חיים אישיים.
בן דוד דוברת עברית, אנגלית, צרפתית וספרדית, ומנגנת בסקסופון.
נשואה מאז 2006 לשחקן והקומיקאי אלי בן דוד ואמא ל-3.
חיילי מקא&quot;ם
סוטיריס אלכסנדרופולוס
סוטיריס-פוליקרפוס אלכסנדרופולוס (ביוונית: Σωτήρης-Πολύκαρπος Αλεξανδρόπουλος; נולד ב-26 בנובמבר 2001 באתונה שביוון) הוא כדורגלן יווני המשחק בעמדת הקשר בקבוצת ספורטינג ליסבון מליגת העל הפורטוגלית ובנבחרת יוון.
קריירת מועדונים.
אלכסנדרופולוס גדל במחלקת הנוער של פנאתינאיקוס. ב-20 באוקטובר 2019 ערך את הופעת הבכורה שלו במדי הקבוצה הבוגרת של המועדון, בניצחון 1-0 על ארטומיטוס במסגרת המחזור השביעי בליגת העל היוונית לעונת . הוא ערך 68 הופעות ליגה במדי המועדון, בהן הבקיע שער אחד.
ב-29 באוגוסט 2022 חתם אלכסנדרופולוס בספורטינג ליסבון מליגת העל הפורטוגלית.
קריירה בינלאומית.
ב-28 במרץ 2021 ערך אלכסנדרופולוס את הופעת הבכורה שלו בנבחרת יוון, בניצחון 2-1 על נבחרת הונדורס במשחק ידידות.
גופי בכיצד להישאר בבית
גופי בכיצד להישאר בבית (באנגלית: How to Stay at Home) היא סדרת טלוויזיה אמריקאית קומית בעלת שלושה פרקים, כאשר כל פרק הוא סרט קצר מונפש בכיכובו של גופי שנאלץ להישאר בביתו עקב מגפת הקורונה, בהשראת סרטים בסגנון "כיצד משחקים בייסבול", "כיצד דגים" ו"כיצד לחבר את מערכת הקולנוע הביתי שלך". הסדרה נוצרה, נכתבה ובוימה על ידי אריק גולדברג, הופקה על ידי דורותי מק'קים והופקה בפועל על ידי ג'ניפר לי. אולפני ההנפשה של וולט דיסני הפיקו את הסדרה, כאשר היא הופצה על ידי Disney Media Distribution בשירות הסטרימינג דיסני+. במקור הסדרה עלתה לשירות ב-11 באוגוסט 2021, ובישראל היא הופיעה בשירות בדיבוב עברי עם הגעתו לארץ ב-16 ביוני 2022.
עלילה.
כל פרק בסדרה, שהוא בהשראת הסרטים הקצרים המונפשים בסגנון "כיצד משחקים בייסבול", "כיצד דגים" ו"כיצד לחבר את מערכת הקולנוע הביתי שלך", עוקב אחר חייו של גופי בביתו במהלך מגפת הקורונה.
מדבבים.
הדיבוב העברי של הסדרה בוים על ידי אפרת קרצמן, והופק על ידי עדי וולוצקי.
הפקה.
פיתוח.
במהלך סתיו 2020, האנימטור אריק גולדברג הציג בפני ג'ניפר לי, מנהלת הקריאייטיב הראשית של אולפני ההנפשה של וולט דיסני, וקלארק ספנסר, נשיא האולפנים, סדרה שכוללת סרטים קצרים מונפשים בכיכובו של גופי, לאחר שחיבב את הדמות, אשר תתרכז בחייו במהלך מגפת הקורונה, ברוח הסרטים הקצרים "כיצד משחקים בייסבול", "כיצד דגים" ו"כיצד לחבר את מערכת הקולנוע הביתי שלך". לי וספנסר הרגישו שדמותו של גופי מייצגת "כל אדם" והיא מושלמת כדי להציג את החיים הרגילים במהלך המגיפה. הסדרה הוכרזה ב-26 ביולי 2021, כאשר נאמר שגולדברג ביים אותה ודורותי מק'קים הפיקה אותה, כמו כן שביל פרמר וקוריי בורטון חזרו לתפקידם בתור גופי והקריין. בנוסף לשלושת הפרקים שיצאו, גולדברג הציג בפני לי רעיונות לפרקים נוספים בסדרה.
הנפשה.
