פאג האג (מאנגלית: Fag hag) בסלנג הומוסקסואלי, הוא כינוי לאישה שחוג חבריה כולל בעיקר, או רק, גברים הומוסקסואלים. משמעות המונח באנגלית הוא "זקנה של הומואים", ולכן יש נשים הרואות בו עלבון.
רקע.
פאג האגיות נתפסות לרוב כנשים מוחצנות המחפשות תחליף למערכות יחסים הטרוסקסואליות, או אשר נמשכות מינית לגברים הומוסקסואלים. למעשה, נשים רבות המגדירות עצמן "פאג האגיות" נמצאות במערכות יחסים רומנטיות עם גברים "סטרייטים" או עם נשים, אך רואות את החשיבות בחברות גם עם גברים הומוסקסואלים או מעדיפות את תת-התרבות ההומוסקסואלית.
בראיונות עם גברים הומוסקסואלים ועם נשים המגדירות עצמן "פאג האגיות", ניתן לראות את האלמנט של צורך ב"ביטחון". בין גברים הומוסקסואלים ופאג האגיות יכולה להתפתח מערכת יחסים עשירה אשר אינה כוללת מתח מיני, ובכך מפרידה אינטימיות ממיניות.
וויל וגרייס
החברה הלונדונית לקידום הנצרות בין היהודים
אימננטי
ברברה פולד
רחוב מרמורק
מוסר הלכה למעשה
מוסר הלכה למעשה (Practical Ethics) הוא ספר מבוא לאתיקה יישומית מאת הפילוסוף פיטר סינגר. הספר יצא לאור ב-1979, וב-1993 הופיעה מהדורה מורחבת שתורגמה לעברית. חלק מהעמדות המוצגות בספר עוררו סערה ציבורית בגרמניה ובאוסטריה.
הספר דן ברבות מהסוגיות הקלאסיות של אתיקה יישומית: שחרור בעלי-החיים, העדפה מתקנת, החובה לסייע לעניי העולם, הפלות, המתות חסד והמתת עוללים, ניסויים בעוברים, איכות הסביבה ומרי אזרחי.
שחרור בעלי חיים.
סינגר טוען שעלינו לקבוע כיצד יש להתחשב באינטרסים של ישות על פי תכונותיה הקונקרטיות (כגון מודעות עצמית ורציונליות), ולא על פי השתייכותה לקבוצה מופשטת כלשהי (כגון המין האנושי). ההפרדה המוסרית בין בעלי חיים לבני אנוש היא שרירותית ונשענת על דוקטרינות דתיות. העדפה על יסוד המין הביולוגי אינה אלא סוגנות – מונח שנוצר על משקל גזענות ומציין אפליה פסולה של יצורים מסוגים אחרים.
בהתאם לכך טוען סינגר כי כאשר מדובר בבעלי חיים רציונליים ומודעים לעצמם, אסור להשתמש בהם לצורכי מזון ומחקר. עלינו להתחשב באינטרסים של בעלי חיים כשם שאנו מתחשבים באינטרסים של בני אנוש.
הצמחונות של סינגר אינה משרתת רק את עמדותיו בקשר לבעלי חיים אלא גם את עמדותיו בנוגע לסיוע לרעבים ולהגנת הסביבה. סינגר כותב שהארצות העשירות משתמשות ברוב התבואה כדי להזין בעלי חיים, כלומר הן הופכות אותה לבשר, לחלב ולביצים; אילו חילקו את התבואה הזו לנזקקים, הן היו מעבירות את הרעב מן העולם. צעד זה היה משרת גם את הסביבה, מפני שתעשיית הבהמות למאכל אחראית לחלק ניכר מגזי החממה.
איכות הסביבה.
בספרו טוען סינגר שכדי לקבוע אם קיימת הצדקה לפגוע בטבע יש להביא בחשבון לא רק שיקולים כלכליים אלא גם שיקולים אסתטיים והיסטוריים; יתר על כן, יש להתחשב באינטרסים של כל היצורים החישוניים (כלומר היצורים המתנסים בכאב ובהנאה) הנוגעים בדבר. עם זאת, לטענת סינגר אין מקום להרחיב את תחומי המוסר אל מעבר ליצורים חישוניים – לצמחים, למערכות אקולוגיות או לנטיפים. זאת משום שבמקרים אלה קשה להעניק פשר למושג האינטרס: פרחים ואגמים אינם מתנסים בהנאה ובכאב.
