תשומת לב רבה בעולם הרפואה מוקדשת לזיהוי מדויק של תאים ספציפיים בתוך הגוף לצורכי אבחון וטיפול. לביו-ננו-חיישנים פוטנציאל גדול בתחום זה היות שיש להם את היכולת לברור בין תאים שונים ואף לזהותם בגוף באופן ספציפי. דוגמה לכך היא זיהוי תאים סרטניים בסדרי גודל מולקולריים במטרה לשמש כאמצעי למעקב אחר התפתחותם במקומות שונים בגוף ובהמשך אף לשם שיגור תרופה לאותם האתרים. באמצעות מדידת שינויים ברמת התא נבדקים פרמטרים שונים כמו נפח, ריכוז, כוחות גרביטציה, מהירות, כוחות מגנטיים וחשמליים, ואף לחץ וטמפרטורה.
יישומים פוטנציאליים נוספים בתחום הרפואה הם זיהוי דנ"א ספציפי במטרה לגלות פגמים גנטיים ברורים, במיוחד אצל פרטים בקבוצות סיכון, חיישנים שמסוגלים לזהות רמות גלוקוז אצל חולי סוכרת בצורה פשוטה בהרבה מהשיטות הקיימות היום. כמו כן נמצאים בשלבי פיתוח ננו-חיישנים לזיהוי גידולים סרטניים בשלבים מוקדמים, לטיפול ספציפי בתאי סרטן, לפיזור יעיל של חמצן בדם בזמן התקף לב, לחישה של מגוון מולקולות כימיות בו זמנית, ואפילו לניטור המצב הבקטריאלי בפה.
דוגמה לפוטנציאל של ננו-חיישן בזיהוי מוקדם של גידול סרטני היא שימוש בתכונות הפלואורסצנציה של הנקודות הקוונטיות קדמיום סלנייד (CdSe). זריחתם החזקה של הנקודות הקוונטית תאפשר לזהות גידולים ממאירים על ידי הזרקה פשוטה שלהם לגוף. בשל רעילותו הגבוהה של קדמיום סלנייד לגוף החל החיפוש אחר ננו-חלקיק חלופי אשר יהיה פחות רעיל אך ישמר את אותה תכונת הפלואורסצנציה בעוצמה גבוהה. הנקודה הקוונטית הכי קרובה שנמצאה היא האבץ סולפיד ZnS אשר מספק פלואורסצנציה חלשה יותר אמנם אך כמעט ואינו רעיל לגוף ובהיקשרו לתא המטרה עוצמת הזריחה שלו גדלה.
בתחום איכות הסביבה, יעילות הזיהוי של מולקולות כימיות מסוכנות באוויר או במים וזיהוי דליפה של דלקים יהיה יעיל בהרבה באמצעות ננו-חיישנים הן בשל רגישותם והן בשל גודלם המזערי המאפשר פריסה רחבה של נקודות החישה.
בתחום המזון ננו-חיישנים יוכלו לנטר את איכות המזון על ידי זיהוי מדויק של מרכיביו.
תוצר אפשרי נוסף הוא פתוח ננו חיישנים לבניית מעגלים משולבים קטנים יותר, כמו גם הטמעתם בתוצרי ננוטכנולוגיה אחרים לשימוש במגוון תחומים, ביניהם צבא, תחבורה, תקשורת, שיפור ביציבות מבנית, רובוטיקה וננורובוטיקה. ננו-חיישנים אף יוכלו אולי, לשמש כמוניטורים מדויקים ביותר במערכות חכמות בהם יש צורך בהיזון חוזר כאשר גודל ומשקל החיישנים מוגבלים, כגון מכשור לוויינים ואווירונאוטיקה.
מדען נתונים
ארגון העיתונאים
קתרין אוקסנברג
קתרין אוקסנברג (באנגלית: Catherine Oxenberg; נולדה ב-22 בספטמבר 1961), היא שחקנית אמריקאית ממוצא יהודי, בת למשפחת המלוכה קאראג'ורג'ביץ'.
ילדותה ונעוריה.
