לילכ (בערבית "ليلك") הוא ירחון ערבי הפונה לקהל הנשים, מבית א-סנארה. המגזין עוסק בנושאים שונים, בהם: אמנות, תרבות, מדורי אוכל ורכילות. נכון לשנת 2010 העורכת הראשית שלו היא יארא משעור. הירחון עורך מדי שנה תחרות "מלכת היופי" של המגזר הערבי "מיס לילכ".
מכון הלכה ברורה
פארק ויקטוריה המלכותי
פארק ויקטוריה המלכותי (אנגלית: Royal Victoria Park) הוא פארק השוכן בעיר באת' שבאנגליה. הפארק נחנך ב-1830 על ידי הנסיכה ויקטוריה בת ה-11, והוא היה הפארק הראשון שנקרא על שמה, ואף נבנה בו אובליסק המוקדש לה. בתקופה הוויקטוריאנית נוהל המקום על ידי תושבים אמידים מהעיר, שקיבלו לשם כך תרומות, וב-1921 עבר לחזקתה של מועצת העיר.
אדריכל הגן היה אדוארד דייוויס, שכיהן גם כאדריכל העיר באת'. הנהלת הפארק רצתה להפוך את הפארק לגן הבוטני העיקרי של מערב אנגליה, וכתוצאה מכך הוחלט לשתות מגוון רחב של שיחים ועצים. הגן הבוטני הנוכחי הוקם ב-1887, והוא מכיל את אחד מאוספי הצמחים הגדלים על אבן גיר הגדולים ביותר במערב אנגליה. העתק של המקדש הרומי הנמצא בגן הוצג בתערוכת האימפריה הבריטית, שנערכת בלונדון ב-1924. במלחמת העולם השנייה נלקחו מהפארק שערי הכניסה והגדרות, על מנת לסייע למאמץ המלחמה. ב-1987 הורחב הגן הבוטני כך שיכלול את גרייט דל, שהיא מחצבה נטושה שהייתה חלק מהפארק באופן רשמי והכילה עצים מחטניים רבים.
הפארק משתרע על פני 231,000 מטרים רבועים במעלה גבעה לכיוון צפון. בכל אחד מהצדדים שלו יש שער כניסה, כשהראשי נמצא בפינה הדרום-מזרחית. בתוך הפארק יש שביל היקפי, הנקרא רויאל אווניו, וממנו מתפצלים שבילים קטנים יותר המובילים אל האתרים השונים בפארק. בכיוון מערב ברויאל אווניו נמצאים מגרשי הטניס והכדורת מצד שמאל וצמחייה בצד ימין. מהקצה המזרחי של הפארק ניתן להשקיף על החלק הצפוני של הסהר המלכותי. לאחר חציית מרלבורו ליין מגיעים אל לב הפארק, בו נמצא האובליסק לזכר המלכה ויקטוריה. לאחר האובליסק נמצאות המדשאות, המשתרעות לכיוון צפון ונחצות על ידי מספר שבילים. בחלק המערבי של הפארק שוכנים הגרייט דל, האגם המשמש לשיט, והגן הבוטני.
בשנת 2007 החל ביצועה של תוכנית שיקום ובנייה מחדש על ידי מועצת באת' וצפון מזרח סומרסט, שקיבלה סיוע קרן הלוטו למורשת. הוא ידוע גם בזכות אטרקציות כגון רמפה לסקייטבורדים, מגרש טניס, כדורת, מסלול גולף, קונצרטים במרחב הפתוח, גן שעשועים והגן הבוטני המשתרע על פני 36,000 מטרים רבועים. בזכות תכונותיו הוכלל הפארק על ידי קרן המורשת האנגלית ברשימת הפארקים והגנים בעלי עניין היסטורי מיוחד באנגליה.
חוללות עצמית רגשית
חוללות עצמית
הן לא תקחהו עמך
הן לא תקחהו עמך (באנגלית: You Can't Take It With You) הוא סרט קולנוע קומי (מסוגת ה"סקרובול") בבימויו של פרנק קפרה משנת 1938 על פי מחזה זוכה פרס פוליצר בשם זה מאת ג'ורג' קאופמן ומוס הארט אותו עיבד לתסריט רוברט ריסקין. הסרט זכה בפרס אוסקר לסרט הטוב ביותר וזיכה את קפרה בפרס אוסקר לבמאי הטוב ביותר לשנת הפקתו, מתוך שבע מועמדויות. בין כוכבי הסרט ג'יימס סטיוארט, ג'יין ארתור, ליונל ברימור ואדוארד ארנולד. היה זה הסרט השלישי של קפרה שזכה באוסקר, לאחר זה קרה לילה אחד מ-1934 ומר דידס הולך העירה מ-1936. היה זה גם הסרט המכניס ביותר לשנת 1938. הסרט זכה לביקורות חיוביות בזכות הדיאלוגים השנונים, אווירת הטירוף חסרת המעצורים ותפקידיהם של כמעט כל השחקנים, גם אלו בתפקידי המשנה הקטנים.
