המחזה עלה לראשונה בתיאטרון אבי בדבלין בשנת 1990. הוא עבר לתיאטרון הלאומי של לונדון ב-1991, שם זכה בפרס לורנס אוליבייה למחזה החדש הטוב ביותר, ומיד לאחר מכן לברודוויי, שם זכה בפרס טוני למחזה הטוב ביותר, כמו גם במועמדות לפרס דרמה דסק למחזה יוצא מן הכלל. צוות השחקנים המקורי כלל את פרנסס טומלטי, ומאוחר יותר את רוזלין לינהאן בתפקיד קייט, אניטה ריבס בתפקיד מגי, בריד ני נכטיין בתפקיד רוז, בריד ברנן בתפקיד אגנס, קתרין ביירן בתפקיד כריס, ג'רארד מקסורלי בתפקיד מייקל, פול הרצברג, ומאוחר יותר סטיבן דיליין, בתפקיד ג'רי אוונס ובארי מקגוורן, ומאוחר יותר אלק מקקאוון, בתפקיד האב ג'ק.
צוות השחקנים המקורי של ברודוויי כלל את רוזלין לינהאן בתפקיד קייט, דרלה מלוי בתפקיד מגי, בריד ני נכטיין בתפקיד רוז, בריד ברנן בתפקיד אגנס, שגם זכתה בפרס טוני על משחקה, קתרין ביירן בתפקיד כריס, ג'רארד מקסורלי בתפקיד מייקל, רוברט גווילים בתפקיד ג'רי אוונס ודונל דונלי בתפקיד האב ג'ק.
המחזה הוצג לאחר מכן בהפקות נוספות באירלנד, בלונדון ובניו יורק. תיאטרון הבימה העלה עיבוד עברי למחזה בשנת 1994 פרי תרגומו של דן אלמגור ובבימויו של עידו ריקלין.
עיבוד לסרט.
רוקדים בלונאסה עובד לקולנוע בשנת 1998 בכיכובה של מריל סטריפ כקייט מונדי ובבימויו של פאט אוקונור. הסרט זכה בפרס האירי לקולנוע ולטלוויזיה בקטגוריית השחקנית הטובה ביותר, פרס שקטפה בריד ברנן.
סארק
סארק (באנגלית: Sarek), היא דמות בדיונית ביקום הבדיוני של זיכיון "מסע בין כוכבים". הוא חייזר המשתייך לגזע הוולקן, אסטרופיזיקאי במקצועו, שגריר וולקן לפדרציה המאוחדת של כוכב לכת, ואביו של ספוק. הדמות גולמה במקור על ידי מארק לנארד בפרק משנת 1967 בשם ""Journey To Babel". לנארד גילם לפני כן מפקד רומולאני בפרק אחר של משנת 1966 "Balance of Terror".
השחקן ג'ונתן סימפסון שיחק את סארק הצעיר, בסצנה קצרה בסרט ", על רקע קריינות מאת לנארד. בן קרוס מגלם את סארק בשנת 2009, בסרט הקולנוע "סטארטרק".
הדמות מופיעה בסדרות ", " ו-"", ””, חמישה סרטי קולנוע, רומנים רבים וחוברות קומיקס.
ביוגרפיה של הדמות.
הסדרה המקורית.
סארק נולד בשנת 2165. אביו הוא סקון מוולקן. סולקאר, סבו של סארק (אביו של סקון) היה השגריר הראשון של וולקן לכדור הארץ, והיה הקפטן של ספינת החלל "T'plana'hath" אשר יצרה מגע ראשון בין וולקן לבין כדור הארץ ("") סארק היה נשוי פעמים, ויש לו שני בנים. לפני נישואיו הראשונים, הייתה לו מערכת יחסים עם כוהנת וולקנית בשם ט'ריאה ("T'Rea"), ולהם נולד סייבוק - בנו הבכור של סארק (דמות אשר לא פותחה עד להופעתה לראשונה בסרט הקולנוע "" בסוף שנות ה-80). מאוחר יותר סארק נישא לאמנדה גרייסון, ילידת כדור הארץ. לאחר מותה של אמנדה, סארק התחתן בשנית עם פרין, גם היא אנושית, לה היה נשוי עד ליום מותו. לסארק ולפרין לא היו ילדים.
בנו השני של סארק, ספוק, נכנס ללימודים באקדמיה של צי הכוכבים. סארק התנגד להחלטה, והשניים חיו בנפרד במשך 18 שנים. בעקבות משימת ספינת החלל אנטרפרייז אשר במהלכה עזר ספוק בהצלת חייו של סארק, התפייסו השניים.
