באליפות אירופה בשנת 2012, בגיל 35, זכה זאבי במדליית הזהב בפעם הרביעית בקריירה ועשה היסטוריה כג'ודוקא המבוגר ביותר אי פעם שזוכה בתואר האירופי. בסיבוב הראשון זאבי ניצח בווזארי את יאוהן סיומצ'קין הבלארוסי, בשמינית הגמר זאבי ניצח באיפון את מרטין פצ'ק השוודי וברבע הגמר זאבי גבר בהחלטת שופטים על איראקלי צירקידזה הגיאורגי. בחצי הגמר הוא ניצח את זאפאר מאחמדוב הרוסי ביתרון ווזארי ויוקו ובגמר גבר בווזארי על לבאן זורזוליאני הגיאורגי.
באולימפיאדת לונדון 2012, הודח זאבי במפתיע כבר בסיבוב הראשון כאשר נכנע לבריח של דימיטרי פיטרס הגרמני והפסיד לאחר 43 שניות. לאחר הקרב אמר זאבי בדמעות: "לא דמיינתי תסריט גרוע כזה, שתוך פחות מדקה אני אסיים את ההופעה האחרונה שלי באולימפיאדה. עשיתי טעות ושילמתי עליה". ב-22 באוקטובר 2012 פרש מג'ודו.
לאחר פרישתו.
לאחר פרישתו זאבי המשיך לשמש כפרזנטור של חברות שונות, אימן את נבחרת הקדטים בג'ודו והחל להעביר הרצאות בשם "לנצח בקרבות היום יום", כשמו של ספרו שראה אור בשנת 2011.
בשנת 2012 השתתף בפרסומת של משרד הכלכלה והתעשייה לעידוד רכישת מוצרים תוצרת ישראל. באותה השנה גם החל לאמן את נבחרת הקדטים של האיגוד הישראלי לג'ודו, תפקיד ממנו פוטר בנובמבר 2016 לדרישת המאמן הראשי של הנבחרת, אורן סמדג'ה, בשל מאבק על סמכויות. בשנת 2013, הוא ייסד את הקרן למצוינות אולימפית בישראל, במטרה "לממש באופן משמעותי, אפקטיבי ורחב ככל שניתן את הפוטנציאל האולימפי הקיים בישראל".
בשנת 2014, הוא שימש כאחד השופטים בתוכנית הטלוויזיה המיזם של ערוץ 2. במרץ 2017, הוא החל לשמש כפרזנטור של בנק ירושלים. החל משנת 2018, משמש זאבי כחבר ועד מייעץ באיגוד הישראלי של ספיישל אולימפיקס. זאבי בנוסף מאמן את נבחרת "מרכז רפאל" בהדרכתם של איתי גורן ולוטן אלקובי. בשנת 2018, הופיע בהופעת אורח בסדרה "שנות ה-80" של רשת 13.
חקלאות ביו-דינמית
חקלאות הביו-דינאמית (באנגלית: Biodynamic agriculture) היא שיטה חקלאית לגידול ירקות, פירות, גידולי שדה וגן, המבוססת על האנתרופוסופיה.
חקלאות ביו-דינאמית היא אחת מן הגישות הוותיקות לחקלאות אורגנית, ובדומה אליה החקלאות הביו-דינאמית שמה דגש על פיתוח פריון האדמה , שיתוף פעולה עם תהליכים טבעיים (כמו אויבים טבעיים), שילוב בעלי חיים, ומגוון ביולוגי רחב.
מעבר לכלים האורגנים המוכרים, החקלאות הביו-דינאמית מתחשבות בתנועת גרמי השמים השונים, ובמיוחד הירח, ומיקומם סביב האדמה, כמרכיב חשוב בתכנון הזריעה, ההשקיה, הגיזום והקטיף של היבול החקלאי. בנוסף הגישה משתמשת בתכשירים ביו-דינאמים: חומרי דשן וטיוב תהליכים ביולוגים. מחקר אחד שהתקיים משך 40 שנים, של DOK Trail הראה יתרונות וחסרונות שונים בשיטה זו, לדוגמה ההומוס נשאר זמן רב יותר בשיטה הביודינאמית, אך היה פחות יבול.
החקלאות הביודינאמית נעזרת במגוון שיטות מחקר מודרניות ואלטרנטיביות
. ישנם חוקרים שבעבורם היא נחשבת ללא-מדויקת מבחינה מדעיתעקב התבססותה על עקרונות אנתרופוסופים, שאינם עולים בקנה אחד עם ממצאי המדע המודרני והשיטות המדעיות העכשוויות.
