היא לוהקה לגלם את דמותה של בריז'יט בארדו בסרט Serge Gainsbourg, vie héroïque (2010). שיחקה בסרט עסקה מגונה (2012) בכיכובו של ריצ'רד גיר.
קסטה הופיעה בקליפ מוזיקלי לשיר "Baby Did a Bad, Bad Thing" של כריס אייזק ב-1999. במשך רוב הווידאו, נראית קסטה בחדר מוטל כשלגופה לבני נשים סקסיים, בעוד אייזק צופה בה בחדר הסמוך. היו שתי גרסאות של הווידאו. רשת VH1 הקרינה את הגרסה המצונזרת לפני השעה תשע בלילה ואת הגרסה הלא-מצונזרת הקרינה אחרי תשע בלילה. הווידאו דורג במקום ה-28 מבין 50 רגעי הווידאו הסקסיים ביותר של VH1. היא גם הייתה נושאו של שיר שכתבה להקת הרוק האלטרנטיבית הפופולרית, Brand New. בשירם "Magazines".
ב-2012 זכתה בעיטור אבירה במסדר האמנויות והספרות של צרפת.
כמריאן.
ב-1999 נבחרה קסטה במקום הראשון בסקר לאומי אותו ערך Association des Maires de France על מנת לקבוע מי תהיה הדוגמנית החדשה שתופיע כמריאן סמל אלגורי של הרפובליקה הצרפתית, שניצב בתוך כל בית עירייה צרפתי. קסטה ירשה את הדוגמנית אינס דה לה פרסאנז'. מראה של מריאן משתנה לעיתים קרובות, אבל כל ראש עיר יכול לבחור איזו דמות הוא רוצה עבור עירו. סקרים מראים שקסטה, בריז'יט בארדו וקתרין דנב הן הפופולריות ביותר בין ראשי הערים הצרפתיים.
על קסטה נמתחה ביקורת, היות שזמן קצר לאחר שהיא נבחרה כמריאן, היא עברה לגור בלונדון. למרות שהיא הצהירה שהמעבר היה מסיבות מקצועיות, הרי שהמגזין Le Point, בין השאר, מציע שהיא ניסתה להימלט מתשלום מס, כמו ידוענים צרפתים נוספים, מעשה שאותו עיתונאים ופוליטיקאים שמאלנים מבקרים לעיתים תכופות.
מערכת השירות הסלקטיבי
מערכת השירות הסלקטיבי (באנגלית: The Selective Service System, בראשי תיבות: SSS) היא תוכנית פעולה לשעת משבר שהוכנה ונקבעה בחוק בארצות הברית לשם גיוס חובה של כוח אדם לזרועות הכוחות המזוינים שלה.
הבסיס לתוכנית הם פעולתה של סוכנות של הממשל הפדרלי של ארצות הברית, שהיא בעלת אותו שם, ושל מרשם כוח אדם שהיא מנהלת. מרשם זה מכיל את פרטיהם של מועמדים פוטנציאליים לשירות צבאי. בעת הצורך, אם הקונגרס יאשר בחוק הנהגת גיוס חובה – במקום השירות ההתנדבותי הנוהג כיום בארצות הברית - ישמש המידע שבמרשם בסיס לגיוס כוח האדם הנוסף לזרועות הכוחות המזוינים של ארצות הברית.
סוכנות מערכת השירות הסלקטיבי משתייכת לזרוע המבצעת של הממשל האמריקני ומנהלה כפוף ישירות לנשיא ארצות הברית. בימי שגרה מפעילה הסוכנות מטה ראשי, השוכן במחוז ארלינגטון שבמדינת וירג'יניה (הסמוך לבירה וושינגטון). כמו כן היא מפעילה שלושה מטות אזוריים ומרכז ניהול נתונים. במידת הצורך, עם הנהגת גיוס חובה, היא ערוכה להפעיל מטות בכל מדינות ארצות הברית וכן למעלה מ-400 משרדים אזוריים.
הרישום למרשם המועמדים לגיוס ואכיפתו.
רישום כוח אדם לקראת גיוס לשירות צבאי החל בארצות הברית ב-1917, לקראת מלחמת העולם הראשונה, והופסק לאחריה. הוא חודש ב-1940, במהלך מלחמת העולם השנייה, ונמשך למעשה מאז ועד כה תוך הכנסת שינויים שונים. כיום נעשה הרישום מכוח חוק השירות הצבאי הסלקטיבי שנחקק על ידי הקונגרס ב-1967.