עלילה.
אליס (ג'יין ארתור), בת למשפחת סיקמור האקצנטרית, שבראשה ניצב הסב וונדרהוף (ליונל ברימור), מתאהבת בטוני קירבי (ג'יימס סטיוארט), בן למשפחת בנקאים עשירה. אביו של טוני, אנתוני פ. קירבי (אדוארד ארנולד) ואמו הסנובית, בגילומה של מרי פורבס, מתנגדים לשידוך בין הצעירים. כאשר בני הזוג קירבי מוזמנים לארוחת ערב גדושה מוזרויות בבית סיקמור, לומד טוני שבעצם בני משפחתו-שלו אינם פחות מטורפים מבני משפחתה של אליס. אט אט יוצאת ארוחת הערב משליטה ומתפתחת מהומה.
הסרט מציג ניגוד בין משפחת סיקמור האוהבת, השמחה, שבניה אינם לוקחים את עצמם ברצינות יתרה ועושים ככל העולה על רוחם לבין משפחת קירבי האריסטוקרטית, הנפוחה מחשיבות עצמית, המאובנת רגשית ובפרט אבי המשפחה תאב הבצע.
שם הסרט הוא אמרה מפיו של סב משפחת סיקמור בנוגע לכסף, אותו לא יכול האדם לקחת עמו לאחר מותו.
מבחן אישיותי
גיאורג שקמוני
גיאורג הרץ-שקמוני
ציונה פטריוט
ציונה פטריוט היא דמות דראג קווין המגולמת על ידי הבדרן הישראלי יובל אדלמן (נולד ב-28 באפריל 1973).
ביוגרפיה.
לאחר שירותו הצבאי עבד אדלמן בצוות בידור באילת. לאחר מכן המשיך ללימודי תואר ראשון בתקשורת וניהול במסלול האקדמי המכללה למינהל. כמו כן אדלמן למד משחק בצוותא אצל הבמאי שמחה ספקטור והוא בוגר בית הספר לקופירייטינג של תרצה גרנות. הוא לימד שנתיים דרמה במחנות קיץ בארצות הברית.
מאז שנת 1998, אדלמן מגלם דמות דראג קווין בשם ציונה פטריוט.
ב-2016 השתתף בתוכנית הריאליטי "בייק אוף ישראל" והודח בחצי הגמר.
ציונה פטריוט.
דמותה של ציונה פטריוט עלתה לראשונה לבמה ב-1998. השם נוצר בעקבות האיום המחודש במלחמה, אז דובר רבות על טילי פטריוט. אותה שנה היא החלה להופיע ביחד עם רמה רימינג בצמד הדראג "הדראגולות" אשר התפרק שש שנים מאוחר יותר.
ציונה פטריוט הופיעה במופעי בידור, אותם אדלמן מכנה "סטנדראג" (סטנד-אפ ודראג), שבהם היא מדברת בחופשיות ובקיצוניות על סקס, פוליטיקה ועוד. היא דמות ישראלית וציונית שלרוב מחקה זמרות ישראליות ומופיעה בשירי להקות צבאיות. פטריוט הגישה תוכנית יחיד בשם "מלכת האמבטיה" (תוכנית אירוח והומור בערוץ המוזיקה 24) ועבדה ככתבת שטח של אתר האינטרנט נענע. בשנת 2007 הצטרפה פטריוט ללהקת פאות קדושות, הרכב המונה חמש מלכות דראג, דיוה די (דני יאיר), טלולה בונט (טל קלאי), קיארה דופלה (ליאור כהן) וגלינה פור דה-ברה (גיל נוה). פטריוט הופיעה עם אסתי זקהיים ב"אחת עם אופי", מופע קברט בתיאטרון תמונע ביום האשה מרץ 2009. בשנת 2009 הופיעה ביחד עם להקת פאות קדושות במיני-סדרת טלוויזיה ישראלית "תמיד אותו חלום" בערוץ הוט 3, ובמקביל גם בשירות VOD של חברת הכבלים HOT.