תפיסת החקלאות הביו-דינאמית.
החקלאות הביו-דינאמית רואה באדמה אורגניזם חי. מכאן שיש לעשות ככל הניתן על מנת למנוע פגיעה באדמה ובסובב אותה ולכוון את פעילות עבודת האדמה לפעילות מזינה ומחזקת שתאפשר את התפתחותה האורגנית והבריאה לטווח הארוך. חקלאות זו היא חקלאות אורגנית ואקולוגית שאינה עושה כל שימוש בתכשירים כימיים להזנה או להדברה. היא מזינה את האדמה בקומפוסט איכותי, בזבל ירוק ובזבל פרות. החקלאות הביו-דינאמית מזהה תהליך של היחלשות באיכות הזרעים המופקים כיום ובערכם התזונתי של התוצרים החקלאיים בעולם כיום, ולכן היא מקדישה את פעילותה לשינוי תהליך היחלשות זה, על ידי מימוש עקרונותיה האקולוגיים-אורגניים.
החקלאות הביו-דינאמית קיימת מאז יוני 1924, עם פתיחת הקורס לחקלאות ביו-דינאמית אותו נתן ד״ר רודולף שטיינר בקוברוויץ, גרמניה. הקורס ניתן בעקבות הבעת דאגתם של קבוצת חקלאים שפנו אל שטיינר לאחר שזיהו את היחלשותם של זרעים ועליה במחלות של בעלי חיים כבר אז.
החקלאי הביו-דינאמי לוקח בחשבון בפעילותו את המערך הסביבתי בו הוא פועל - סוג האדמה והתוכן המינרלי שלה, הגזים שבה והיכולת שלה לקלוט מים לתוכה. עונות השנה מהוות גם הן משתנה שיש לקחת בחשבון בפעילות הביו-דינאמית ואף את גרמי השמיים ויחסיהם. מתוך התחשבות במיקום הירח, החקלאי יכול לקבל החלטות כגון: מתי יהיה הזמן המתאים ביותר לזריעה ולשתילה, לעישוב ולהזנה וגם לאיסוף ולקצירה של היבול. לעבודה כזאת קיימים לוחות שנה המודפסים ומוצאים לאור מדי שנה ברחבי העולם (וגם בעברית), על ידי חקלאים שונים. לוחות השנה מבוססים על התבוננות בתנועתם של גרמי השמים.
יונתן אייבשיץ
הנרי מוזלי
הנרי גווין ג'פריז מוזלי (באנגלית: Henry Gwyn Jeffreys Moseley;
23 בנובמבר 1887 – 10 באוגוסט 1915) היה פיזיקאי אנגלי.
מוזלי נולד בוויימות' שבדורסט, בחוף הדרום-מערבי של אנגליה. אביו היה פרופסור לאנטומיה באוניברסיטת אוקספורד.
מוזלי רכש את חינוכו בטריניטי קולג' שבאוניברסיטת אוקספורד, ומונה, מיד לאחר שסיים את לימודיו, למרצה לפיזיקה במעבדה של ארנסט רתרפורד שבאוניברסיטת מנצ'סטר. למרות גילו הצעיר הספיק מוזלי לתרום תרומה חשובה במחקר הספקטרום של קרני X מיסודות שונים. בעיקר נודעת נוסחתו - "חוק מוזלי" - הקושרת את אורך הגל של קרינת X עם מספרו האטומי של היסוד.
בשנת 1914 גויס לצבא הבריטי ונהרג, בגיל 27 שנים בלבד, בקרב גליפולי.
פול מוני (שחקן)
פול מוני (באנגלית: Paul Muni; 22 בספטמבר 1895 – 25 באוגוסט 1967) היה שחקן במה וקולנוע אמריקני ממוצא יהודי. נמנה בשנות ה-30 על הכוכבים הבולטים והמצליחים ביותר של אולפני וורנר.
נולד בשם משולם מאיר וייזנפרוינד בלבוב שבמזרח גליציה, וב-1902 היגרה משפחתו עמו לארצות הברית. בעודו ילד החל להופיע בתיאטרון הומוריסטי יחד עם הוריו (1908–1913), אחר כך עם להקות נודדות בארצות הברית (1914–1917) ובתיאטרון האומנותי היידי בניו יורק (1918-1925).
בשנת 1921 נישא לבלה לבית פינקל, שהייתה גם היא שחקנית בתיאטרון היידי.
ב-1926 הופיע לראשונה באנגלית בהצגה בברודוויי.
בשנת 1929 חתם על חוזה באולפני פוקס והחל קריירה מצליחה בקולנוע.