כיום, כל גבר מגיל 18 ועד 25 שהוא אזרח של ארצות הברית, או תושב קבע שלה או פליט או מהגר בלתי חוקי, מחויב על פי החוק הפדרלי להירשם במרשם המועמדים לשירות צבאי בתוך 30 יום מן המועד בו הגיע לגיל 18. מבקרים זרים השוהים בארצות הברית בהיתר פטורים מן הרישום. כיום ניתן לבצע את הרישום באמצעות האינטרנט.
בסוף שנת 2008 כלל המרשם את שמותיהם וכתובותיהם של 14 מיליון אנשים ויותר, ושיעור הרישום בו מתוך קבוצת הגיל של בני 18 עד 25 היה 91 אחוזים (בקרב בני 20 עד 25 עמד שיעור הרישום על 96 אחוזים).
פרטי הנרשמים במרשם מועברים בימי שגרה באופן שוטף למסד הנתונים המשותף של הכוחות המזוינים של ארצות הברית, המשמש להם לשם גיוס כוח אדם לשורותיהם על בסיס התנדבותי.
אי ציות לחובת הרישום מהווה עבירה פלילית, אך מאז אמצע שנות השמונים לא נאכפה חובה זו בקפדנות.
במהלך השנים נעשו ניסיונות שונים לערער בבתי משפט בארצות הברית על חוקתיותה של החקיקה המהווה בסיס לרישום במרשם מערכת השירות הסלקטיבי, בטענה שהיא מנוגדת לתיקון ה-13 לחוקת ארצות הברית. טענה זו נדחתה במספר פסקי דין של בית המשפט העליון של ארצות הברית. בית משפט זה אישר גם את חוקיות ההימנעות של הממשל הפדרלי מרישום נשים במרשם המועמדים לשירות צבאי.
הממשלה הפדרלית יצרה למועמדים תמריץ לרישום במרשם על ידי התניית קבלה לעבודה ברוב המשרות בממשל הפדרלי והתניית קבלת הטבות כספיות שונות מן הממשל הפדרלי בביצוע הרישום. כמו כן, הרישום במרשם הוא תנאי לשם אישור בקשת התאזרחות בארצות הברית. כל מדינות ארצות הברית, למעט שמונה מהן, יצרו במסגרת חוקיהן תמריץ דומה - דרישה לרישום במרשם כתנאי לקבלת זכויות והטבות שונות, ובהן קבלה לעבודה במשרות בממשל המדינה וקבלת רישיון נהיגה.
תהליך גיוס החובה במסגרת מערכת השירות הסלקטיבי.
בעת הצורך יתנהל תהליך הגיוס על פי תוכנית מערכת השירות הסלקטיבי כך:
עילות למתן פטור משירות חובה או לדחיית שירות חובה.
לאחר הנהגת גיוס חובה יפעלו למעלה מ-2,000 ועדות ערר מקומיות. הן יהיו מוסמכות לתת פטור משירות או לאשר דחייה שלו, בין השאר במקרים הבאים:
לתת פטור משירות -
לדחות את השירות -
קרית שדה התעופה
דיוטי פרי ג'יימס ריצ'רדסון
דיוטי פרי ג'יימס ריצ'רדסון (JR Heinemann limited partnership) היא רשת חנויות פטורות ממס הפועלת בישראל מאז שנת 1988. החברה מפעילה חנויות במעברי הגבול של ישראל ובעגלות מכירה במטוסי נוסעים. חנות הדגל של הרשת היא חנות הדיוטי פרי בטרמינל 3 שבנמל התעופה בן-גוריון, ומערך החנויות שלה כולל חנויות קוסמטיקה, משקאות חריפים, מוצרי טבק, שוקולד וממתקים. הרשת היא אחת מתוך חמש חברות שזכו במכרזים להפעלת חנויות הדיוטי פרי בטרמינל, והיא הגדולה ביותר מבין אלו.
החל משנת 2018, חברה ג'יימס ריצ'רדסון לחברת היינמן וביחד הן מפעילות את הדיוטי פרי בנמל התעופה בן-גוריון ובנמל התעופה רמון.
חברת היינמן הנה מחברות הדיוטי פרי הגדולות בעולם והיא פועלת בנמלי תעופה ברחבי העולם, בהם פרנקפורט, ברלין, בודפשט, קלן, דורטמונד, אוסלו, פיזה, סידני, זלצבורג ועוד.
על-פי נתונים שפורסמו בעיתונות, היקף המכירות בכל חנויות הדיוטי-פרי בישראל ובעיקר בחנויות סקאל וג'יימס ריצ'רדסון, עולה בקצב חסר תקדים עד כדי הפיכת הדיוטי-פרי לתופעה צרכנית בממדים לאומיים.
