האלמנט השני מתבסס על זה שבני האדם חווים הרבה פעמים חוויות בסגנון החדרים האחוריים, ולכן, אנשים אמורים להרגיש זאת על כל מקום שאנשים לא מרגישים בו בנוח, אלא שיש פה עוד משהו, החדרים האחוריים מעוותים את המשמעות של זמן ומיקום, היות שזמן ומיקום אלו שני כלים שנקבעים ביחס למשהו אחר, בחדרים האחוריים כשהכל נראה ומרגיש אותו דבר, שני כלים אלו יוצאים מכלל שימוש, מרטין מדגיש כי בחדרים האחוריים הזמן ממשיך לנוע, והמיקום גם הוא משתנה, ואילו הדבר שגורם לשיגעון זה זה שהזיכרון לא קיים פה, שכן כל מקום נראה דומה לאחר, וכמו כן, כל תחושת זמן.
האלמנט השלישי והאחרון הוא אחת מהסיבות ללמה חרדה ודיכאון היא תופעה יותר נפוצה מפעם, האלמנט השלישי אומר שבעידן המודרני אנשים מתחילים לאבד את ההגדרה עבור חוויה, כי כל דבר בעולם ב-100 שנים האחרונות הוא שיחזור של דברים שיצרו פעם, כגון: סדרות ישנות שעשו להם רימייק, כלי רכב ששופרו בדברים קטנים וכדומה. כל אלו נותנים לאנשים שחיים כיום מציאות של עולם לא מתחדש, עולם שלוקח את העבר ומשחזר אותו שוב ושוב, מה שנותן הרגשה שהעולם נבלע לתוך עצמו. מה גם, בעבר אנשים בשביל לחיות, והיות והפיזיקה והמדע לא היו משוכללים מספיק באותה התקופה, אירועים כמו אסונות טבע ותרחישים כאלו ואחרים נתנו לבני האדם שחיו לפני יותר ממאה שנה הרגשה של חוסר ודאות לגבי ההמשך והמחר, וזה נתן לאנשים שחיו פעם ערנות תמידית בשביל אותו דבר שיכול לצוץ, מה שמנע מהם להיכנס לחרדות ודיכאון עקב אי-התחדשות כמו היום.
פופולריות והשראה.
תעשיית הקולנוע.
בינואר 2022, סרטון אימה הועלה ליוטיוב בכותרת "The Backrooms" של הבמאי בן ה-16 "קיין פרסונס". הסרטון מוצג כהקלטה משנת 1996 של צלם צעיר שנכנס בטעות למקום, בורח מגופים ונכנס לקומות שונות בתוך הבקרומס. הסרטון נעשה בעזרת התוכנה Blender, וכן בעזרת פילטר של צילום VHS. אריקה ראסל מהתחנה WPST טענה כי מדובר ב-"סרטון הכי מפחיד באינטרנט", בעוד מרי בת' מקאנדרוז מ-Dread Central השוותה אותו למשחק הווידאו Control מ-2019 וטענה כי "צפתה בו 10 פעמים".
הבקרומס היווה השראה לסדרה "ניתוק" ב-AppleTV+.
תעשיית המשחקים.
ב-12 בפברואר, משתמש Reddit הכין מפה במיינקראפט המדמה את הקונספט של הבקרומס.
הבקרומס היווה השראה למשחק אימה אינדי מ-2019 שנוצר על ידי החברה Pie on a Plate Production. המשחק הופיע ברשימת "המשחקים החינמיים הטובים ביותר בסטים" בשל האווירה ה"מטרידה" וה"מטריפה" שהוא מביא לשחקן.
נוצרו משחקים נוספים אשר מבוססים על הקריפי פסטה, כגון המשחקים "The Backrooms Simulator" ו-"Enter the Backrooms", שיצאו ב-2019 וב-2021.
עונת 2020/2021 בליגת העל הפורטוגלית
עונת 2020/2021 בליגת העל הפורטוגלית (בפורטוגזית: Primeira Liga, מוצגת גם בשם Liga NOS בשל חסות מסחרית) הייתה העונה ה-87 של ליגת העל הפורטוגלית, הליגה המקצוענית הבכירה בפורטוגל. העונה החלה באיחור בעקבות סיומה המאוחר של העונה הקודמת בשל מגפת הקורונה והיא החלה ב-18 בספטמבר 2020 והסתיימה ב-19 במאי 2021. כמו כן בעקבות המגפה בעונה זו ברב המשחקים לא הותרה כניסת קהל למגרשים. בסיום העונה ספורטינג ליסבון זכתה באליפות מספר 19 שלה, ונסיונל מדיירה, ספורטינג פארנסה וריו אבה נשרו לליגה השנייה.
