnozoology).
האתנוזאולוגיה מתמקדת ביחסים של בני-אדם וחיות לאורך ההיסטוריה. לימוד עיסוקיו של האדם בנושאים כגון צייד, דייג וגידול בעלי חיים. כיצד בעלי החיים נתפסים בעיני בני-האדם ומיקומם בעולם הרוחני והמוסרי.
אֶתְנוֹאֵקוֹלוֹגְיָה (Ethnoecology).
האנתואקולוגיה חוקרת כיצד תרבויות שונות מעצבות ותופסות את הסביבה. באופן מסורתי המחקר מתמקד בניתוח בלשני של המונחים לצמחים, לחיות, לסביבה ולתופעות אקולוגיות כדי לנסות להבין את המחשבה מאחורי התפיסה התרבותית שמשפיעה על ההתנהגות האנושית כלפי הסביבה.
טום קוואנה
Microsoft Excel
יחידת משא ומתן מטכ&quot;לית
חטיבה 459
נומה (פירושונים)
בולון-סיר-מר
תולדות התשבץ העברי
תולדות התשבץ העברי החלו בשנת 1924 עם פרסומו של התשבץ העברי הראשון.
בביוגרפיות שונות של אליעזר בן-יהודה מצוין שבין חידושי המילים שלו נמנית גם המילה "תשבץ". עם זאת, לא סביר שחידוש המילה תשבץ של בן-יהודה כוון לחידה הלשונית אליה אנחנו מתכוונים היום במילה תשבץ, שכן בן-יהודה הלך לעולמו בדצמבר 1922, כשנתיים לפני פרסום התשבץ העברי הראשון.
חידוד מוח.
הסופר, הפילוסוף והעיתונאי היהודי יליד הונגריה, ארתור קסטלר, מספר בזכרונותיו, בספר "חץ בשמי התכלת", שהוא היה חלוץ מפרסמי התשבצים העבריים. קסטלר, שהיה מזכירו של זאב ז'בוטינסקי וכתב בעיתון "דואר היום", בעת שז'בוטינסקי היה עורכו, הכניס לעיתון, בשנת 1928, מדור בשם "חידוד מוח" ובו התשבץ העברי הראשון. לדברי קסטלר הוא מצא בלשן, שהכין לו שישה תשבצים, אך התלבט בנושא השם כי תרגום השם האנגלי, crossword puzzle, פאזל מילים מוצלבות או מצולבות, עלול היה לעורר את חמת הקוראים הדתיים בגלל הקישור לצלב. הוא התייעץ עם ז'בוטינסקי, שגם הוא חשש משערורייה, לכן החליטו לבסוף על השם "חידוד מוח". איתמר בן-אב"י היה העורך הראשי של "דואר היום", לכן יש המייחסים לו, בטעות, את פרסום התשבץ הראשון, אולם בתקופת פרסום התשבץ הראשון העורך היה זאב ז'בוטינסקי, שמונה לתפקידו על ידי איתמר בן-אב"י והוא זה שקיבל את ההחלטה.
עם זאת, עיון מודרני הראה כי דבריו של קסטלר אינם מאומתים בעיתונות התקופה, והמדור "חידוד מוח" היה מדור חידות כללי, בו לא פורסמו תשבצים; עם זאת, האדם הראשון שפרסם מדור חידות בעיתונות הארץ ישראלית עדיין היה קסטלר; התשבץ העברי הראשון ב-"דואר היום" הופיע ב-13 במרץ 1931, מספר שנים לאחר הפסקת עבודתו של קסטלר, ובתקופה בה איתמר בן אב"י היה עורך העיתון, והיה חתום על שם "שמשון", שהוא ככל הנראה אחד משמות העת של קדיש סילמן.
חידת שתי וערב.
קסטלר היה יוזם התשבץ העברי הראשון בארץ ישראל, אך אדם אחר, הסופר העברי דניאל פרסקי, היה מחבר התשבץ העברי הראשון, תשבץ שפורסם בשם "חידת שתי וערב", בנובמבר 1924, בגיליון מס' 8 של שבועון לילדים "עדן", בניו יורק, ארצות הברית.
