בתום המנדט הבריטי, הוקמה מחלקת העתיקות הישראלית (שקדמה לרשות העתיקות). ניהול המחלקה הוטל על ד"ר שמואל ייבין, סגנו היה ד"ר עמנואל בן דור, למפקחי העתיקות המחוזיים מונו מיכאל אבי־יונה - במחוז ירושלים, רות עמירן במחוז הצפון ויעקב עורי במחוז הדרום.
ב-1949 ביצע חפירת הצלה בח'ירבת אבריכתאס באזור חדרה, באתר שכלל ארבע מערות קבורה. נמצאו ממצאים מתקופות הברזל ומהתקופה האסלאמית הקדומה. ב-1950 חפר בנחל שחם קבר מקמרים מהתקופה הביזנטית וחשף קברים מתקופת הברזל ליד נען. ב-1952 חפר באתר מערת קבורה ברמת גן, כנראה מהתקופה העות'מאנית, וחפירת הצלה של מבנה ביזנטי בכפר סירקין.
עורי חפר בתל מלוט בשנים 1952–1953 יחד עם שמואל ייבין. בחפירה נמצאו שרידי ישוב מתקופת הברזל 1 הכוללים מספר קירות לבנים ורצפות עפר כבוש. ב-1953 חפר גם בח'רבת אלרוקדיה, בה נמצאו פסיפסים, כתובות וחרסים.
ב-1954 קיימו ראש הממשלה משה שרת ופמלייתו סיור ייעודי בן שלושה ימים לדרום ולנגב, לצורך היכרות בלתי אמצעית עם בעיות האזור. עורי אירח אותם בעתיקות אשקלון, הרצה על תולדות החפירות ועל הקושי להתקדם במחקר בהיעדר תקציב מתאים.
ב-1954 חפר עורי חפירת הצלה באתר "ברנע" באשקלון בו התגלתה כנסייה, באל-הדאר בתל אביב, חפירת הצלה בקיבוץ המעפיל וחפירה בתל מור. באותה שנה חקר ממצא של כתובת שומרונית שהתגלתה באתר אל-עצפיר ברחובות. נשיא המדינה יצחק בן צבי שעסק במחקרים אודות השומרונים, שילב ממצאים אלו במאמר שפרסם על תולדות השומרונים באזור.
ב-1955 חפר בתל מלחתה, בחפירה נמצאו 148 מטבעות ברונזה. באותה שנה חפר גם כנסייה בבחן. בתחילת 1956 ניהל חפירת הצלה באשקלון, באתר בנייה של בית הבראה של ההסתדרות. במקום התגלה מבנה רומי מהמאה השלישית. באותה שנה ניהל גם חפירת הצלה באזור מושב עוצם, בה נתגלו שרידי כנסייה ביזנטית. בנובמבר 1956 ניהל יחד עם יוחנן הוושי חפירת בדיקה באתר קבורה ביזנטי באשקלון.
עזבונו שמור בארכיון רשות העתיקות.
משפחתו.
בשנת 1930 נישא לפניה וולך והם התגוררו ברחוב נחמני בתל אביב. בשנת 1932 נולדה בתם היחידה אביבה, לימים הייתה בין מייסדי קיבוץ ניר יצחק בנגב המערבי, נישאה לחיים (חמי) כלב, להם שלושה בנים, נכדים ונינים. בשנת 1946 נישא בשנית לכרמלה טננבוים והם התגוררו ברחוב חנקין ברחובות.
נפטר מהתקף לב פתאומי ב-25 בינואר 1957 ברחובות, נקבר בבית הקברות ברחובות.
שרוד (הווש)
שרוד (בהונגרית: Sarud) הוא כפר במחוז הווש בצפון מזרח הונגריה. עד לשואה הייתה בו קהילה יהודית.
כמו יישובים רבים באירופה גם בשרוד מספר התושבים נמצא בירידה. כך, בשנת 1990 חיו בכפר 1,416 תושבים ובשנת 2021 רק 1,089 תושבים.
האזור מיושב מסביבות המאה ה-13, והוא מוזכר לראשונה בכתבים משנת 1261.
יהודי שרוד.
יהודים חיו בשרוד במאה ה-18 ובמאה ה-19. החל משנת 1885 החלו יהודי הכפר להיות כפופים לרבנות טיספירד ובשנת 1944 נרצחו מהכפר יהודים רבים בשואת יהודי הונגריה.
