טיסן למד אצל המלחין ארווין קרול בקניגסברג לפני שעבר לברלין. הוא נרשם לאוניברסיטת הומבולדט ולקונסרבטוריון שטרן, שם למד הלחנה ותאוריה של המוזיקה. הוא עבד כמבקר מוזיקה ב"אלגמיינה מוזיקצייטונג" משנת 1911 עד 1917, ואז, בשנת 1918, היה למנצח על מקהלת התיאטרון ומלחין ב-Volksbühne (קרי "בימת העם"). משנת 1920 עד 1922 ניצח על תזמורת האקדמיה ובשנים 1925 עד 1945 לימד תאוריה של המוזיקה והלחנה בבית הספר הגבוה למוזיקה בברלין. כמו כן היה שותף לייסוד המחלקה הגרמנית של האגודה הבינלאומית למוזיקה בת זמננו, וכיהן כמנצח המקהלה הצעירה. בתקופת הרייך השלישי דירג השלטון הנאצי את המוזיקה שלו כ"בלתי רצויה" ואחרי מלחמת העולם השנייה חדל כמעט לגמרי להלחין. משנת 1946 עד 1949 ניהל את הקונסרבטוריון העירוני והחל ב-1955 עמד בראש מחלקת ההלחנה והתאוריה בבית הספר הגבוה למוזיקה של ברלין. תלמידיו המוכרים ביותר הם אדוארד ארדמן, סרג'יו צ'ליבידאקה ויוסף טל.
טיסן חיבר שתי סימפוניות, דרמת מחול ומוזיקה נלווית למספר מחזות, מוזיקה לתזמורת כלי מיתר, "סוויטת מחול המוות" לתזמורת קטנה, מוזיקה קאמרית, יצירות לפסנתר ולעוגב, לידר ומוזיקה כוראלית. המוזיקה של ריכרד שטראוס, שעזר לטיסן בשנת 1917 לקבל עבודה באופרה של ברלין, השפיעה על רבות מיצירות המוקדמות: הסימפוניה הראשונה מוקדשת לשטראוס. משנת 1918 ואילך ניכרת בניב המוזיקלי שלו נטייה ברורה לעבר הצורה האינדיבידואלית של האקספרסיוניזם, שלו תרמו יצירותיו הרבות לתיאטרון בפיתוח סגנון דרמטי מאוד ומשוחרר ממסגרת צורנית.
ראובן בלום
ראובן בלום (1924 – 5 באוגוסט 2015, גרמניה) היה מפקד יחידה 515 באמ"ן (לימים יחידה 8200) בשנים 1961–1966.
ביוגרפיה.
ראובן (פטר) בלום נולד בשנת 1924 במינכן שבגרמניה. בנעוריו עלה לארץ ישראל עם משפחתו. למד בתיכון בית הכרם בירושלים. בספטמבר 1940 התגייס לחיל הספר העבר-ירדני ושירת בו עד אוקטובר 1944. שם למד הפעלת מכשירי קשר והוכשר כטכנאי אלקטרוניקה. במסגרת שירותו הגיע לבנדר עבאס שבאיראן, שם שירת כחצי שנה.
למד פיזיקה ומתמטיקה באוניברסיטה העברית בירושלים, וב-1948 התגייס לצה"ל ליחידת שפ"ן - שירות פענוח נסתרות, שפעלה בירושלים ועסקה בהאזנה לקשר האלחוטי של הערבים והבריטים ובפענוח התשדורות, ובסוף 1948 אוחדה עם יחידה "ש.מ.2" של אמ"ן. תפקידו היה קצין אחראי לנושאי טכניקה ואלקטרוניקה. בשנת ‏1949 נשלח על ידי מפקד היחידה מרדכי אלמוג לשליחות הרכש הראשונה מארצות הברית ומאנגליה. ב - ‏1953 מונה לראש המדור הטכני ביחידה, שנקראה אז ‏515.חמש שנים היה בלום מפקד היחידה בדרגת סא"ל: במשך שנת ‏1959 כממלא מקום ולאחר מכן במינוי מלא מ - ‏1962 עד מרץ ‏1966. בשנים אלה ניתנה תנופה גדולה למקומו של הסיגינט במערך האיסוף: הוקמו והורחבו בסיסי היחידה במרכז ובצפון, נפתחו קורסים קדם־צבאיים (קד"צים) להכשרת אלחוטנים, שלימים חלקם נכנסו לשדרת הפיקוד ביחידה. בתקופתו היחידה נכנסה לתחום הכיסוי האלינטי (מודיעין אלקטרוני) והתעצמה לראשונה יכולת המחשוב העצמאית של היחידה.