שחקנה הפורטוגלי של ספורטינג ליסבון פדרו גונסלבש זכה בתואר מלך השערים עם 23 כיבושים.
קבוצות ואצטדיונים.
מתוך 18 הקבוצות שהשתתפו בעונה זו, 16 המשיכו מהעונה שעברה. אליהן התווספו נסיונל מדיירה וספורטינג פארנסה שאיישו את שני המקומות הראשונים בליגה הפורטוגלית השנייה, בזמן שהוחלט על הפסקת הליגה בעונת 2019/2020 בעקבות מגפת הקורונה הן החליפו את ק.ד. אבס וויטוריה סטובל שסיימו ה-16 וה-18 בהתאמה בעונת 2019/2020. נסיונל העפילה לליגת העל לאחר היעדרות של שנה אחת, ויאלו פארנסה העפילה לליגה הבכירה לאחר היעדרות של 18 שנים.
שליית מוקשים
Spinnin' Records
חנות פופ-אפ
חנות פופ-אפ או קמעונאות פופ-אפ (בארצות הברית קרויה "pop-up store" ב, אוסטרליה ואירלנד "pop-up shop"), היא מגמה של פתיחת שטחי מכירות לטווח קצר שנמשכים ימים עד חודשים ספורים בלבד, לעיתים קרובות לנצל אופנה שיש לה פופולריות זמנית או אירוע מתוכנן. הטרנד המודרני של קמעונאות פופ-אפ החל בלוס אנג'לס בסוף שנות ה-90 של המאה ה-20, והפך לתופעה נפוצה ברחבי העולם. תופעת קמעונאות הפופ-אפ גברה ב, לאחר המשבר הכלכלי, כפתרון זול להקמת חנות ללא התחייבות לטווח ארוך. בשנת 2018 תעשיית חנויות הפופ-אפ הוערכה בשווי של 50 מיליארד דולר בשנה.
היסטוריה.
מיזמים קמעונאיים זמניים מתועדים לפחות מאז שנת 1298, בה החל מנהג של שוק חודש דצמבר בעיר וינה, ואחריו פרח מנהג שוק חג המולד בכל רחבי אירופה. שוקי איכרים עונתיים, דוכני זיקוקי דינור לחגים, חנויות תחפושות לליל כל הקדושים בארצות הברית, תערוכות לצרכנים וזיכיונות ספציפיים לאירועים הם דוגמאות נוספות לקמעונאות זמנית.
"The Ritual Expo" היה אחד המיזמים הראשונים של חנות הפופ-אפ המודרנית. שנערך לראשונה בלוס אנג'לס ב-1997 ומאוחר יותר זכה לכינוי "הקניון ההיפסטרי האולטימטיבי" ליום אחד. האירוע תפס במהירות את עיניהם של מותגים גדולים, שראו את הפוטנציאל שלו ליצירת חוויות קנייה לטווח קצר, כדי לקדם את המוצרים שלהם לקהלי יעד מסוימים.
התופעה התפתחה גם כסוג של פרסום חוצות, בעקבות הירידה באפקטיביות של פרסום בטלוויזיה, מותגים חיפשו דרכים חדשות להיחשף לקהל חדש. החנות לא בהכרח תמיד מוכרת מוצרים, אלא מתפקדת כמעין שלט חוצות תלת-ממדי, שלא ניתן להתעלם ממנו במיקום בולט, לעיתים היא משמשת להדגמת מוצר או שירות (לדוגמה של מותגי אלקטרוניקה או של שירות באינטרנט). טרנד נוסף שהתפתח בניו יורק הוא מסעדות פופ-אפ, מסעדות ארעיות שנפתחות לזמן מוגבל בעלות הקמה נמוכה לעומת מסעדה קבועה.
בסוף הגיעה התופעה גם לישראל. עם החברות הראשונות שהשיקו "חנות פופ-אפ" היו: מותג החיתולים "האגיס", שהקים במסגרת ההשקה של מוצר חדש חנות אופנה לתינוקות בתל אביב שפעלה במשך כמה שבועות. חברת "שטראוס גרופ" שהקימה חנות פופ-אפ לגלידות מגנום בנמל תל אביב, חברת האופנה "קסטרו מודל" שפתחה חנות פופ-אפ בקניון עזריאלי, מכיוון שחיפשה חלל קמעוני נוסף רגע לפני מכירות סוף העונה, והחנות הקרובה הייתה ריקה ומוכנה להשכרה. בחברה לא רצו לשפץ את החנות ולכן פתחו חנות זמנית שפעלה במשך כחצי שנה. בינואר 2008 חברת "לוריאל" ישראל, השיקה חנות פופ אפ של המותג "לנקום", אשר פעלה למשך 10 ימים בקניון רמת אביב. בדצמבר 2009 רשת צומת ספרים הקימה לקראת חנוכה חנות פופ-אפ עם היצע של 80 אלף ספרים בנמל תל אביב, שפעלה חודש אחד בלבד.