במהלך חייו, לסארק היו הצלחות דיפלומטיות רבות. לאורך כל הסדרות והסרטים, סארק מוצג כבעל תחושה של חמלה רבה כלפי האנושות וכדור הארץ. המסר הבסיסי של הדמות שלו הוא צירוף של אכפתיות עמוקה, אהבה וחמלה כנגד הפלדה של ההיגיון הצרוף.
בסרט ", סארק מבקש מקירק כי יביא את גופתו של ספוק בחזרה לוולקן, ביחד עם הקטרה ("Katra"; מהות החיים) שלו. בטרם ספוק מת מות גיבורים בסוף הסרט "", הוא מפקיד את הקטרה שלו בתוך מוחו של חברו לאונרד מקוי, למשמרת. מיזם "ג'נסיס" החזיר לחיים את ספוק, אשר הושב אל כוכב הבית שלו, בו סארק מבקש מהכוהנת ט'לאר לבצע את טקס הפל-טור-פן ("fal-tor-pan") - איחוד מחדש של גופו של ספוק עם מחשבתו. בסרט "", כאשר ספוק ושאר הצוות תחת פיקודו של קירק חוזרים אל כדור הארץ ומצילים אותו מהרס, לפני המשפט שלהם, סארק מבקש לשוחח ביחידות עם בנו. סארק מודה בפני ספוק כי טעה בהתנגדותו להצטרפות בנו אל צי הכוכבים, ומשבח את חבריו של ספוק כאנשים בעלי אופי טוב.
הדור הבא.
הסכסוך המתמשך של ספוק בין רגש לבין היגיון שקול ליחסים בין הוריו, זוג אוהב ומסור. בסדרה "מסע בין כוכבים: הדור הבא", בפרק ""Sarek", לנארד מבצע את אחת מהופעותיו האחרונות כדמות. סארק סובל מתסמונת בנדאי ("Bendii"), מחלה נוירולוגית-ניוונית חשוכה מרפא אשר גורמת לו לאבד את השליטה על רגשותיו. רק לאחר שהוא מבצע מיזוג מוחות עם קפטן ז'אן לוק פיקארד, סארק מסוגל להמשיך במשימה דיפלומטית חשובה, אולם רגשותיו באים לידי ביטוי באופן פרטי דרך פיקארד, ביניהם אהבתו העמוקה לאמנדה, ספוק, ופרין. סארק נכנע לבסוף לתסמונת בנדאי, ומוצא את מותו בפרק "Unification, part I"" של "מסע בין כוכבים: הדור הבא", אשר עלילתו מתרחשת בשנת 2368.
הופעתו המצולמת האחרונה של מארק לנארד כסארק הייתה בסרט ". הסרט יצא לאקרנים בטרם הוקרנה לראשונה הופעתו הטלוויזיונית האחרונה. בסרט זה, הדמות, שוב, מוצגת כדיפלומט אשר נוטל חלק בכנס קיטאמור, הפגישה הדיפלומטית הראשונה בין האימפריה הקלינגונית לבין הפדרציה.
דמותו של סארק, לרבות יחסיו עם ספוק ועם אמנדה, נחקרו לעומק בספרות חובבים, בכמה רומנים רשמיים, וכן בפרק "Yesteryear" של ", שנכתב על ידי די.סי. פונטנה.
סטארטרק (2009).
סארק מופיע בסרט הקולנוע "סטארטרק" משנת 2009, בגילומו של בן קרוס. למרות הכבוד ליכולתו של ספוק לבצע את בחירותיו בעצמו, סארק בבירור מעודד אותו לשמור על הטבע הוולקני ההגיוני שלו. סארק טוען שהוא נישא לאמנדה כי זה היה הגיוני לעשות זאת - שכן כשגריר וולקן, מתוקף תפקידו עליו להתבונן בהתנהגות אנושית. מאוחר יותר, סארק משמש כחבר בדירקטוריון של האקדמיה הוולקנית למדעים, והוא מופתע לגלות שהבן שלו דחה את קבלתו ללימודים במוסד זה, לטובת הצטרפותו של צי הכוכבים. דבר זה הוביל את מערכת היחסים בין סארק לבין ספוק, כמו בסדרה המקורית, למצב של ניכור.