בניגוד לרוב ההפקות המודרניות של אולפני ההנפשה של וולט דיסני, סדרה זו נוצרה בהנפשה מסורתית שנעשתה ביד. לכל פרק היה אנימטור מפקח אחר - גולדברג היה האנימטור המפקח של "כיצד לעטות מסכה", רנדי הייקוק של "ללמוד לבשל" ומארק הן של "צפיית בינג'". גולדברג בחר לפקח על "כיצד לעטות מסכה", מפני שהיה בו הומור פיזי שהוא תמיד חיבב. מק'קים הרכיבה צוות של עשרה אנשים לסדרה, כאשר עקב מגפת הקורונה בארצות הברית, הפרקים הופקו מרחוק, כשהמנהל הטכני ברנדון בלוך העביר סצנות באופן אישי לבתיהם של האנימטורים לאחר שקיבל אותם מביתו של גולדברג. בעוד שהפרקים מבוססים על סרטים קצרים שהראשון ביניהם הופק ב-1942, האנימטורים לא רצו שהם "ירגישו כאילו זה בא ישירות" משנה זו, ולכן אמנית הרקע לורליין וות'רלי עשתה רקעים מפורטים יותר מאלה של הסרטים הקצרים המקוריים, וגופי קיבל קו מתאר מעט עבה יותר על מנת שההנפשה תרגיש מודרנית, תוך שהיא מעוררת גם את הסרטים הקצרים המקוריים.
מוזיקה וסאונד.
בסדרה מופיעים מספר צלילים שנוצרו במקור על ידי ג'ימי מקדונלד עבור הסרטים הקצרים המקוריים עליהם היא מבוססת. הצלילים נבחרו לפי העדפתו של גולדברג, בעוד מק'קים השיגה את זכויות השימוש בהם.
הפצה.
הסדרה הופצה על ידי Disney Media Distribution בשירות הסטרימינג דיסני+, כאשר היא עלתה לראשונה לשירות ב-11 באוגוסט 2021. בישראל הסדרה הופיעה בשירות בדיבוב עברי עם הגעתו לארץ ב-16 ביוני 2022. כרזת הסדרה עוצבה בהשראת כרזת הסרט הקצר "התעמלות קרקע של גופי".
מפרצון גארניה
מפרצון גארניה או מפרצון גרנייה או גרניה קוב או זאליב גארניה (באנגלית: Garnya Cove; בבולגרית: залив Гърня) הוא מפרצון בחוף המזרחי של האי רוברט באיי שטלנד הדרומיים, שבאנטארקטיקה.
רוחב פתחו של המפרצון 1.2 קילומטרים.
פתחו של המפרצון ממוקם דרום-מזרחית לנקודת סמירננסקי, וצפון-מערבית לנקודת פרליק.
היסטוריה.
מיפוי הנקודה.
המפרצון מופה לראשונה בשנת 2009, על ידי סוקרים בולגריים.
מקור השם.
המפרצון נקרא על שם היישוב גארניה שבצפון בולגריה.
קרנת שהואן
ניקולס אסבדו
חאג'י
אוויר מבוקר
אוויר מבוקר (באנגלית: Controlled Atmosphere) היא שיטה לאחסון פירות טריים בה מפוקחים הריכוז של חמצן, פחמן דו-חמצני, וחנקן, כמו גם הטמפרטורה והלחות של חדר האחסון. גם סחורות יבשות וגם פירות טריים יכולים להיות מאוחסנים בחדרים עם אוויר מבוקר.
היסטוריה.
בשנת 1821, ז'אק אטיין ברארד (), חוקר צרפתי בתחום הפיזיולוגיה של הצמחים, גילה שלפירות וירקות המאוחסנים ברמות חמצן נמוכות יש חילוף חומרים מופחת.
פרנקלין קיד וסיריל וסט מאוניברסיטת קיימברידג' באנגליה ערכו את המחקר הבסיסי בהבשלה וריקבון של פירות עוד בשנת 1929. מחקריהם הובילו לשימוש בחדרי אחסון לפירות באנגליה עוד בשנות ה-30 של המאה ה-20, באוויר מבוקר המבוסס על גז.
חוקר נוסף בתחום היה פרופסור רוברט סמוק, חוקר מאוניברסיטת קורנל בארצות הברית, אשר ביקר בקיימברידג' אצל קיד ווסט בסוף שנות ה-30. הוא חזר לניו יורק והתחיל לעסוק במחקר בתחום האוויר המבוקר החל מסוף שנות ה-30 ועד שנות ה-50. לסמוק הייתה מעבדה בתוך אסם ישן ליד האוניברסיטה, הניסויים שהוא עשה השפיעו רבות על השימוש באוויר מבוקר בכל רחבי ארצות הברית ואף בישראל.
