לאחר המלחמה הפלופונסית, הפכה ספרטה לעיר החזקה ביותר ביוון. אולם כאשר המלך אגסילאוס השני פלש לפרס, מיהרו הפרסים לשלוח את טימוקרטס מרודוס שגרם למרד כללי ביוון נגד ספרטה. ערים רבות ביניהן אתונה, תבאי, קורינתוס, וארגוס, התאגדו לליגה אנטי ספרטנית וחברו לברית עם פרס. הפרסים הקימו צי גדול של 200 ספינות וחיפשו מפקד מוכשר שיפקד עליו, קונון שאותה עת שהה בקפריסין קיבל את ההצעה, יחד איתו פיקד על הצי הסטרפ פרנבזוס. ובראשית שנת 394 לפנה"ס פשטו השניים על רודוס, והחליפו את האוליגרכיה הפרו ספרטנית באי בדמוקרטיה. לאחר מכן יירט קונון צי שהביא אספקת דגן ממצרים. אגסילאוס שלח את גיסו פייסנדרוס לעצור את קונון.
פייסנדרוס היה חסר כל ניסיון בקרב ימי, בראשית אוגוסט שנת 394 לפנה"ס, נפגשו הציים בקנידוס. מעט מאוד ידוע על מהלך הקרב עצמו, נראה שהספינות האתונאיות העסיקו את הספרטנים, בזמן שהפרסים תקפו אותם והשמידו אותם. פייסנדרוס מת בעודו מגן על ספינתו. לאחר הקרב קונון הקים באתונה מקדש לאפרודיטה לאות תודה על ניצחונו.
הניצחון שם קץ לעליונות הספרטנית בים, שאותה השיגה ספרטה לאחר קרב אייגוספוטמוי. האחיזה הספרטנית באיי הים האגאי התמוטטה. קונון ופרנבזוס כבשו את מרביתם, היתר מרדו בספרטנים והקימו משטר דמוקרטי עצמאי.
פרדיקס השני, מלך מוקדון
פרדיקס השני (ביוונית: Περδίκκας Β; המאה ה-5 לפנה"ס) היה מלך מוקדון, שנודע בעיקר בתקופת המלחמה הפלופונסית במהלכה העתיק את נאמנותו מצד לצד.
ביוגרפיה.
פרדיקס עלה לשלטון אחרי מותו של אביו אלכסנדר הראשון בשנת 454 לפנה"ס. מעט אחרי עלותו לשלטון מרד בו אחיו פיליפוס, הוא חבר אל דרדאס בן דודם שהיה אויב פוליטי של פרדיקס. אתונה תמכה בפיליפוס ודרדאס, מה שקלקל את היחסים בין מוקדון לאתונה. ייתכן שפרדיקס כרת ברית סודית עם פוטידאה, וקורינתוס, למרוד באתונאים. האתונאים חימשו 30 ספינות, ו-1,000 הופליטים, והפקידו אותם בידי ארכסטראטוס, ועמדו לשלוח אותם אל מוקדון. אולם פרדיקס התסיס את המצב בכלקידיקי, ופרץ מרד כללי נגד אתונה. פרדיקס סייע למורדים להתאגד באזור אחד ולהגן עליו, על כן החליטו האתונאים לשלוח את חיל המשלוח אל כלקידיקי במקום אל מוקדון. אולם כאשר הגיעו לכלקידיקי היססו לתקוף את הכלקידיקים שהיו רבים מהם, ועל כן תקפו את מוקדון. הם כבשו את תרמי, וצרו על פידנה, האתונאים שלחו עוד 40 ספינות ו-2,000 הופליטים תחת פיקודו של קאליאס אל מוקדון. פרדיקס ידע שמצב העניינים בכלקידיקי יחייב את האתונאים לכרות הסכם שלום, ולכן הצליח להישג עמם הסכם שלום בתנאים נוחים. האתונאים עזבו את מוקדון כשאותם מלווים 600 פרשים מוקדונים תחת פיקודו של פיליפוס.
אולם אך יצאו האתונאים את מוקדון, ופרדיקס שב והתחבר לספרטה. הוא הגיע בראש 200 פרשים מוקדונים אל פוטידאה והצטרף אל המצביא הקורינתי אריסטאס. על פי התוכנית הקורינתית, פרשיו של פרדיקס היו אמורים לתקוף מהעורף, אולם במהלך קרב פוטידאה היסס פרדיקס לעשות זאת כיוון שהפרשים של פיליפוס חסמו את דרכו. זמן קצר לאחר הקרב הכריזה ספרטה מלחמה על אתונה ופרצה המלחמה הפלופונסית.