כאשר נירו, קפטן רומולאני מטורף, חושף את כוונתו להשמיד את כוכב הלכת וולקן, ספוק מגיע על מנת לחלץ את סארק, אמנדה ושאר חברי המועצה הוולקנית; אולם, אמנדה מוצאת את מותה במהלך ניסיון חילוץ זה. על סיפון האנטרפרייז, סארק שוב מנסה לעזור ספוק, שממשיך להיאבק ברגשותיו. סארק מייעץ לספוק, שאם הוא מרגיש כעס (בחורבנו של וולקן ומותה של אמנדה), אז הוא לא צריך לנסות להסתיר את זה. סארק גם מודה בפני בנו: "פעם שאלת אותי למה התחתנתי עם אמא שלך... אני נשוי לה כי אני אוהב אותה." סארק מאשר לבנו שלא כל הוולקנים הם חסרי-רגש כמו שהם נראים; אפילו סארק מתאבל על אבדנה הכואב של אשתו האהובה. ברגע זה, האב והבן מתפייסים, כששניהם מתאבלים יחד על חורבן עולמם ואהוביהם, בטרם ספוק עוזב על מנת למנוע מנירו לגרום להרס נוסף וכדי לנקום את מותה בטרם עת של אמו.
דיסקברי.
בסדרה „מסע בין כוכבים: דיסקברי” מוצג סארק יחד עם אשתו אמנדה כהוריה המאמצים של מייקל ברנהם, לאחר שהוריה נהרגו במהלך פשיטה של קלינגונים.
ציר זמן חלופי.
בעונה השנייה של מוצג ציר זמן חלופי בו סארק שימש כראש האקדמיה למדעים של וולקן. בתאריך לא ידוע לפני 2401 נהרג סארק כאשר גנרל ז'אן-לוק פיקארד מהקונפדרציה של כדור הארץ ערף את ראשו על מדרגות האקדמיה לעיני קהל שכלל גם את אשתו ובנו. לימים הציג פיקארד לראווה את גולגולתו ופגיונו של סארק בחדר המזכרות בביתו.
הופעות.
סארק מופיע בפרקים ובסרטים הבאים:
מנחם אילן
מנחם אילן (נולד ב-1931) הוא משפטן ישראלי שכיהן נשיא בית המשפט המחוזי בתל אביב בשנים 1995–2000.
ביוגרפיה.
אילן נולד בתל אביב, למד בבית הספר תחכמוני ולאחר מכן בישיבת בני עקיבא כפר הרואה. לאחר שירות צבאי בשנים 1949–1950 למד משפטים בבית הספר הגבוה למשפט ולכלכלה והוסמך כעורך דין ביולי 1958. אילן עבד מספר שנים בפרקליטות כעוזר פרקליט המחוז ובין השאר הופיע כתובע במשפטו של וינקרוט בפני השופט אליעזר מלחי, דבר שהביא אותו לאחר שנים, בהיותו כבר שופט, להופיע כעד תביעה במשפטו של מלחי. לאחר תקופה קצרה כעורך דין פרטי בשנים 1962–1963, נתמנה בתחילת 1964 לשופט בבית משפט השלום בתל אביב. בספטמבר 1976 קודם אילן לבית המשפט המחוזי. אילן דן במספר משפטי שוחד מפורסמים, שהנודע בהם היה משפטו השני של אשר ידלין, בו זיכה אילן את ידלין מכל אשמה. במשפט נוסף זיכה אדם שהציע טובות הנאה לחבר מועצת עיריית בת ים כדי שיעבור למפלגה אחרת, מאשמת הצעת שוחד, בקובעו, על פי החוק באותם ימים, שהצעה כזאת כלל איננה שוחד. בשנת 1992 מונה אילן לסגן נשיא בית המשפט המחוזי בתל אביב ובשנת 1995 מונה לנשיא בית המשפט. בשנת 2000 פרש אילן לגמלאות. לאחר פרישתו עסק בגישור וכיהן בוועדות ציבוריות שונות, בהם הוועדה הציבורית לפי חוק מימון מפלגות.
אילן נתמנה לשופט בפועל בבית המשפט העליון בספטמבר 1998 לתקופה של מספר חודשים. בתקופת כהונתו בעליון היה בין שופטי הרוב שהכריעו נגד הסגרתו של סמואל שיינביין לארצות הברית, עקב היותו אזרח ישראלי, למרות שהתגורר כל חייו בארצות הברית.
אילן מנהל אורח חיים דתי ונודע כאחד השופטים הדתיים שכיהנו בבית המשפט העליון.
דינה פלפל
דינה פלפל (נולדה בשנת 1939) היא מדענית וחוקרת ישראלית, פרופסור אמריטה במחלקה לאפידמיולוגיה באוניברסיטת בן-גוריון בנגב.
ביוגרפיה.