עסיס ערך שתי סדרות של ספרים במדעי היהדות היוצאות לאור בארגנטינה ובברזיל בספרדית ובפורטגלית. שם הסדרה Biblioteca Universitaria de la Cultura Judía. כמו כן ערך סדרת ספרים על יהודי ארם צובא.
יום-טוב עסיס היה נשוי לקלרה (נפטרה ב-2007) והוא עצמו נפטר ב-16 ביוני 2013. לזוג יש חמישה ילדים, ושלושה עשר נכדים. בנם פרופ' אליהו עסיס הוא מרצה למקרא ויהדות ובעבר שימש כדיקן הפקולטה למדעי היהדות באוניברסיטת בר-אילן.
על שמו רחוב בשכונת פסגת זאב בירושלים.
מחקריו.
מחקריו של עסיס עוסקים ביהודי ספרד בימי הביניים, בעיקר קטלוניה וארגוניה (פדרציה בה כלולים קטלוניה, ארגוניה, ולנסיה ומיורקה). הוא מתבסס לצורך מחקריו על חומר ארכיוני, בעיקר על ארכיון הכתר של ארגוניה בברצלונה ועל ארכיונים מקומיים. מחקריו כוללים את קורות היהודים בנווארה, קסטיליה ופורטוגל ובשנים האחרונות החל לחקור את יהדות פרובאנס והפזורה הספרדית.
ספריו.
תור הזהב של יהדות ארגוניה: קהילה וחברה במלכות ארגוניה, 1327-1213.
הספר
דן בארגון הקהילה היהודית בארגוניה, על היבטיה השונים: מנהיגות, בחירות ומינויים, שיטת המשטר בקהילה, מוסדות הקהילה ומערכת המשפט. הספר גם עוסק במבנה החברתי, במעמדות השונים בחברה היהודית, במאבק בין העניים והעשירים ובחיי המשפחה. הוא סוקר את מוסדות הקהילה השונים: בית הכנסת, בית הדין, השכונה היהודית.
עסיס מראה בספרו שהקהילה היהודית הייתה אוטונומית. לדעתו האוטונומיה ניתנה ליהודים ממספר סיבות: 1. הנוחות של המלכות לתת ליהודים לנהל את חייהם. 2. הערך שהביאו היהודים למלכות והנכונות של המלכות להעניק להם חיים מלאים. 3. נכונותם של היהודים עצמם להמשיך ולהתקיים כיהודים.
הכלכלה היהודית בכתר ארגוניה בימי הביניים, 1327-1213: כסף ועוצמה.
ספר זה
משלים את ספרו של עסיס "תור הזהב של יהדות ארגוניה" והוא דן בהיבטים הכלכליים של הקהילה היהודית בארגוניה: תשלומי המיסים, גביית המיסים; תפקידם של יהודים בבנקאות ובהלוואות בריבית. עסיס מראה בספר את התלות של המלך והכתר בכלכלת היהודים ובכסף היהודי. היהודים היו בעלי ערך כלכלי חשוב ביותר ולכן הכתר העניק להם הגנה וחסות. ספר זה מבוסס גם על מקורות ארכיונים מרכזיים וגם על מקורות נוטריונים, שבהם יש מידע על הפעילות הכלכלית היומיומית של היהודים.
עסיס הראה כיצד בנויה החברה היהודית משלושה מעמדות מרכזיים: גבוה, בינוני ותחתון. הפעילות הכלכלית המתוארת בספר משתייכת בעיקרה לשכבה הדקה של העשירים שמהווים כ-5–10 אחוזים מהיהודים. הוא מפריך בספרו את התפישה שלפיה כל היהודים בתור הזהב בספרד חיו חיי רווחה ושגשוג ומראה שחלק גדול מהיהודים היו עניים. בידי מיעוט יהודים רוכז הון אדיר והם היו בעלי קרקעות ואחוזות נרחבות. העשירים השתייכו בתחילת תור הזהב לשני ענפים: האחד הוא מסחר מקומי ובינלאומי והשני הוא הלוואות בריבית. במאה הארבע עשרה נתפש מקומם במסחר על ידי נוצרים. אבל בהלוואות בריבית היהודים המשיכו לשלוט. מצד אחד היו הנוצרים תלויים בהם ומצד שני שנאו אותם.
היהודים בני המעמד הבינוני והנמוך עסקו במלאכות יד שונות כמו סנדלרים, בורסקאים, חייטים. רבים מהם התאגדו בחבורות, דוגמת הגילדות הנוצריות. הענף היחידי שהיהודים לא עסקו בו היה החקלאות, אם כי חלקם היו בעלי שדות וכרמים.