אוקסנברג נולדה בניו יורק וגדלה בלונדון, בתם הבכורה של אליזבת, נסיכת יוגוסלביה ובעלה הראשון הווארד אוקסנברג (1919–2010), יצרן בגדים יהודי המקורב אל משפחת קנדי. אמה הייתה בתם של פאבלה, נסיך יוגוסלביה (שכיהן כעוצר המלוכה) והנסיכה אולגה מיוון ודנמרק. משפחתה של אמה מקורבת אל המלוכה באירופה, והיא בעלת קשרי משפחה אל כל משפחות המלוכה האירופאיות כיום. אליזבת היא בת דודה של אדוארד, דוכס קנט, בת דודה מדרגה שנייה של סופיה, מלכת ספרד ואליזבת השנייה. סבתה מצד אמה, הנסיכה אולגה, הייתה בתם של הדוכסית הגדולה אלנה ולדימירובה מרוסיה, ושל הנסיך ניקולאס מיוון ודנמרק. הנסיך ניקולאס היה בנם של הנסיכה אולגה לבית רומנוב, ובעלה גאורגיוס מלך היוונים), אחיהן של אלכסנדרה, מלכת הממלכה המאוחדת ודאגמאר, נסיכת דנמרק. הנסיכה אולגה הייתה אחותה של הנסיכה מרינה, שנישאה לג'ורג', דוכס קנט, אחיו של ג'ורג' השישי ובן דודו של פיליפ, דוכס אדינבורו (דרך אביהם אנדראס, נסיך יוון ודנמרק והנסיך ניקולאס מיוון ודנמרק שהיו אחים), ועד היום היא נכללת בסדר הירושה לכתר הבריטי.
לאוקסנברג אחות, כריסטינה (1962) אשר הייתה נשואה לאומן דמיאן אולייז (אחיו של קרי אלווס) ואח למחצה, ניקולאס בלפור (1970) מנישואיה השניים של אמה לבנקאי נייל בלפור, בהמשך נישאה אמה לראש ממשלת פרו לשעבר מנואל אולואה אליאס, היא בוגרת אוניברסיטאות הרווארד וקולומביה.
קריירה.
הופעת המשחק הראשונה של אוקסנברג הייתה בסרט הטלוויזיה "הרומן המלכותי של צ'ארלס ודיאנה" (The Royal Romance of Charles and Diana) בו גילמה את דיאנה, הנסיכה מוויילס, ב-1984 החלה לככב באופרת הסבון של רשת ABC שושלת בתפקיד אמנדה קרינגטון, בתם של בלייק ואלקסיס וממנו קיבלה את עיקר פרסומה וב-1986 הופיעה כמנחה אורחת בתוכנית סאטרדיי נייט לייב ובאותה שנה היא סיימה את תפקידה בשושלת, היא שיחקה את בתפקיד הראשי בגרסה המחודשת של הסרט חופשה ברומא ומספר סרטים נוספים ובתפקידי אורח בסדרות ספינת האהבה ומשמר המפרץ. ב-1992 היא שבה לגלם את הנסיכה דיאנה בסרט ההמשך "צ'ארלס ודיאנה: צרות מאז ומתמיד" (The Royal Romance of Charles and Diana) ב-2005 היא הנחתה את התוכנית "מי רוצה להיות נסיכה" (American Princess), בתוכנית לוקחים 20 נשים פשוטות ומהמעמד הבינוני בארצות הברית ומביאים אותן ללונדון ומלמדים אותן נימוסים והליכות ובסוף הסדרה מתמודדת אחת זוכה בתור אצולה שהיא תוכל להוריש לילדיה.
בשנת 2006 החל לשחק בסדרת הטלוויזיה "שמור עליי" ברשת MyNetworkTV, שם גילמה את ליאנדרה תאמס, חברתה הטובה של ג'וליה, אותה גילמה דיאנרה טורס.
ב-2013 ייצא הסרט "הנסיך פול הגולה המלכותי" (Prince Paul Royal Exile) שאותו היא כתבה הפיקה ומשחקת בתפקיד הראשי, הסרט עוסק בעבר של משפחתה כמשפחת המלוכה השלטת של סרביה והיא מגלמת בו את סבתה. הוריה, בעלה ובנותיה לקחו חלק בעשיית הסרט.
חיים אישיים.
ב-1991 ילדה אוקסנברג את בתה, השחקנית אינדיה אוקסנברג , ובמשך שנים סרבה לחשוף את זהות אבי בתה בציבור. רק עם הסתבכותה של הבת, במעורבות בכת, נחשף האב, וויליאם וויטס שפר, סוחר סמים לשעבר.
ב-1998 היא נישאה לבמאי ולמפיק רוברט אוונס המבוגר ממנה ב-31 שנה והם התגרשו לאחר שבוע.
ב-1999 היא פגשה את השחקן קספר ואן דיין כשהשתתפה בסרט "המחסלים" ובאותה שנה הם נישאו בלאס וגאס ומנישואין אלו נולדו לה שתי בנות (2001 ו-2003), ב-2005 הופיעו הזוג בתוכנית מציאות משלהם "התחתנתי עם נסיכה" שעוקבת אחר חייהם ומשפחתם, אוקסנברג התגוררה במאליבו ביחד עם בעלה, שלוש בנותיה ושני ילדיה החורגים מנישואיו של ואן דיין לקארי מיצ'ם (נכדתו של השחקן רוברט מיצ'ם) שעליהם הוא בעל משמורת מלאה. בשנת 2015 הזוג התגרש. אוקסנברג מחזיקה באזרחות כפולה אמריקאית וסרבית.