ביולי 2010 זכה משרד הפרסום אדלר חומסקי &amp; ורשבסקי בפרס בתחרות אפי, על הקמת חנות פופ-אפ בגני התערוכה בתל אביב עבור חברת פלאפון תקשורת.
החל משנת 2014 הקים מותג האופנה "עדיקה", הפועל כאתר אינטרנט למסחר אלקטרוני, חנויות פופ-אפ במקומות שונים בישראל, בהמשך גם בארצות הברית.
בעקבות מגפת הקורונה מודל "חנות פופ-אפ" תפס תאוצה בישראל ובעולם. בין השאר הוקמה חברת הזנק ישראלית בשם "ספוטנגו", שמחזיקה בחנויות פופ-אפ, אותן היא משכירה לשוכרים לתקופות קצרות. "ספוטנגו" מוזגה לתוך שלד בורסאי בשם "נלה דיגיטל קומרס" (לשעבר שפע ימים) הנסחרת ב. בנוסף בתקופת המגפה הקימה קבוצת "פוקס-ויזל" חנויות פופ-אפ ברחובות הערים, כדי לעוקף את המגבלות שהוטלו על פתיחת הקניונים.
במהלך 2021 פעלה חנות פופ-אפ של חברת הרכב "טסלה" בקניון רמת אביב.
זיהוי אובייקטים
השפעת האסיאתית (1957–1958)
מרסדן הרטלי
קבל&quot;ש
JCB 3CX
JCB 3CX הוא מחפרון תוצרת חברת JCB. זהו אחד מדגמי המחפרונים הנפוצים בעולם, והוא נמצא בשימוש נרחב גם בישראל. מחפרון זה מגיע במספר תתי-דגמים בהם 3CX PRO, 3CX PLUS ו-3CX ECO.
ה-3CX הוא מחפרון בינוני-גדול, משקלו נע בין 7.7 ל-9 טונות מוכן לעבודה, והספק המנוע . אורכו כ-6 מטר, גובהו כ-4 מטר ורוחבו כ-2.5 מטר (כתלות ברוחב הכף). הוא מצויד ביעה קדמי ומחפר אחורי (זרוע חפירה תלת-מפרקית שנראית כמו מחפר קטן). תא הנהג ממוזג ואטום לרעשים ואבק, ובדור החדש ביותר כולל בקרה אלקטרונית ולוח מחוונים דיגיטלי. הכיסא מסתובב ב-180 מעלות על מנת לאפשר את תפעול המחפר. בעת תפעול המחפר ניתן לפרוש חצובות ("רגליים מייצבות") על מנת ליצב את הכלי ולמנוע תנודות עקב התנגדות הקרקע לחפירה.
משה מוסק
משה מוסק (נולד ב-8 ביוני 1941, ימבול, ממלכת בולגריה) הוא ארכיונאי שכיהן כמנהל גנזך המדינה וכיושב ראש האיגוד הישראלי לארכיונאות ולמידע, היסטוריון, חוקר תולדות היישוב, יהדות בולגריה ומדעי הארכיונאות, סופר ילדים ופובליציסט.
קורות חייו.
ראשית חייו והשכלה.
נולד בעיר ימבול בשם משה מוסקונה לאלברט נסים מוסקונה יליד קאזאנלק ולאסתר מפאנו–בסן מימבול. ב-4 בנובמבר 1948 עלה לישראל והתיישב עם משפחתו בירושלים.
רכש השכלה תיכונית בבית חינוך - תיכון עירוני ג' (ירושלים). שירת בנח"ל והיה חבר קיבוץ יד מרדכי. לאחר שחרורו, רכש תואר ראשון במדע המדינה ולימודים רוסיים ותואר שני ביהדות זמננו מהאוניברסיטה העברית. ב-1974 רכש דוקטורט מבית הספר לכלכלה ומדע המדינה של לונדון. נושא עבודת הדוקטורט: "הרברט סמואל ומדיניות העלייה – הגישה הבריטית, הציונית והערבית", בהדרכת פרופ' אלי כדורי.
קריירה מקצועית.