עניי העולם ופליטים.
ארוחת הצהריים של אדם רעב היא צורך בסיסי יותר ממכונית שנייה של משפחה מבוססת, מציין סינגר. לכן האדם המוסרי בארצות השפע חייב לוותר על חלק ניכר מהכנסתו כדי לספק את צורכיהם הבסיסים של עניי העולם. אם הוא אינו עושה כך, הוא מניח לעניים לגווע ברעב והדבר דומה לרצח.
דאגה לעניי העולם באה לידי ביטוי גם בפרק המוקדש לסוגיית הפליטים. אליבא דסינגר, מדינות חייבות לגבש מדיניות הגירה על יסוד האינטרסים של כל האנשים המושפעים ממנה, אזרחים ופליטים כאחד. האינטרס של הפליטים במזון, במלבוש, במחסה, במרפא ובחינוך מכריע את האינטרס של האזרחים במותרות. מדינות השפע חייבות לקלוט פליטים כל עוד ההגירה אינה מסכנת את שלום הציבור ואת איכות הסביבה.
הפלות, המתות חסד והסערה הציבורית בגרמניה ובאוסטריה.
סינגר מאמין שאין מקום להעניק הגנה לחייהם של אנשים העתידים להתענות בייסורים חשוכי מרפא, יהיו אלה עוברים, תינוקות בני יומם או בוגרים נוטים למות. לחיי אנוש יש ערך משתנה, טוען סינגר, ולעיתים ראוי ליטול חיי אנוש בכוונה – למשל אם אדם חושב שטוב מותו מחייו. עמדות אלה מעוררות התנגדות עזה בארצות דוברות גרמנית, היות שבעיני תושביהן הן דומות לתוכנית "המתות החסד" של הנאצים. בנספח למהדורה השנייה מתוארת הסערה שחולל הספר בארצות דוברות גרמנית.
לקריאה נוספת.
פיטר סינגר, מוסר הלכה למעשה, מאנגלית דבי אילון, בעריכת מרב רוזנטל-מרמורשטיין, סדרת בדיוק: הפילוסופיה האנליטית (ירושלים: מאגנס, 2009)
העברית החדשה
אליפות העולם בשחייה 1978
אליפות העולם השלישית בשחייה נערכה בברלין, מערב גרמניה ב-20 באוגוסט - 28 באוגוסט 1978. האליפות כללה את ארבעת המקצועות האולימפיים: שחייה, קפיצה למים, שחייה צורנית וכדורמים, בהשתתפות 828 ספורטאים, מ-49 מדינות.
לאחר שתי אליפויות עולם שבהן התנהל מאבק, בין ארצות הברית () למזרח גרמניה (), בתחרות זו השליטה של ארצות הברית הייתה מוחלטת, הן בגברים והן בנשים. שחייניות צעירות ומוכשרות החלו את הקריירה הספורטיבית שלהן, לקראת המשחקים האולימפיים במוסקבה. ארצות הברית זכתה לבדה ב-26 מדליות זהב מתוך 37 מדליות שחולקו.
שחייה.
שחיינים בולטים.
נשים.
השחיינית הבולטת בתחרות כולה הייתה ללא ספק טרייסי קולקינס () עם 6 מדליות, מתוכן 5 מזהב, 3 במשחים אישיים, עם 4 שיאי עולם חדשים 3 אישיים. נוסף לה, בלטו שלוש שחייניות נוספות, טרייסי ויקהאם () עם 2 מדליות זהב במשחי החתירה הארוכים ושיא עולם אחד, סינתיה וודהד () שזכתה ב-5 מדליות, 3 זהב עם שני שיאי עולם חדשים, אחד אישי ולינדה ג'זק () שזכתה ב-3 מדליות זהב, 2 מדליות אישיות ושיא עולם אחד אישי.
גברים.
השחיינים הבולטים בתחרות היו דייוויד מקאג () זכה ב-3 מדליות זהב, אחת אישית במשחה היוקרתי ביותר ל-100 מטר חופשי, עם שיא עולם אחד קבוצתי ו-2 שיאי תחרות חדשים. ג'סי ואסאלו () זכה ב-2 מדליות זהב ואחת מכסף עם שיא עולם אחד וולדימיר סלניקוב () זכה ב-2 מדליות זהב במשחי החתירה הארוכים עם שני שיאי תחרות ומדליית כסף קבוצתית.
שיאי עולם.