פלנד פרנטהוד
סיהלום
סיהלום (בהונגרית: Szihalom) הוא כפר במחוז הווש בצפון מזרח הונגריה. עד לשואה הייתה בו קהילה יהודית.
כמו יישובים רבים באירופה גם בסיהלום מספר התושבים נמצא בירידה. כך, בשנת 1990 חיו בכפר 2,110 תושבים ובשנת 2021 רק 1,976 תושבים.
האזור מיושב מסביבות המאה ה-14, והוא מוזכר לראשונה בכתבים משנת 1417.
יהודי סיהלום.
יהודים חיו בסיהלום במאה ה-18 ובמאה ה-19. בשנת 1944 נרצחו יהודים מהכפר בשואת יהודי הונגריה.
קוריולינק
קוריולינק (בקוריאנית: 고려링크) היא חברת סלולר צפון קוריאנית. החברה מוחזקת על ידי Cheo Technology, מיזם משותף בין Orascom Telecom Media and Technology Holding (OTMT) המצרית אשר מחזיקה ב-75% מהמניות, לבין שירות הדואר של קוריאה הצפונית (KPTC) בבעלות המדינה. קוריולינק החלה את דרכה בשנת 2008 והייתה מפעילת ה-3G הסלולרית הראשונה בקוריאה הצפונית.
החברה מציעה שירותי תקשורת בפיונגיאנג ובחמש ערים נוספות וכן לאורך שמונה כבישים מהירים ומסילות רכבת. מספרי טלפון ברשת מקבלים קידומת 1912(0) 850+. על אף היותה רשת 3G, אין גישה לאינטרנט (רק אינטרנט) עבור משתמשים ביתיים. עם זאת, נכון לאפריל 2014, קיימת גישה לאינטרנט סלולרי לזרים עם מהירות מוגבלת.
היסטוריה.
בינואר 2008 קיבלה Orascom Telecom Holding את הרישיון להקים רשת סלולרית דור שלישי בצפון קוריאה. קוריולינק פרסה את רשת ה-3G שלה כדי לכסות תחילה את פיונגיאנג, שאוכלוסייתה מונה יותר משני מיליון איש, עם תוכנית שאפתנית להרחיב את הכיסוי שלה לכל המדינה.
ההתקשרות שיצאה לדרך עם קוריולינק הייתה מהלך שנוי במחלוקת עבור Orascom שבסיסה במצרים מכיוון שצפון קוריאה הייתה תחת סנקציות בינלאומיות מאז שהובילה ניסויים גרעיניים ב-2006.
בהשקת הרשת בדצמבר 2008, היו 5,300 מנויים. ביוני 2009 דיווחה Orascom על 47,873 מנויים ביוני 2009, ולאחר מכן על 432,000 מנויים צפון קוריאנים בדצמבר 2010, עלייה ל-809,000 עד ספטמבר 2011, ומעבר למיליון עד פברואר 2012. באפריל 2013, מספר המנויים התקרב לשני מיליון. בשנת 2011, ל-99.9% מלקוחות Koryolink הייתה גישה לדור שלישי.
ב-2015 מספר המנויים עלה על שלושה מיליון והרשת הייתה רווחית. עם זאת, ממשלת קוריאה הצפונית סירבה לאפשר העברת רווחים מקוריאה הצפונית Orascom ואף פתחה חברת סלולר שנייה (Kangsong Net) שתתחרה בקוריולינק. כתוצאה מכך דיווחה אורסקום בתוצאה הכספית שלה, כי איבדה שליטה על פעילותה של קוריולינק.
בעקבות החמרת הסנקציות על צפון קוריאה על ידי מועצת הביטחון של האו"ם, Orascom קיבלה בספטמבר 2018 החרגה לטובת המשך פעילות עם קוריולינק בקוריאה הצפונית.
שימוש על ידי זרים.
ב-26 בפברואר 2013, קוריולינק הפכה את שירות האינטרנט לזמין עבור זרים בעלות של 192$ עבור 2GB; כחודש לאחר מכן, ב-29 במרץ השירות הופסק. גורם רשמי של קוריולינק הצהיר ששירות האינטרנט זמין עבור תושבים לטווח ארוך כמו צוותים דיפלומטים. כיום שירות האינטרנט זמין לזרים אך מנוטר.
שליטה ממשלתית.
לפי Orascom, ממשלת צפון קוריאה עוקבת אחר כל פעילויות הרשת מאז 2009 לפחות. רק שיחות בתוך קוריאה הצפונית מותרות באמצעות קוריולינק. אך נעשה שימוש בטלפונים מוברחים ליד גבול סין המאפשרים חיוג בינלאומי ישיר.