השיטה של אוויר מבוקר הגיעה לארצות הברית וקנדה בשנות ה-50 של המאה ה-20 והשתמשו בה בעיקר לאחסון תפוחי עץ. באמצע שנות ה-50 החלו להשתמש במשאיות על מנת לאסוף פירות וירקות דבר שאיפשר לגדל ולאסוף כמויות הרבה יותר גדולות של סחורה. דבר זה גרר את הצורך לשימור הסחורה ואז החלו להשתמש ברחבי ארצות הברית בחדרי אחסון גדולים עם אוויר מבוקר. שיטת האוויר המבוקר בשלב הזה התפתחה לכל העולם.
בישראל.
בישראל החלו להשתמש בשיטת אוויר מבוקר בשנות ה-60 של המאה ה-20, השיטה יובאה על ידי אריה זיו שלמד אותה מפרופסור סמוק באוניברסיטת קורנל.
השימוש של אוויר מבוקר.
פירות וירקות טריים.
השיטה של אוויר מבוקר נעשית בשימוש בעיקר בטיפול בתפוחי עץ ואגסים, שם השילוב של טמפרטורה נמוכה ובקרה של אוויר מאפשרים לפירות הללו אחסון לטווח ארוך ללא פגיעה באיכותם.
אחסון לטווח ארוך של פירות וירקות נעשה באמצעות עיכוב של תהליכי ההבשלה והריקבון ללא פגיעה בטעם.
ההבשלה מעוכבת באמצעות הורדת כמות החמצן ועליית הפחמן הדו-חמצני והחנקן בתא המקורר ככה שההבשלה מתעכבת.
אטמוספירה רגילה מורכבת מ־78% חנקן, 21% חמצן ו- 0.3% פחמן דו-חמצני. באוויר מבוקר החמצן יורד ל־1.5-2% ומוחלף בחנקן ומעט פחמן דו-חמצני אשר נוצרים בפרי עצמו. תחת אוויר מבוקר האיכות והטריות של הפירות והירקות נשמרת והאוויר המבוקר מאפשר לאחסן אותם עד פי 2–4 מהזמן הרגיל.
סחורה יבשה.
זרעים, קטניות, וזרעים של שמנים, מאופסנים בחדרי אחסון עם אוויר מבוקר בעיקר על מנת למנוע חדירה של מזיקים וחרקים. רוב החרקים אינם יכולים לשרוד ללא חמצן או בסביבה של מעל 30% פחמן דו-חמצני. טיפול כזה של אוויר מבוקר שנועד להיפטר ממזיקים יכול לקחת מספר שבועות בטמפרטורה נמוכה מתחת ל15 °C. תהליך של חיטוי של סחורות יבשות ייקח לפחות 15 ימים ויכלול לחות מתחת ל־13% בשילוב של מעל 35% פחמן דו-חמצני בטמפרטורה של 15 °C.
יחסי ישראל–סומלילנד
יחסי ישראל–סומלילנד הם היחסים בין מדינת ישראל לרפובליקה של סומלילנד. בין שתי המדינות אין יחסים דיפלומטיים רשמיים, וישראל בדומה לשאר מדינות העולם לא מכירה בעצמאות סומלילנד.
היסטוריה.
ישראל הייתה אחת מ-35 המדינות שהכירו בעצמאותה הקצרה של מדינת סומלילנד בשנת 1960. בפברואר 2010 צוטט דובר משרד החוץ הישראלי יגאל פלמור בעיתון "הארץ" אומר כי ממשלת ישראל מוכנה להכיר שוב בסומלילנד. למרות זאת, הוא הצהיר שממשלת סומלילנד לא יצרה קשר עם ממשלת ישראל.
בשנת 1995, גם נשיא סומלילנד לשעבר, מוחמד חאג'י אברהים איגל, כתב מכתב לראש ממשלת ישראל יצחק רבין וביקש לכונן קשרים דיפלומטיים בין שתי המדינות. בספטמבר 2001 דווח גם שסומלילנד שואפת לקיים יחסי סחר עם תל אביב לאחר שסעודיה אסרה על יבוא בעלי חיים מהמדינה עקב קדחת השבר הסורי-אפריקני. במהלך תקופה זו היו גם כמה אנשי עסקים ישראלים בבירת סומלילנד הרגייסה. אולם הנשיא דאהיר ריאלה קאהין שירש את אגל, נמנע מלהתקרב לישראל כדי למנוע מתיחות ביחסים שבריריים עם העולם הערבי והמוסלמי, שעליהם היא סומכת במידה רבה לסחר בבעלי חיים. באוגוסט 2020, סומלילנד הביעה את תמיכתה בהסכם הנורמליזציה בין ישראל לאיחוד האמירויות הערביות.
יחסי גרמניה–סומלילנד