השם המפורש "תשבץ" הוענק על ידי הסופר קדיש סילמן, שפרסם בירושלים שבועון ספרותי בשם "אספקלריה" ובמסגרתו השתמש לראשונה, בעבור חידה לשונית זו, בצירוף המילים: "חידת תשבץ".
אסתר גולדנברג, חוקרת הלשון העברית וחברת האקדמיה ללשון העברית, כתבה על כך ב"רגע של עברית – לתולדות התשבץ":
כתיב עברי בתשבצים.
לתשבצים הכתובים בעברית יש מספר אפיונים מיוחדים הנובעים מהשפה. ראשית, היא נכתבת מימין לשמאל ולא כמקובל בשפות המשתמשות במיני האלפבית שמקורם באלפבית הלטיני או היווני, הנכתבים משמאל לימין. בעברית הכתובה אין אותיות המייצגות את התנועות, לכן המילים קצרות יותר ומספר המשבצות, המוקדשות לנקודות שחורות, גבוה יותר.
בעברית הפונמה ב יכולה להתבצע כב' רפה, כאשר היא מופיעה בין תנועות ומקרים נוספים, או כבּ' דגושה בשאר המקרים, כלומר בתחילה מילה, או לאחר שווא נח. בשפות אחרות (לדוגמה, צרפתית) שני ביצועים אלו (b ו-v) הם פונמות נפרדות. מכאן שמחברי תשבצים עבריים יכולים להשתמש באות ב' רפה במאוזן ובצורתה הדגושה במאונך באותה משבצת והפותרים צריכים להיות מוכנים לכך. הדבר נכון גם לגבי אותיות נוספות, ו', כ', פ' וש'.
בתשבצים בשפה העברית לא תמיד ברור מהו הכיתוב הנכון לצורך שיבוץ המילים בתשבץ. יש מחברים המשתמשים בכתיב חסר, יש המשתמשים בכתיב מלא, ויש המשתמשים בדרך ביניים. בעבר היה מקובל בקרב מחברי תשבצים, שהפיתרונות המבוקשים צריכים להופיע בכתיב חסר, תוך ציון כל הגדרה החורגת מכלל זה, אך בהמשך השתנתה המגמה, ורוב התשבצים מבוססים על כתיב ביניים, הדומה לכתיב המקובל בבתי ספר ובעיתונות. יש בין מחברי התשבצים מי שמפרסם את דרך הכתיבה הנהוגה בתשבצים שלו, יש שאינם מפרסמים, וגרוע מכך – יש מחברים שאינם עקביים, המשתמשים לעיתים בכתיב חסר ולעיתים בכתיב מלא.
מוסכמה נוספת בכתיבת המילים בתשבצים היא שהגרסה המבוקשת היא הגרסה המילונאית, ללא הטיות. במקרים חורגים מקובל לציין זאת בהבלטה.
עידן בר-און
עידן בר-און (נולד ב-16 בפברואר 1982 בטבריה) הוא כדורגלן עבר ישראלי וכיום מאמן בקבוצת הכדורגל הפועל רעננה, מליגה א' צפון.
קריירה.
בר-און שיחק בליגות הנמוכות בישראל אך פרש בעקבות פציעה בברכו, והחל את קריירת האימון בגיל צעיר. תחילה שימש כמאמן במועדון הפועל נצרת עילית בקבוצת הילדים, ולאחר מכן בקבוצות הנערים והנוער. בעקבות שני ניצחונות של קבוצתו על קבוצת הנוער של הפועל פתח תקווה, קיבל המאמן פנייה מהקבוצה על מנת לשמש כמאמן הנוער שלה בעונת . הקבוצה שיחקה את בליגה השנייה, ובר-און הצליח להעפיל עימה לליגת העל. עונה לאחר מכן קודם לתפקיד מאמן הקבוצה הבוגרת, שהעפילה עונה קודם לכן לליגת העל. בר-און, יליד טבריה ותושב הצפון, היה ידוע כאוהד הפועל פתח תקווה מגיל צעיר, ואף היה מגיע באופן קבוע, למרות המרחק, למשחקי הקבוצה. ב-8 בפברואר 2015 פוטר בר-און מתפקידו.