ראובן בלום סיים את שירותו בצה"ל בשנת 1966.
קיבל תואר דוקטור מטעם אוניברסיטת בון שבגרמניה.
אצטדיון האור
המשטרה הירוקה
המשטרה הירוקה היא הזרוע העיקרית של המשרד להגנת הסביבה הישראלי בתחום האכיפה הפלילית, הפיקוח וההרתעה. ראשיתה של המשטרה בסיירת ארצית לאיכות הסביבה, שהוקמה ביוני 1990 במסגרת רשות הגנים הלאומיים אך הפסיקה לתפקד בסוף אותה שנה. ב-1991 החלה הסיירת הארצית לאיכות הסביבה לפעול כגוף מטה ארצי במשרד להגנת הסביבה על מנת לאכוף את התקנות, את הצווים ואת ההנחיות של המשרד. ב-2000 קיבלה הסיירת באופן רשמי את השם "המשטרה הירוקה".
גופי האכיפה של המשרד להגנת הסביבה.
בנוסף למשטרה הירוקה להלן הגופים הנוספים המבצעים תפקידי אכיפה במשרד להגנת הסביבה:
אגף חופים וים - האגף האחראי לשימור החופים ולאכיפת החוקים הקשורים לים. האגף מטפל בכל התחומים הקשורים למניעת זיהום ים באמצעות ביקורות בכלי שיט, נמלים ומעגנים, במסופי דלק ימיים ומתקני תדלוק חופיים, במפעלי תעשייה ובמכוני טיהור שפכים. האגף עורך סיורים לאורך החופים בכלי רכב ובכלי שיט. בנוסף, עוסק באכיפה פלילית בתחום מניעת זיהום ים.
מערך ברירות משפט – היחידה שבה מרוכז הטיפול האדמיניסטרטיבי הכולל דוחות שניתנים בתוקף צווי ברירות משפט שבסמכות השר להגנת הסביבה, הכסף שנגבה מועבר לשמירת ניקיון הסביבה. המערך גם מופקד על הטיפול בבקשות לביטול הודעות קנס, בקשות להישפט ובבקשות לביטולן או להפחתתן של תוספות פיגורים.
מערך הגבייה – הגורם המופקד על גביית הקנסות ועל גביית הסכומים שנפסקו בפסקי דין שלא שולמו במועד.
מערך נאמני ניקיון – הגורם הממונה על קשר עם נאמני ניקיון, על גיוס נאמני ניקיון חדשים, על הכשרתם ועל הסמכתם.
מערך הגנה על בעלי חיים – הגורם המקדם את יישום חוק צער בעלי חיים בעזרת מתנדבים. החוק מאפשר להעמיד לדין, באמצעות משטרת ישראל, את המתעלל בבעלי חיים ולהוציא אותם מידיו.
מבנה ארגוני.
המשטרה הירוקה מחולקת לשישה מחוזות גאוגרפים על פי הפירוט הבא:
המפקחים אחראים על טיפול באכיפה במחוז עבודתם ועבודה מנהלית שוטפת. לרוב גרים המפקחים באזור בו הם עובדים. הפעילות כוללת קיום ביקורות בעסקים, מפעלים ורשויות, הנמצאים בתהליכי אכיפה מנהליים או פליליים וכן ביצוע סיורי שטח, איסוף מודיעין ועוד. לרשות המפקחים עומד ציוד מגוון, כגון רכבי שטח, נשק, ציוד צילום וציוד הקלטה.
בנוסף למחוזות, נמצאים במשטרה הירוקה 2 מפקחים שתפקידם בדיקת זיהום אוויר מכלי-רכב, ושבעה עובדי הנהלה.
הכשרות.
מפקחי המשטרה הירוקה משתלמים במהלך השנה בתחומים אלו:
סמכויות ואכיפה.
סמכויות המשטרה הירוקה נובעות מהסמכת המפקחים על ידי השר לאיכות הסביבה והשר לביטחון פנים. המשטרה הירוקה מבצעת חקירות מכוח כל אותם חוקים ותקנות שעיסוקם בשמירה נאותה של הסביבה ועליהם מתבססים מפקחי המשטרה הירוקה בעת פתיחת תיקי חקירה:
תיקי החקירה נפתחים כנגד תאגידים, עסקים, רשויות מקומיות וגורמים פרטיים. בין סמכויות המשטרה הירוקה, עצירה ועיכוב וחקירה של עברייני סביבה, מתן ברירות קנס, הגשת כתבי אישום, תפיסת כלי רכב המעורבים בזיהום סביבתי, פתיחת תיק חקירה. על מפקחי המשטרה הירוקה ישנה מגבלה מסוימת באכיפת המפגעים הסביבתיים ולכן באופן קבע קיים מספר שוטרים מצומצם המסופחים ממשטרת ישראל ומקבלים משכורת מהמשרד להגנת הסביבה ותפקידם לבצע את כל הפעולות הנדרשות על מנת לבצע עיכוב, חקירה ומעצר של חשוד.
