האייניוזאורוס היה דינוזאור צרטופסי מתת-משפחת הצנטרוזאורים המאופיינים בקרני אף מפותחות וקרני גבה מנוונות. אורכו היה בין 4.5 ל-6 מטר ומשקלו כ-1.3 טון. גודלו היה כגודל קרנף. מהעטרה של האייניוזאורוס בלטו שני דוקרנים ארוכים כלפי מעלה והיו בה שני חללים בעצמות. קרן האף של האייניוזאורוס הייתה כבדה ומעוקלת קדימה. כנראה שמבנים אלה שימשו בעיקר לתצוגה ופחות להגנה מפני טורפים. האייניוזאורוס חי בעדרים ואכל צמחייה נמוכה, אותה תלש במקורו.
מאובני האייניוזאור נתגלו בשנות ה-80 של המאה ה-20 על ידי ג'ון ר. הורנר אך תוארו וסווגו רק ב-1995 על ידי סקוט סמפסון, שקרא להולוטייפ B בשם "Einiosaurus procurvicornis". מאוחר יותר סיווג אותו סמפסון כמין של צנטרוזאורוס בשם "Centrosaurus procurvicornis", אך שינוי זה לא התקבל בקהילה הפלאונטולוגית.
מגדר וזיהום סביבתי
מגדר וזיהום סביבתי עוסק בבחינת ההבדלים המגדריים, במידת החשיפה לזיהום ובהתפתחות מחלות והמאפיינים שלהן. נשים נמצאות בקבוצת סיכון לפגיעה ממזהמים אשר מחקים הורמונים, ואשר משפיעים עליהן כבר ברמות מזעריות.
זיהום סביבתי ותחלואה.
התפתחות תעשייתית וטכנולוגית סייעה לאדם בהתמודדות עם תנאי הסביבה ושיפרה את איכות חייו ומנגד יצרה בעיות סביבתיות וסיכונים בריאותיים.
אחד הסיכונים בעידן המודרני הוא הזיהום הסביבתי. הזיהום מסווג לאחד משלושה סוגים: זיהום אוויר (גז, חלקיקים נפלטים וחומרים כימיים) זיהום ימי וזיהום מים מתוקים (הזרמת שפכים תעשייתיים) וזיהום קרקע (חומרי דישון והדברה, סילוק ושריפה של פסולת תעשייתית).
בשל טבעם של החומרים המזהמים, הנוטים להצטבר באוויר ובמים, הם נוטים להתפשט לאזורים נרחבים ולפגוע במערכות אקולוגיות גדולות. הקושי העיקרי בטיפול בסכנות הזיהום הסביבתי נובע מכך שמוצרים רבים, המיוצרים בתעשיות המזהמות, הפכו משמעותיים לאורח החיים והכלכלה המודרנית. על כן, קשה להגיע להסכמה ויישום של שליטה ופיקוח על מדדי הזיהום.
הפיקוח על הזיהום נתקל בהתנגדות של בעלי התעשייה.
הזיהום הסביבתי הביא לעלייה דרמטית של תחלואה ותמותה ממחלות לב, שבץ מוחי וסרטן. לזיהום הסביבתי קשר גם למחלות המשפיעות על נשים בלבד, כגון סרטן הרחם.
ישנם גורמים המקשים על הוכחת הקשר שבין זיהום סביבתי ותחלואה: המאפיינים של המחלה זהים אצל כאלה שנחשפו לזיהום וכאלה שלא נחשפו, חשיפות למזהמים שונים עלולות לגרום למחלות בעלות מאפיינים זהים, ישנן חשיפות שאינן נמדדות ואינן מוכרות וישנו קושי לאתר אותן, במיוחד בישראל, נושא הניטור הסביבתי לוקה בחסר, לפי דו"חות מבקר המדינה, החשיפה משפיעה באופן שונה על אוכלוסיות שונות, ישנם גורמים המערפלים את הקשר שבין חשיפה לזיהום סביבתי ומחלה, כגון: עישון, פעילות גופנית, מועדות גנטית מוקדמת, ורקע רפואי קודם .
זיהום סביבתי בכלל וזיהום אוויר בפרט הם אחת הסכנות הבריאותיות החמורות של העידן המודרני, ובמיוחד, עבור נשים, אשר חולות בסרטן כשהן צעירות יותר מגברים.
זיהום סביבה ונשים.