ביולי 2015 התמנה בר-און למאמן במכבי שעריים מליגה א'. בפברואר 2016 פוטר מאימון הקבוצה. ב-17 באוקטובר 2016 מונה למאמן הפועל נצרת עילית מהליגה הלאומית. ב-11 בינואר 2017 פוטר מתפקידו. ב-14 בדצמבר 2017 מונה למאמן הפועל בית שאן מליגה א', אך עזב כעבור שבועיים בלבד בעקבות מצבה הכלכלי והמקצועי של הקבוצה. ב-24 בדצמבר 2017 מונה למאמן עירוני נשר.
ב-7 בנובמבר 2018 מונה למאמן מכבי הרצליה, עמה הגיעה עד לצמד משחקי המבחן על העלייה לליגה הלאומית נגד הפועל עכו, בהם הפסידה הקבוצה בתוצאה 4–7. ב-12 ביוני 2019 מונה למאמן מכבי יבנה, אך עזב בספטמבר אותה שנה כדי לאמן את הפועל עפולה, אך סיים את תפקידו כחודש לאחר מכן.
ב-9 בפברואר 2020 חתם במכבי הרצליה.
ב-3 ביוני 2021 מוננ למאמן עירוני ניר רמת השרון. ב-26 בינואר 2022 פוטר מתפקידו. ב-15 ביוני חתם בהפועל רעננה.
מצד שער העמקים
מצד שער העמקים, ממוקם מצפון-מערב לקיבוץ שער העמקים הגבעה נמצאת בצומת דרכים בין שני רכסי הר הכרמל, עמק יזרעאל ועמק עכו, אתר ארכאולוגי, שרידיו מהתקופה ההלניסטית. האתר מזוהה גם עם השמות גבע ואל-חרתיה.
היסטוריה.
בשנת 1966 נחשף באקראי קטע של קיר גזית בקצהו הצפוני של הקיבוץ. באביב 1984 החלה חפירה בת ארבע עונות באתר מטעם המדור הקלאסי של החוג לארכאולוגיה באוניברסיטת חיפה. בראש המשלחת עמדו ד"ר ארתור סג"ל ומר יהודה נאור. בחפירה התגלה מבצר הלניסטי עם מנהרה שקישרה למקור מים.
את החפירה ליווה פרופ' בנימין מזר שהציע לזהות את האתר כשרידי הכפר הערבי הנטוש אל-חרתיה (היום נמצא בשטח קיבוץ שער העמקים) ומכאן לתל החשמונאי, בשם 'גבע'. זאת משום שבשוליו הדרומיים של עמק עכו, נמצאה אבן גבול עליה חרוט ביוונית 'גבע' שקושרה עם מנהרה למבצר ההלניסטי בשער העמקים.
האתר בשער העמקים, מזוהה עם גבע ההלניסטית שנכבשה על ידי אלכסנדר ינאי בעת מסעו לעכו. מיקום בניית המצד הוא אסטרטגי, על כן סגנון וטיב בנייתו, מפעל המים התת-קרקעי ומהות הממצא בו- כל אלה מאששים את הזיהוי המוצע.
מבנה מרכזי.
האתר המרכזי שנחשף בחפירות של ד"ר ארתור סג"ל ויהודה נאור, הוא מבנה גזית, כמעט ריבועי 17X17 מטר, נמצא בשלמותו. מידותיו: מצפון לדרום 12.30 מטר וממזרח למערב 13.20 מטר. המבנה נשתמר לגובה של 2–3 נדבכים, כלומר, כ-1.60 מטר גובה, והוא זוהה כמגדל שרק יסודותיו שרדו. הנדבכים החיצוניים והתחתונים של המגדל הונחו בתעלות יסוד חצובות, שרוחבן הממוצע היינו 1.80 מטר. ישנם בתוך המגדל קירות המחלקים את החלל הפנימי של המגדל, לחלקים קטנים יותר הבנויים מאבני גזית (מידות בקירות הפנימיים 10.20X9.30 מטר), לעומת הקירות החיצוניים, הקירות הפנימיים מאבני הגזית, הונחו על סלע שפולס וחלקם על מסד של אבני גוויל קטנות.