תחומי הפיקוח וההרתעה המרכזיים:
המשטרה הירוקה מתוקצבת במסגרת התקציב הכולל של אשכול האכיפה של המשרד להגנת הסביבה שהוא כחצי מיליון שקל.
סוג עבירות והקנסות.
בנושאי אכיפה, במפגעים שהם תוצאה של עבירה נקודתית ויש להם מאפיינים מסוימים נמסרות הודעות תשלום קנס בגובה של 250 ש"ח – 8000 ש"ח. ע"פ הפירוט הבא :
לנאמן ניקיון של המשרד להגנת הסביבה אין סמכויות אכיפה כלל, סמכויות היחידות מצויות בידי המפקח בלבד. רוב הדוחות של הפקחים הם מסוג ברירת משפט שבו ניתנת האפשרות שלא לשלם את הקנס אלא לעמוד למשפט. כאשר כל בקשה להישפט מעוברת מהמשרד להגנת הסביבה למשרד עורכי דין פרטי הממשיך את הטיפול בנושא.
פעולות אכיפה נוספות.
אכיפת השלכה פיראטית של פסולת - הפעילות האמורה נעשית בשיתוף פעולה עם המדור להגנת הסביבה של משטרת ישראל. שיתוף פעולה זה מאפשר שימוש בסמכויות שאינן מוקנות למפקחי המשטרה הירוקה, כגון הסמכות לתפוס כלי-רכב.
יצוין כי כמות פסולת הבניין הנוצרת בישראל, ובכלל זה עודפי עפר, מוערכת בכ-7.5 מיליוני טונות בשנה. כ-80% מהפסולת מושלכת בשטחים פתוחים, בשדות ובצד הדרך. לא ברור כמה פסולת בניין נמצאה בעשרות כלי-הרכב שנתפסו בשנתיים האחרונות, אולם כפי הנראה מדובר ב"טיפה בים".
בדיקת זיהום אוויר מכלי-רכב -המשטרה הירוקה מפעילה שלוש או ארבע ניידות לצורך בדיקות זיהום אוויר בצד הדרך. בדרך כלל אנשי המשטרה הירוקה או שוטרי המדור לאיכות הסביבה במשטרת ישראל עוצרים כלי-רכב ועורכים להם "בדיקה בהאצה חופשית". בבדיקה זו מעבירים את הרכב להילוך סרק, מנקים שאריות פליטה מצינור הפליטה של הרכב, לוחצים את דוושת התאוצה למהירות המקסימלית של המנוע ומודדים את ערך הפליטה. חוזרים על הפעולה 3–5 פעמים ורושמים את הערכים הנמדדים במחשב. זמן הבדיקה הכולל הוא כ-10 דקות.
האכיפה משמעה, בין השאר, מסירת הודעות תשלום קנס ואף הורדת כלי-הרכב המזהמים מהכביש, אם יש צורך בכך.
שיתוף פעולה עם גורמים אחרים.
נוסף על שיתוף הפעולה עם משרדי המחוזות של המשרד להגנת הסביבה, רבות מפעולותיה של המשטרה הירוקה הן בשיתוף פעולה עם הגופים הבאים:
הצעת חוק איכות הסביבה התשס"ח 2008.
הלשכה המשפטית של המשרד להגנת הסביבה הפיצה ב-29 במאי 2008 את תזכיר חוק אכיפה סביבתית, התשס"ח - 2008. מטרת החוק המוצע היא לעגן את תפקידו של מפקח הגנת הסביבה בחוק, ולהרחיב את אוסף הסמכויות הנתון לו לצורך אכיפת החקיקה הסביבתית, וכך לשפר ולייעל את האכיפה הסביבתית. עיקרי החוק המוצע:
פוטנציאל מנוחה
OpenSSH
OpenSSH (Open Secure Shell) היא חבילת תוכנות מחשב המספקות גישה מרוחקת מאובטחת ומוצפנת על גבי רשת מחשבים על בסיס פרוטוקול SSH.
התוכנות מפותחות בקוד פתוח כאלטרנטיבה חופשית לתוכנה הקניינית SSH ולשירותים הלא מאובטחים Telnet ו-FTP. התוכנה פותחה במקור למערכת OpenBSD, אך הותאמה גם למערכות הפעלה אחרות.