בעבר, היה קיים מחסור בידע לגבי השפעת מזהמים על נשים, שכן רוב הידע נשען על תוצאות מחקרים שהתמקדו בחשיפה של גברים למזהמים בתעסוקה. המחקרים התעלמו מההשפעה של חומרים מזהמים על אוכלוסייה רחבה הכוללת נשים, ילדים ועוברים. שכיחות המחלה, סוגי הסרטן, הפרעות פוריות ומחלות כרוניות שקשורות לזיהום סביבתי מציגים מופעים שונים אצל נשים וגברים.
עד לשנת 2012 הבדלים המגדריים לא נלקחו בחשבון, מה שהביא לעיכוב בגילוי המחלות הממאירות אצל נשים בעיקר, מכיוון שגופן של נשים והפעילות ההורמונאלית והפיזיולוגית בגופן שונה משל גברים, דורשת הגישה הפמיניסטית פילוח של המחקרים ובדיקת מידת ההשפעה וההבדלים שבין נשים לגברים.
כמו כן, נושא רגישותן הייחודית של נשים, הועלה גם בכנס האקולוגיה השנתי ב-2013, בו הוצגה רגישותן הייחודית של נשים למשפחות מזהמים אשר מחקות את ההורמון הנשי אסטרוגן לדוגמה, למתכות המתפקדות כ"מטלואסטרוגנים", חשיפה למתכות אלו אחראית על פי הנטען לעליה בתחלואה בסרטן השד וסרטן ריאה.
חומרים מסרטנים בעלי השפעה הורמונלית.
מטלו-אסטרוגנים הם קבוצה של אסטרוגנים חיצוניים אנאורגניים, אשר משפיעים על ביטוי הגנים של תאים אנושיים, בתגובה לאסטרוגן. ההשפעות שלהם קשורות לתפקוד הפיזיולוגי של אסטרוגן, שכן הם נקשרים לרצפטורים של אסטרוגן. בכך, הם מחקים את האסטרוגן, מפעילים את הרצפטור, ומזיקים. הם נקשרו בסרטן השד, כמו גם בסרטן הריאה. מטלו-אסטרוגנים לדוגמה, הם: אלומיניום, ארסן, באריום, קדמיום, כרום, קובלט, אנטימוני, נחושת, עופרת, כספית, ניקל, סלניט, טין, וונדאט. מזהמים הנמנים עם משפחה זו, מחקים הורמונים, ומעלים אצל נשים את הסיכון לאנדומטריוזיס, סרטן מסוגים שונים, ופגיעה בפוריות.
גם לממסים אורגניים, קיים קשר להעלאת סיכון לסרטן השד, בין אם בחשיפה תעסוקתית, ובין אם בחשיפה סביבתית.
חוק אוויר נקי אינו מגן על בריאות נשים.
חוק אוויר נקי מכיר בבעייתיות ובמאפיינים הייחודיים של מדינת ישראל ובחומרת בעיית זיהום האוויר במדינה. החוק מטפל בבעיית הזיהום על ידי קביעה של "ערכי יעד" ו"ערכי סביבה", ואלו נועדו במקור לצמצם את זיהום האוויר באמצעות אכיפה וענישה.
עם זאת, ביום 29.2.2016, ניתנו בוועדת הפנים והגנת הסביבה שורת הקלות בחוק אוויר נקי, עבור מזהמים מסרטנים וודאיים לאדם מדרג A על פי מדד ה-WHO, אשר נחשבים למעלים סיכון לסרטנים אצל נשים. לדוגמה, המזהם בנזן, אשר מעלה את הסיכון אצל נשים לחלות בסרטן השד, זכה להקלה בתקינה, כך שניתן יהיה לחרוג מהתקן 7 יממות בשנה.
זיהום סביבתי ופגיעתו בנשים בישראל.
ישראל היא מדינה קטנה צפופה ומתועשת והזיהום הסביבתי מתפשט בקלות על פני אזורי הארץ השונים באמצעות האוויר, המים והקרקע.
בשנות האלפיים, הגיעה ד"ר לינדה בירנבאום לבקר בישראל, והעלתה את המודעות לסיכונים שבחשיפת נשים אפילו לריכוזים מזעריים של זיהום, ברמות חלקים לטריליון.
ד"ר בירנבאום, טוקסיקולוגית מחלוצות התחום, ניהלה את מכון המחקר האמריקני האחראי על חקר נזקי זיהום והשפעתם. היא התריעה כי התקופה בה מצויה העוברית בבטן, הנה תקופה רגישה במיוחד לחשיפות סביבתיות ותשפיע לאחר מכן על כל מהלך החיים בין היתר, מחקרי מכונים שניהלה העידו כי זיהום אוויר משפיע גם על בלוטות החלב, על הקדמת גיל הוסת, השמנה, ועוד.