היהודים בסנטה קולומה דה קראלט: מקרה בוחן של כלכלה ודמוגרפיה בקהילה בשלהי המאה השלוש עשרה.
ספרו זה של עסיס יצא לאור בעברית
ובתרגום קטלני. הוא עוסק בכפר קטן, סנטה קולומה דה קראלט שבו חיו כ-30–50 משפחות יהודיות. עסיס גילה בארכיון בטאראגונה חומר נוטריוני עשיר על המקום הזה. ממקורות אחרים כמעט ולא נודע דבר על יהודי הכפר הזה. בארכיון מצוי חומר נוטריוני ובו תיעוד יומיומי של פעולותיהם הכלכליות של היהודים. עסיס הרכיב מן המסמכים תמונת מצב של הפעילות הכלכלית של היהודים ומצבם הדמוגרפי בכפר.
יהודי נווארה בשלהי ימי-הביניים.
ספר זה כתב עסיס ביחד עם פרופסור רמון מגדלינה מאוניברסיטת ברצלונה והוא ראה אור בשפה העברית.
הספר מתבסס בעיקר על מקורות שמצא עסיס בפמפלונה שבנווארה. המקורות כתובים בעברית ובספרדית-יהודית, השפה הספרדית (ניב של נווארה) הכתובה באותיות עבריות. ניתן לראות שיהודים רבים ובהם סוחרים זעירים ופשוטי עם, כתבו בעברית. רוב המקורות הם פנקסים כלכליים של יהודים המתארים את פעילותם הכלכלית היומיומית. בין המקורות האלה נמצאו תקנות או החלטות הקהילה שנתקבלו.
בנוסף לכרך העברי, פרסמו על הנושא הזה עסיס ומגדלינה שני ספרים בספרדית:
הרומנסה היהודית במקורות עבריים-נאבאריים מן המאה ה-14.
ספר זה
כתב עסיס ביחד עם רמון מגדלינה והבלשנית קולומה ליאל. הכרך מכיל את כל המקורות שמצא עסיס על יהודי נווארה בארכיון הכללי של נווארה בפמפלונה. המקורות הם לרוב תקנות הקהילות ופנקסים כלכליים. בספר הזה כתב עסיס פרק על העברית בפי יהודי נווארה. חשיבות המקורות היא במידע שמספקים על פעילותם הפיננסית של יהודי נווארה ועל הלועזית שבה השתמשו.
ספר נוסף המשלים את כרך זה ועוסק בהיבטים שונים של אותו נושא וניזונים מאותם מקורות.
נושאי מחקריו.
החברה היהודית.
עסיס כתב על היבטים שונים של החברה היהודית, כולל מבנה החברה. החברה היהודית הייתה מורכבת משלושה מעמדות נפרדים ועסיס הראה את היחסים ביניהם. הוא כתב על המאבק בין העניים לעשירים, ועל פשע ואלימות בתוך החברה היהודית.
עסיס הראה על תופעה חברתית שבה העניים חשבו שהם מנוצלים ומדוכאים בידי העשירים, כאשר הנהגת הקהילה הייתה בידי העשירים. העניים סברו שהם משלמים מיסים מוגזמים מעבר ליכולתם ושאינם מיוצגים במוסדות הקהילה. הוא הראה כיצד העניים מתארגנים כדי לתפוש את השלטון בקהילה ובמקרים שאינם מצליחים בכך הם ניסו למצוא דרך אלטרנטיבית. כך למשל אם הקהילה אינה מספקת לימוד תורה הם מקימים מוסד חינוכי שעניים יוכלו ללמוד בו. זוהי דוגמה מתחום החינוך, דוגמאות דומות ניתן למצוא בתחומי הכלכלה, התרבות והדת.
חיי המשפחה.
עסיס חקר את חיי המשפחה וכתב על היחסים בין נשים לגברים, תופעת הביגמיה בספרד, התנהגות מינית בחברה היהודית בספרד. בנושאים אלה הוא נעזר בשני סוגי מקורות: האחד הוא שאלות ותשובות, טענות כנגד אדם מסוים, אדם שמאשים את אשתו שניהלה פרשיית אהבה עם מישהו והסוג השני של מקורות הוא מקורות לועזיים שבהם יש התייחסות לדברים האלה.
מקומם של היהודים בחיי הכלכלה.