אברהם רז
אברהם רז (רוזנברג) (ראש השנה תרצ"ח, 6/7 בספטמבר 1937 – 29 ביוני 1971) היה מורה לדרמה, סופר ומחזאי ישראלי.
ביוגרפיה.
אברהם רז (רוזנברג) נולד בשנת 1937 בקיבוץ גבעת השלושה. סיים את לימודיו התיכוניים בפתח תקווה. בשירותו הצבאי השתתף במבצע קדש בצניחה בא-טור ונפצע בקרב בעינו.
למד באוניברסיטה העברית בירושלים, בה סיים תוארי בוגר ומוסמך בספרות עברית בהנחיית גרשון שקד. לאחר מכן התמנה למרצה לספרות בסמינר ע"ש אליעזר שיין בפתח תקווה ומרצה לדרמה בחוג לאמנות התיאטרון באוניברסיטת תל אביב.
בסוף שנות ה-60 של המאה ה-20 זכה במלגה מטעם המועצה הבריטית ויצא להשתלמות בת שנתיים בתיאטרון בבריטניה. ראשית ההשתלמות התקיימה בחוג לתיאטרון באוניברסיטת הול, שם ביים את המחזה "פרשת המשפט של רודולף קיפו" בתיאטרון במרכז גולבנקיאן (Gulbenkian Centre; הצגת בכורה: מרץ 1970). בהמשך עבר לתיאטרון רויאל קורט שבלונדון. עם שובו מבריטניה התגלתה בגופו מחלת הלוקמיה, ובתוך זמן קצר הוא הלך לעולמו, בגיל 33. נקבר בפתח תקווה.
הותיר אישה, ד"ר אביביה רז-דובשני (פסיכולוגית קלינית, בתו של המחנך מנשה דובשני), ובת פעוטה, ענבל.
יצירתו.
החל מ-1963 התפרסמו סיפורים פרי עטו ב"משא", "הארץ" ו"קשת". ב-1968 ראה אור ספרו "חוף הלטאות". מחזהו "פרשת המשפט של רודולף קיפו" הועלה על הבמה ב-1968, ובהמשך הועלו מחזותיו "לא ביום ולא בלילה" (צוותא, 1968), "ליל העצמאות של מר ישראל שפי" (הבימה, 1972) ו"אינה גורפינקל חוזרת" (צוותא, 1972). המחזות שיקפו את השבר של דמות ה"צבר" במציאות שלאחר מלחמת ששת הימים. כן כתב את המחזה "אצל מיקולינסקי".
המחזה "ליל העצמאות של מר ישראל שפי" הוא אלגוריה למדינת ישראל. משפחת שפי חוגגת את יום העצמאות, אבי המשפחה, ישראל, מייצג את דור החלוצים והבונים של "ארץ ישראל היפה", בנו, אלישע, הוא אנטי-גיבור שאינו רוצה ואינו יכול לממש את האידיאלים של אביו ונופל בקרב, האם, חנה, שואפת לחיים נורמליים, לעושר ולזוהר. חוויית יום העצמאות איננה חגיגה אלא חוויה טראגית וגרוטסקית.
בשנת 1972, לאחר מותו, הופק סרט הקולנוע "לא ביום ולא בלילה" על פי המחזה הנושא אותו שם, קו-פרודוקציה ישראלית-אמריקאית, בבימויו של סטיבן שטרן, שייצג את ישראל בפסטיבל ברלין וזכה שם לציון לשבח. המחזה הועלה לראשונה בצוותא והוצג יותר מ-400 פעם עם מרים ברנשטיין-כהן בתפקיד הראשי כשליא קניג מחליפה אותה מדי פעם. ב 2011 הוא הועלה שוב בהבימה עם ליא קניג בתפקיד הראשי.
ספריו.
כינוס כתביו לאחר מותו:
לקריאה נוספת.
על "ליל העצמאות של מר ישראל שפי":
על "פרשת המלחמה של עודד ירקוני":
יחסי ישראל-אתיופיה
רדיוס עקמומיות
בגאומטריה, רדיוס העקמומיות, "R", של עקום בנקודה הוא הרדיוס של המעגל המקרב בצורה הטובה ביותר את העקום בנקודה זו. רדיוס זה הוא ההופכי של העקמומיות בנקודה זו.
במקרה של עקום במרחב, רדיוס העקמומיות הוא האורך של וקטור העקמומיות.
במקרה של עקום במישור, R הוא הערך המוחלט של:
formula_1