חיפה ועכו הם האזורים הבולטים ביותר כמייצרי מזהמים ופגיעתם הקשה בולטת באוכלוסייה בכלל ובנשים בפרט.
גם צפת, טבריה עפולה תל אביב ובאר שבע הן ערים שבהן נמדדה נוכחות גדולה של מזהמים. תעשיות כבדות באזור חיפה, צירי תחבורה ראשיים בתל אביב, שריפת חומרים באופן בלתי מבוקר באזורים הצפוניים הם מהגורמים המרכזיים לזיהום הסביבתי ופגיעה בריאותית בעקבותיו.
במחקרים שנעשו בעשרים השנים האחרונות נמצאה עלייה בולטת בתחלואה בסרטן השד אצל נשים שחיו באזורים מזוהמים מיחס של 1:15 ל-1:8.
מהשוואות שנערכו בין ישראל ל-15 מדינות באירופה נמצא כי נשים בישראל נמצאות במקום השישי בתמותה מסרטן, לעומת גברים הנמצאים במקום ה-14.
עמותות וארגונים שונים קוראים לשינוי התקנים הקיימים המפלים נשים, שכן הם מבוססים בעיקר על מחקרים שנעשו במקומות עבודה של גברים ומתעלמים מהרגישות השונה של נשים לזיהום הסביבה. כחלק מהרעיון של הטמעת המגדר אשר אומץ בכנס הנשים הבינלאומי בבייג'ינג, הוחלט לאמץ את נקודת המבט המגדרית בסדר היום של המחקר.
למרות זאת בישראל לא נערכו עד היום מחקריים ייחודיים על הקשר שבין זיהום אוויר ותחלואת נשים.
התחלואה החריגה של נשים במפרץ חיפה.
התחלואה החריגה של נשים במפרץ חיפה, מוכרת למשרד הבריאות לפחות מאז שנות התשעים, ולציבור לכל הפחות מאז תחילת שנות האלפיים. בתחילת שנות האלפיים, אילץ ד"ר ג'אמס קריקון את משרד הבריאות להציג נתוני תחלואה בסרטן, והנתונים שהתקבלו הוכיחו הבדלים משמעותיים בין הנפות במדינת ישראל, לרעת נשות נפת חיפה. נשות הנפה הובילו את שאר הנפות בתחלואת סרטן בנשים.
משרד הבריאות באמצעות הוועדה המייעצת לאפידמיולוגיה סביבתית כבר הכיר בקשר הסיבתי בין זיהום תעשיית כבד במפרץ חיפה ובין תחלואה עודפת בסרטן ומחלות אחרות, ומעולם לא חזר בו מהכרתו בקשר זה.
דו"חות משרד הבריאות שיצאו בשנים האחרונות תומכים בקיום נזק בריאותי חמור לתושבות האזור, על רקע הזיהום התעשייתי החמור באזור. כזהו למשל נייר עמדה של משרד הבריאות מדצמבר 2015.
העיר שהובילה בעבור נשים את תחלואת הסרטן בכל מדינת ישראל בשנים 2005–2009 היא נשר, העיר הגובלת במתחם בתי הזיקוק. נשים בנפת חיפה גם מובילות בשנים האחרונות 2006–2011 את מדינת ישראל בסרטן ריאה, 26 אחוז מעל הממוצע הארצי בשנים 2006–2011.
סרטן הריאה, המחלה הקשורה ביותר לזיהום האוויר, לפי מדד ה-WHO אך יודגש, כי גם ישנו תת-סוג ספציפי של סרטן זה, אשר בו נשים חולות יותר על רקע סביבתי, אדנוקרצינומה,
נשות נפת חיפה הובילו בשנים 2001–2011 את כל נשות מדינת ישראל באשר לסרטן כללי (מכל הסוגים). לעניין סרטן הרחם, הדו"ח האחרון שהוצג היה מחקר של פרופ' תמר פרץ ושותפים, אשר מצא תחלואה עודפת של סרטן הרחם ב-42 אחוזים מבנפות אחרות.
גורמים להבדלים מגדריים: כלכלי, ביולוגי, תפקידי מגדר.
הפעילות ההורמונאלית בגופן של נשים מתרחשת בעזרת אסטרוגן לקולטני האסטרוגן, המפעילים את חלוקת תאים יש תפקיד מרכזי בהתפתחות הסרטן. מזהמים רבים נוטים לחקות את פעילות האסטרוגן מה שמביא לכך שגופן של נשים נוטה.
לקלוט מזהמים בקלות רבה יותר.