באליפות נקבעו 13 שיאי עולם (9 לנשים ו-4 לגברים). נוסף לכך, נקבעו 13 שיאי תחרות חדשים (5 לנשים ו-8 לגברים).
כדורמים.
נבחרת ישראל בכדורמים.
נבחרת ישראל, סיימה במקום ה-16 והאחרון. הנבחרת הפסידה בשלב הראשון בכל 3 המשחקים שקיימה.
מאזן השערים שלה היה:
בשלב הראשון: 4 : 24 (20-)
ישראל () באליפות העולם בשחייה.
שחייה.
4 שחיינים ייצגו את ישראל באליפות. אמיר גניאל וניר שמיר קבעו שיא ישראלי כל אחד במשחים האישיים וכן ניקבעו שני שיאים ישראליים במשחי השליחים.
נורדאו
חסר מולד של הורמון בלוטת התריס
קרטיניות
מבצע ציקלון
מבצע ציקלון (באנגלית: Operation Cyclone) היה שם הקוד למבצע חשאי שניהל ה-CIA במטרה לחמש את לוחמת גרילה של המוג'אהדין האפגנים במלחמתם נגד ברית המועצות. מבצע ציקלון היה אחד המבצעים החשאיים הארוכים והיקרים ביותר שבהם השתתף ה-CIA.
רקע.
כשפלשו הכוחות הסובייטיים לאפגניסטן בדצמבר 1979, רבים האמינו כי הם מנסים להרחיב את גבולותיהם דרומה. מדינאים אמריקאים חששו כי ברית המועצות מנסה להשתלט על מקורות הנפט במזרח התיכון; אחרים האמינו שהפלישה באה בעקבות המהפכה האסלאמית באיראן והחשש כי מגמת ההתאסלמות באפגניסטן תתפשט למיליוני המוסלמים בברית המועצות.
זביגנייב בז'ז'ינסקי, ששימש היועץ לביטחון לאומי של נשיא ארצות הברית ג'ימי קרטר, אמר כי בחימוש המוג'אהדין, ניסו בעצם האמריקאים למשוך את ברית המועצות לשקיעה בבוץ האפגני, ולגרום למלחמה ממושכת ויקרה כמו מלחמת וייטנאם של ארצות הברית; "לא דחפנו את הרוסים להתערבות, אך העלינו במודע את האפשרות כי הם יתערבו... המבצע החשאי היה רעיון מצוין. הוא גרם לכניסת הסובייטים למלכודת האפגנית... ביום בו חצו הסובייטים את הגבול כתבתי לנשיא קרטר שכעת קיבלנו את האפשרות לתת לברית המועצות את מלחמת וייטנאם שלה".
התוכנית.
ב-3 ביולי 1979 חתם הנשיא קרטר על צו נשיאותי המאשר מימון כוחות גרילה אנטי-קומוניסטיים באפגניסטן. לאחר הפלישה הסובייטית לאפגניסטן בדצמבר ומינויו לנשיא של בברק קרמל הפרו-סובייטי הודיע קרטר כי "הפלישה הסובייטית לאפגניסטן היא האיום הגדול ביותר על שלום העולם מאז מלחמת העולם השנייה", בנוסף ניהל קרטר מדיניות חוץ שנודעה כדוקטרינת קרטר, על-פיה ארצות הברית לא תאפשר לשום מדינה אחרת לשלוט במפרץ הפרסי. בין האנשים שעיצבו את המדיניות האמריקאית היו צ'ארלי וילסון, חבר קונגרס מטקסס, גאסט אברקוטוס, המנהל האזורי של ה-CIA, ועוזרו, מייקל ויקרס. הנשיא רונלד רייגן הקים חטיבה מיוחדת של ה-CIA שפעלה למימוש ההחלטה הנשיאותית. החטיבה אימנה וציידה את המוג'אהדין במלחמתם נגד הצבא האדום, והסתמכה בעיקר על מנהלת הביון הבין-זרועי (ISI), ארגון הביון הפקיסטני, כמתווך בתהליך הזרמת הכספים, העברת נשק ואימון האפגנים. בסך הכול עד 1992 אימן וחימש ה-ISI יותר מ-100,000 לוחמי מוג'האדין. בנוסף, תוכניות דומות הפעילו ה-MI6 וה-SAS הבריטים, ערב הסעודית וסין, כשעודדו מתנדבים ממדינות ערביות להצטרף ללחימה.