האתונאים החליטו להיפטר אחת ולתמיד מהכלקידיקים ומוקדון, וכרתו ברית עם סיטלקס שליט תראקי חזק, במטרה להשמיד את מוקדון ולכבוש את כלקידיקי. בחורף של שנת 429 לפנה"ס הופיע סיטלקס בראש צבא עצום שמנה בערך 150,000, איש האתונאים נבהלו מגודל הצבא ולא שתפו פעולה עם סיטלקס. סיטלקס נעלב ופרדיקס שכנע את אחיינו סוותס שהיה גם מפקד הצבא לסגת ממוקדון. בתמורה נישא סוותס לסטראטוניקי אחותו של פרדיקס.
בשנת 424 לפנה"ס הופיע בתסאליה המצביא הספרטני ברסידאס במטרה למגר את המושבות האתונאיות בתראקיה. פרדיקס ניסה לשכנע אותו לסייע לו להשתלט על נחלת אויבו אראבאיוס מלך המוקדונים של לינקסטיס, השניים עמדו לצאת למערכ,ה אולם ברסידאס הודיע לפתע שבכוונתו לכרות שלום עם אראבאיוס ואף לשדלו לבוא בברית עם ספרטה. אראבאיוס עצמו שמח להסדר ושלח נציגים אל ברסידאס שכרת עמו ברית ועזב את ארצו. פרדיקס הזועם צמצם מאז את כמות המזון שהיה מספק לחיילי ברסידאס. האתונאים מצדם הכריזו מלחמה על פרדיקס, ושלחו את אווקלס, ותוקידידס, לאזור. אווקלס הגן על אמפיפוליס, ותוקידידס סייר באיאון. האתונאים סברו שבגלל החורף הקשה לא יתרחשו פעולות איבה, אולם ברסידאס הפתיע אותם וכבש את אמפיפוליס בהסתערות. תוקידידס הגיע לאזור באיחור ויכל רק להגן על איאון.
עם זאת בשנת 423 לפנה"ס ברסידאס ופרדיקס פלשו בשנית אל ממלכתו של אראבאיוס, הקרב בין הצדדים החל כקרב פרשים אולם מאוחר יותר שלח אראבאיוס את ההופליטים שלו קדימה וגם ברסידאס עשה זאת, הקרב הסתיים בניצחון מוקדוני-ספרטני מוחץ. לאחר מכן פרדיקס המתין לשכירי חרב אילירים שהיו אמורים להצטרף לצבאו, אולם הם בגדו בו וערקו אל אראבאיוס. המוקדונים המבוהלים נמלטו וברסידאס נותר לבדו נגד אראבאיוס והאילירים, הוא לא איבד את קור רוחו והצליח לסגת בבטחה. אולם כשחזר למוקדון הספרטנים שזעמו על נסיגתם של המוקדונים תקפו את המטען של פרדיקס. הדבר גרם להרעה משמעותית ביחסים בין מוקדון לספרטה.
בשנת 421 נחתמה הפסקת אש בין ספרטה לאתונה. האתונאים הטילו מצור על סקיונה, פרדיקס שנטר טינה לספרטנים כרת ברית סודית עם אתונה ושכנע את התסאלים לעכב חיל משלוח ספרטני שהיה בדרך אל ברסידאס. אולם הסתכסך שוב עם האתונאים, ולאחר שלום ניקיאס הוטל עליו הסגר ימי. אם כי הוא סייע לאתונאים כאשר ניסו לכבוש מחדש את אמפיפוליס.
מכאן ואילך ידוע עליו מעט מאוד, הוא מת בשנת 413 לפנה"ס. ובנו ארכלאוס ירש את כיסאו.
קופסא ירוקה
רישום נתוני נהיגה
ניטור נתוני נהיגה
רשם נתונים לרכב
יחסי ישראל–פפואה גינאה החדשה
יחסי ישראל–פפואה גינאה החדשה הם היחסים הדיפלומטיים הרשמיים שמתקיימים בין מדינת ישראל לבין פפואה גינאה החדשה.