בפברואר 2012, הממשלה הכחישה שאסרה שימוש באינטרנט במהלך תקופת האבל של קים ג'ונג-איל.
בספטמבר 2014, קוריולינק תיקנה פרצה שאפשרה למשתמשים המקומיים שלה לקבל שיחות בינלאומיות וגישה לאינטרנט המיועדת לתיירים בלבד.
ג'ורג' הנרי תומס
השפעת מגפת הקורונה על ילדים
מגפת הקורונה השפיעה על הילדים ועל הנוער בשלל היבטים, בין אם בהיבטים בריאותיים, פיזיים, נפשיים, חברתיים, חומריים, חינוכיים, כלכליים ועוד. חלק מההשלכות שהביעה עמה המגפה, היו מיידיות, ודבר זה בא על ידי ביטוי במדיניות הקורונה ומדיניות הסגרים. אך חלק מהשלכותיה של המגפה, היו ארוכות טווח ולא את כולן היה ניתן לזהות בין רגע. לדוגמה, השפעותיה הכלכליות והחינוכיות של מגפת הקורונה, באו לידי ביטוי רק לאחר זמן רב אחרי שהקורונה הגיעה לראשונה למדינות בהן השפיעה.
השפעה בריאותית.
מחלת הקורונה התגלתה לראשונה בדצמבר 2019 בווהאן שבסין, והחלה להתפשט במהרה למדינות שונות ברחבי העולם, ותקופת הדגירה של המחלה נעה בין 2 לבין 14 ימים, כאשר תקופת הדגירה השכיחה ביותר היא בין 3 ל-7 ימים.
השפעות המחלה היו לא שונות אצל ילדים. אף על פי שתסמיני המחלה חלשים יותר בקרב צעירים וילדים, היא משאירה תופעות לוואי קצרות וארוכות לאחר היעלמותה.
תסמונת דלקתית רב מערכתית בילדים (PIMS) לדוגמה (קיצור ל-paediatric inflammatory multisystem syndrome), היא מחלה דלקתית שהתגלתה לראשונה בבריטניה ובארצות הברית, והיא מתחילה להופיע בין 2 ל-4 שבועות לאחר ההדבקה בקורונה. התסמינים של המחלה כוללים בדרך כלל חום, כאבי בטן, הקאות, שלשולים, פריחה, דלקת של שריר הלב והלם.
עם זאת, התסמונת נחשבת ליחסית נדירה, התגלו כ-720 מקרים של PIMS בלבד בסוף פברואר 2021 באנגליה, בעוד שהיו למעלה מ-7,000 מקרי קורונה בכל יום בחודש זה באנגליה, וילד אחד בלבד מת מתסמונת PIMS בדצמבר 2021.
Long COVID.
גם בלי תסמונת PIMS, עלולים להופיע לצעירים תופעות לוואי עקב הדבקתם בקורונה, 10 עד 20 אחוז מהאנשים שנמצאו חיוביים לקורונה, חוו השפעות ארוכות טווח של הקורונה (או בקיצור: Long COVID), אשר נמשכו יותר מחודש, ו־2.3 אחוז (1 מכל 44 אנשים) חוו תסמינים שנמשכים יותר מ־12 שבועות. התסמינים של "Long COVID" כוללים עייפות קיצונית, שיעול לאורך זמן, חולשת שרירים, חום נמוך, ערפל מוחי (חוסר היכולת להתרכז) ועוד.
ילדים אשר חווים תסמיני Long COVID, עלולים להתקשות לעשות ספורט, להיות עייפים ועוד. אך התמותה חלשה, מתוך 5,210 מקרים של Long COVID, רק 46 ילדים ונערים מתו.
השפעה נפשית.
התפרצות נגיף הקורונה, הביאה עימה גורמי לחץ ואי-דאות לילדים ולנערים בגילאי העשרה. לעיתים הקורונה הביאה עימה השפעות משמעותית על מצבם הרגשי של הילדים, על בריאותם הנפשי והתנהגותם. גורמים אלו נבעו עקב מדיניות הקורונה שננקטו במדינות רבות, הכוללות סגרים, ריחוק חברתי והגבלת תנועה, ולעיתים, המצב הנפשי החמור אצל הילדים נבע מלחץ מהמגפה עצמה ומהשפעותיה על אנשים אחרים.