על משחקו בסרטו הראשון בשנת 1929 היה מועמד לפרס האוסקר.
מסרטיו החשובים:
בשנת 1946 הופיע במחזהו הפרו-ציוני "דגל נולד" של בן הכט.
מוני היה מועמד לאוסקר 6 פעמים וזכה בפרס אוסקר לשחקן הטוב ביותר בשנת 1936.
לאחר פרישתו ממשחק עבר עם רעייתו לקליפורניה.
שמו מונצח בשדרת הכוכבים של הוליווד.
מוזלי הנרי גווין ג'פריז
משפט החיתוך של קנטור
בטופולוגיה, משפט החיתוך של קנטור נותן תנאי שקול לשלמות של מרחב מטרי. משפט זה מהווה הכללה של הלמה של קנטור מחשבון אינפיניטסימלי, וקרוי על שמו של גאורג קנטור.
נוסח פורמלי.
סדרה יורדת של קבוצות היא סדרת קבוצות מהצורה formula_1. קוטר של קבוצה formula_2 במרחב מטרי formula_3 הוא formula_4.
המשפט קובע כי מרחב מטרי הוא שלם אם ורק אם לכל סדרה יורדת של קבוצות סגורות ולא ריקות במרחב בעלות קוטר ששואף לאפס, חיתוך כל קבוצות הסדרה אינו ריק. קל לראות שבמקרה כזה, החיתוך מכיל נקודה יחידה.
דוגמה לשימוש במשפט זה היא העובדה שכל קבוצה סגורה ובת מניה של מספרים ממשיים, מכילה נקודה מבודדת. זאת כי אם formula_5 קבוצה כזאת, באינדוקציה ניתן להראות שיש סדרה יורדת של קטעים סגורים formula_6, כך שהקטע formula_7 נחתך עם formula_2 אך לא מכיל את הנקודה formula_9. ממשפט החיתוך של קנטור עבור formula_10 יש נקודה של formula_2 בחיתוך, מה שמוביל לסתירה.
חיתוך של סדרות יורדות במרחב שלם.
יהי formula_12 מרחב שלם. משפט החיתוך קובע שאם הקבוצות הסגורות formula_13 מהוות סדרה יורדת שבה הקוטר שואף לאפס, אז יש נקודה משותפת לכולן. ממבט ראשון נראה שהדרישה על הקוטר מיותרת, שהרי אם מרשים לקבוצות להיות 'גדולות יותר', יהיה קל להן יותר להחזיק נקודה משותפת. אכן, זה המצב אם מניחים שהקבוצות קומפקטיות: אם נבחר נקודה מכל קבוצה, תהיה לסדרה הנוצרת תת-סדרה מתכנסת בגלל הקומפקטיות, ונקודת הגבול משותפת לכל הקבוצות. במקרה זה אין צורך להניח שהקוטר שואף לאפס. אגב, מספיק להניח שהקבוצה הראשונה בסדרה היא קומפקטית, משום שקבוצות סגורות יורשות תכונה זו מן המרחב העוטף אותן. גם ההנחה שהקבוצות חסומות כליל תספיק, משום שהמרחב formula_12 שלם על-פי ההנחה.
מאידך, לסתם סדרה יורדת של קבוצות סגורות יכול להיות חיתוך ריק. לדוגמה, הקטעים formula_15 על הישר הממשי. אפילו אם הקבוצות חסומות, החיתוך יכול להיות ריק; לדוגמה, הקבוצות formula_16 במרחב בנך formula_17, כאשר formula_18 הם אברי הבסיס הסטנדרטי - זו סדרה יורדת של קבוצות סגורות וחסומות, שאין להן אף נקודה משותפת.
הוכחה.
תקציר.
כאשר המרחב שלם ו-formula_19 היא סדרה יורדת של קבוצות סגורות, אפשר לבחור נקודה formula_20 בכל קבוצה. מכך שקוטר הקבוצות שואף לאפס נובע שהסדרה היא סדרת קושי, ולכן מתכנסת. מכיוון שכל הקבוצות סגורות, נקודת הגבול שייכת לכולן ולכן לחיתוך שלהן.
בכיוון ההפוך, תהי formula_21 סדרת קושי נתונה. לכל formula_22 קיים מקום שממנו והלאה המרחק בין שני איברים בסדרה אינו עולה על formula_23; נבחר את הקבוצה formula_24 להיות הכדור הסגור ברדיוס formula_25 סביב נקודה רחוקה מספיק. קל להיווכח שסדרת הכדורים יורדת, ולפי ההנחה יש נקודה משותפת לכולם. זוהי נקודת גבול של הסדרה.
כיוון אחד.