מסקר שערך אתר GayTLVGuide ובחן את חיי הלילה של קהילת הלהט"ב בישראל בראי סיכום העשור האחרון, עלה כי פטריוט היא הדראג קווין המוכרת ביותר בקרב המשתתפים.
בנובמבר 2011 השתתפה פטריוט בקמפיין "אחרי כל לילה מגיע יום", שנולד בעקבות ארבעה מקרי התאבדויות בקהילה הגאה, מספר חודשים לפני כן. לצד פטריוט השתתפו בקמפיין גם עברי לידר, שורטי, ג'ייסון דנינו הולט, אביעד קיסוס, עומרי חיון, גל אוחובסקי, אוריאל יקותיאל, קיי לונג, אבנר דפני, שי דויטש, יניב ויצמן ואחרים.
מיכאיל ספרנסקי
מיכאיל ספרנסקי (ברוסית: Михаил Михайлович Сперанский) (12 בינואר 1772 - 23 בפברואר 1839) - מדינאי רוסי, בין הרפורמטורים הגדולים בהיסטוריה רוסית, יועץ קרוב לאלכסנדר הראשון, קיסר רוסיה.
שנותיו הראשונות.
מיכאיל ספרנסקי נולד בכפר במחוז ולדימיר של היום במשפחה של הכומר המקומי. הוא היה הבן הבכור, די חולני והחל בקריאת ספרים כבר בגיל צעיר. המחנך הראשי שלו היה סבו העיוור. בהתאם לעדויות גם כאשר עלה לתפקידים גדולים לא שכח את המקורות והחיים של פשוטי העם והתנהג בהתאם בחייו הפרטיים.
בשנת 1780 נשלח ללמוד בבית הספר לכמורה בולדימיר. בהיותו ילד מוכשר, נרשם תחת שם המשפחה "ספרנסקי" - על בסיס השורש הלטיני "spero" - תקווה. לאור הכישורים שלו הוא בלט מאוד בין תלמידי בית הספר והחל לעזור לראש המוסד. בשנת 1788 הוא כתב מכתב לאציל מקומי עם בקשה לעזור לו להתקבל לאוניברסיטת מוסקבה. לא ידוע על התשובה שהוא קיבל על המכתב.
בשנת 1790 הוא התחיל ללמוד במכללה ראשית לכמורה בסנקט פטרבורג. גם במכללה הוא בלט מאוד. בשנת 1792 הוא סיים את לימודיו, אך קיבל הצעה להישאר במכללה וללמד מתמטיקה. גם כמורה הוא היה מוצלח מאוד. תוך זמן קצר הוא החל ללמד גם פיזיקה, פילוסופיה ומקצועות נוספות. במקביל הוא החל בכתיבת שירים שהחלו להתפרסם בשנת 1796. הוא עבר בתור מורה במשך 4 שנים. בסיום התקופה הוא קיבל הצעה להיות נזיר. ספרנסקי דחה את ההצעה והתפטר מהמכללה.
תחילת השירות הממלכתי.
בשנת 1792 הוא קיבל הצעה להיות עוזר של הנסיך קוראקין שהיה לו תפקיד בכיר בשרות הממשלתי. כמבחן קבלה קוראקין ביקש מהצעיר לכתוב 11 מכתבים לאנשים שונים בנושאי ממשל שונים. תוצאות המבחן היו מעבר לכל ציפיות הנסיך וספרנסקי התקבל לעבודה. בתפקיד החדש ספרנסקי התקרב לגרמני צעיר בשם בריוקנר שגם שירת אצל קוראקין. גרמני זה היה בעל דעות ליברליות, תמך של וולטר ואנציקלופדיסטים אחרים. בהשפעתו התגבשה ראיית עולם של ספרנסקי וזה נתן ביטוי בקריירה המאוחרת שלו. בשנת 1796 פאבל הראשון הגיע לשלטון ונסיך קוראקין היה בין מקורביו. אומנם תקופה זו הייתה קצרה מאוד, אך קוראקין הצליח תוך זמן קצר לקדם את העוזר שלו בשרות הציבורי. תוך 4.5 שנים הוא עבר מספר דרגות למרות התנגדות של מספר אנשים בצמרת השלטון.