בנושא זה עסק עסיס במקומם של היהודים בחיי הכלכלה, מקומם במסחר, בהלוואת בריבית למלכות והוא הציג תמונה די סולידית על תרומתם של היהודים לכלכלה.
יהודים בשרות המלכות.
עסיס כתב על תרומתם של היהודים למלכות, אנשים שבזכות ידיעותיהם, בעיקר בערבית, נתמנו לדיפלומטים בשרות הכתר.
ארגון הקהילה ומוסדותיה.
ארגון הקהילה היה אחד הנושאים הבולטים במחקרו של עסיס. הוא הגיע למסקנה שקיום היהודים בתנאי גלות בימי הביניים התאפשר לקהילה היהודית שבה באו לידי ביטוי מרכיבים רבים של הזהות היהודית
חיי התרבות והדת.
בשנים האחרונות לחייו חקר עסיס את חיי התרבות והדת ותרומתם של היהודים למדע. הוא ניתח את רקעה ומאפייניה של התרבות היהודית-ספרדית. הוא אף עסק בתפקיד היהודים בספרד בהעברת ידע של העולם העתיק בתרגום ערבי מהעולם המוסלמי לעולם הנוצרי. המוסלמים דאגו לתרגם את כל הספרות המדעית מהעולם ההלניסטי שנכתבה ביוונית לערבית, והיהודים עסקו בתרגומו מערבית ללטינית, ספרדית ולעברית. נטלו חלק במפעל הזה מלומדים יהודים שהיו בקיאים בערבית. הגדילו לעשות הפליטים היהודים מגזירות המואחיון שמצאו מקלט בפרובאנס-לנגדוק, ובראשם בני משפחת . לקראת מותו עסק עסיס בהכנת ספר יהודי פרובאנס בימי הביניים. חלק חשוב בספר דן בתמורות שחלו ביהדות פרובאנס עקב השפעתם של חכמים ממוצא ספרדי.
ספרים שכתב.
מהדורה קטלנית: Els jueus de Santa Coloma de Queralt, Santa Coloma de Queralt, 2002
מהדורה צרפתית: Les Juifs d'Espagne: Des origines à l'expulsion, Jérusalem, 1988
האנדרטה לזכר קורבנות הקומוניזם
ליאונרד שפירו
ליאונרד שפירא
פאלאצו מדיצ'י ריקארדי
פאלאצו מדיצ'י-ריקרדי
פאלאצו מדיצ'י ריקרדי
יעקב אושמן
יעקב אושמן (נולד ב-4 בנובמבר 1953) הוא פרופסור מן המניין ומחזיק הקתדרה על שם לואיס והלן רוגוב להנדסה אווירונאוטית בפקולטה להנדסת אווירונאוטיקה וחלל בטכניון. שטחי המחקר שלו הם שיערוך, זיהוי והיתוך מידע (information fusion), עם יישומים להנחיה, ניווט ובקרה במערכות אוויר-חלל.
ביוגרפיה.
יעקב אושמן נולד ב-4 בנובמבר 1953. הוא סיים תואר ראשון בהצטיינות יתרה בהנדסת אווירונאוטיקה בטכניון בשנת 1975 ותואר דוקטורט למדעים במוסד בשנת 1986. נושא הדוקטורט שלו היה: Eigenfactor Methods in Optimal Linear Estimation, בהנחיית פרופ' יצחק יואב בר-יצחק.
אושמן שירת כמהנדס בלהק ציוד בחיל האוויר בין השנים 1975 ל-1981. היה עמית-מחקר ופרופסור אורח באוניברסיטת ניו יורק בבאפאלו בשנים 1988-1987. עבד במרכז טיסות החלל גודרד של נאס"א בשנים 1998-1996. משנת 1989 הוא פרופסור בסגל הפקולטה לאווירונאוטיקה וחלל בטכניון.
בשנת 2004 זכה בפרס על-שם פרופ' מאיר חנין בגין עבודת מחקר מצטיינת בתחום האווירונאוטיקה והחלל. בין השנים 2013-2014 היה דיקן הפקולטה להנדסת אווירונאוטיקה וחלל בטכניון. הוא עמית (Fellow) באגודה האמריקאית לאווירונאוטיקה ואסטרונאוטיקה (AIAA) וכן באיגוד הבינלאומי למהנדסי חשמל ואלקטרוניקה (IEEE).
בשנים 2003-2008 הוא היה נשיא של איגוד ישראלי לבקרה אוטומטית.
חצי-מרחב
ורדר
וארדר
ירדנה מלר הורוביץ
צטאף
פרס ליבהבר