היסטוריה והיקף פעילות.
קבוצת החברוֹת של "ג'יימס ריצ'רדסון" נוסדה בשנת 1892 במלבורן שבאוסטרליה. בשנת 1952 רכשה משפחת מנדי מהמשפחה המייסדת את החזקותיה בחברה והיא מחזיקה בה בבעלות פרטית מלאה עד היום. חברת "ג'יימס ריצ'רדסון ישראל” היא סניף ישראלי של החברה האוסטרלית.
בשנת 1987 הוציאה רשות שדות התעופה שורת מכרזים, למתחמי חנויות בשטח כולל של למעלה מ-1,000 מטרים מרובעים. חמש חברות ניגשו למכרז והזוכה הייתה חברת ג'יימס ריצ'רדסון, בבעלות המיליונר היהודי-אוסטרלי סטיבן מנדי, שחלשה אז על 23 חנויות דיוטי פרי במזרח הרחוק ובאוסטרליה.
חנויות החברה בישראל נפתחו רשמית ב-14 בנובמבר 1988. החברה השקיעה מאות אלפי דולרים בעיצוב נכסיה החדשים, שכללו חנות לקוסמטיקה ובשמים בשטח 800 מ"ר, חנות אלקטרוניקה בשטח 300 מ"ר, חנות שעונים בשטח 150 מ"ר וחנות אופנה בשטח 150 מ"ר. לצורך העיצוב נשכרו שירותיה של חברת קוק האמריקנית, המתמחה בעיצוב חנויות בנמלי-תעופה.
מאז תחילת פעילות ג'יימס ריצ'רדסון בישראל הורחב מחזור העסקים באופן רציף ומתמיד. מחזור המכירות הכולל בשנת הפעילות הראשונה עמד על כ-20 מיליון דולר ואילו בשנים האחרונות מחזור הפעילות הכולל בישראל כיום, עולה על 400 מיליון דולר: גידול של כ־2,000% ב-20 שנות פעילות.
חנות הבישום, הקוסמטיקה, הטבק והשוקולד בנתב"ג המשתרעת על שטח של 3,000 מ"ר, נחשבת לחנות הגדולה מסוגה בעולם ומדורגת במקום הראשון בהיקף המכירות לנוסע.
פריסת הרשת.
לרשת מערך של חמש חנויות "דיוטי פרי" פטורות ממכס בטרמינל 3 ובטרמינל 1 שבנמל התעופה בן-גוריון, ועוד שתי חנויות דראגסטור וממתקים באולם "שחקים" ובאולם קבלת הפנים. בנוסף לנתב"ג, מפעילה ג'יימס ריצ'רדסון חנויות "דיוטי פרי” במעברי הגבול מעבר נהר הירדן, במעבר טאבה ובנמל התעופה רמון. חנויות בנמל אשדוד הכוללים מערך לאספקת צידה לצוותי אוניות ומחסנים לאספקת צידה לכוחות או"ם ולדיפלומטים. בנוסף, מפעילה החברה חנות דיוטי פרי במטוסי נוסעים של החברות ארקיע וישראייר.
מטה החברה, הממוקם במתחם איירפורט סיטי, חולש על מגוון תחומי הפעילות הקמעונאית של החברה.
שמירת קניות.
חברת ג'יימס ריצ'רדסון היא הראשונה שיישמה שירות שמירת קניות "פטור ושמור" (Arrival Collection service). שירות זה מאפשר לנוסע לקנות מוצרים פטורים ממכס קודם יציאתו את הארץ, לאחסנם בנמל התעופה, ולקבלם עם חזרתו ארצה. הוגה השיטה היה זאב שריג, מי שהיה אז אחראי על הביטחון בנמל ולימים מנהל הנמל. השירות הופעל לראשונה באוגוסט 1989. השיטה הביאה להגדלת המכירות ובעקבות כך אומצה במדינות נוספות כמו אוסטרליה וניו זילנד.
שירות Pre Order.
החל מ 2017, החברה מפעילה שירות חדש דרך האתר הרשמי של ג'יימס ריצ'רדסון, Pre Order, שמאפשר להזמין מראש מוצרי דיוטי פרי מהבית, החל משבועיים ועד שעות ספורות לפני הטיסה, ולקבל אותם ביום הטיסה, תוך אפשרות לבקש ולהשאיר אותם, או את חלקם, לאיסוף בחזרה ארצה.
פרקלאב