ישראל מיוצגת בפפואה גינאה החדשה באמצעות השגרירות בקנברה, ופפואה גינאה החדשה מיוצגת בישראל באמצעות קונסול כבוד, יעקב וייס, אשר מתגורר ברמת השרון, וסמכותו הדיפלומטית חלה על האזור המטרופוליני של תל אביב רבתי.
היסטוריה.
שתי המדינות חנכו יחסים דיפלומטיים לראשונה בשנת 1978, כשלוש שנים לאחר קבלת עצמאותה של פפואה גינאה החדשה מאוסטרליה.
בנובמבר 2012 בעת ההצבעה בעצרת הכללית של האו"ם על שדרוג מעמדה של הרשות הפלסטינית מישות משקיפה שאינה מדינה, למדינה משקיפה שאינה חברה (החלטה 67/19 של העצרת הכללית של האו"ם), פפואה גינאה החדשה נמנעה בהצבעתה. בכלל בשנים האחרונות, פפואה גינאה החדשה נוהגת שלא לתמוך בהצבעות אנטי-ישראליות באו"ם בהימנעות.
במהלך אוקטובר 2013, ראש ממשלת פפואה גינאה החדשה, פיטר אוניל, הגיע לביקור רשמי בישראל, במהלכו קיים פגישה עם נשיא מדינת ישראל שמעון פרס. בהמשך נטע אוניל עץ בבירה ירושלים, בעודו הצהיר "נטיעת העץ מסמלת כי לעולם יש עתיד, וכי לכולנו יש חיים".
בספטמבר 2017 חתם משרד החוץ הישראלי על הצהרת כוונות משותפת עם הארגון האוסטרלי "YWAM Medical Ships" המעניק סיוע רפואי לפפואה גינאה החדשה בה נקבע שישראל תספק תרופות, תכשיר צוות רפואי ותקים מרכזים רפואיים בפפואה גינאה החדשה. בדצמבר 2017, במסגרת התוכנית "נוער עם משימה" של הארגון, יגיעו לפפואה גינאה החדשה 61 רופאים ישראלים, ציוד רפואי ותרופות יסופקו באונייה ומומחים ישראלים יכשירו עמיתים וצוותים רפואיים במדינה למשך 6 חודשים.
בשנת 2018 ישראל שלחה סיוע הומניטרי באמצעות סוכנות הסיוע הלאומית של ישראל - מש"ב שכלל 40 גנרטורים חשמליים לאזורים בפפואה גינאה החדשה שנפגעו ברעידת אדמה חזקה שהתרחשה ב-7 במרץ.
בשנת 2020 נעצר ראש הממשלה אוניל על ידי המשטרה בבירה פורט מורסבי לאחר האשמות כי רכש 2 גנרטורים מישראל בשווי 50 מיליון קינה (14 מיליון דולר אמריקאי) ללא אישור הפרלמנט.
קשרי תרבות.
ישנן טענות שאנשי הגוגודלה במחוז המערבי של פפואה גינאה החדשה הם צאצאים של שבט אבוד של ישראל. הטענות נותחו על ידי הפרופסור טיודור פרפיט ללימודי דת באוניברסיטת פלורידה הבינלאומית.
מייג'ור-גנרל
יחסי ישראל - פפואה גינאה החדשה
יחסי ישראל ופפואה גינאה החדשה
יחסי ישראל-פפואה ניו גיני
יחסי ישראל ופפואה ניו גיני
יחסי ישראל - פפואה ניו גיני
נאוה פרחי-בוקר
ליילי מילר-מורו
ליילי מילר-מורו היא עורכת דין ואקטיביסטית אמריקאית.
היא יסדה ומכהנת כמנכ"לית הארגון Tahirih Justice Center ("מרכז טאהירה לצדק"), מוסד ללא כוונת רווח שעוסק בהגנה על נשים מפני הפרת זכויות האדם שלהן, ומציע סיוע משפטי ומקיים פעילות הסברה לשינוי חקיקה.
פעילות למען זכויות האדם.
מילר-מורו עבדה בראשית דרכה במשרד המשפטים של ארצות הברית, בתפקיד קשור לוועדת הערעורים לנושאי הגירה. לאחר מכן עבדה כעורכת דין בחברת ארנולד ופורטר בוושינגטון די. סי., ועסקה שם בתביעות בינלאומיות, לצד עיסוק רב בעבודה פרו בונו. אחד מהתיקים שבהם טיפלה פרו בונו היה "תיק קאסינגה", מקרה משפטי משפיע, שקבע תקדים אמריקאי והביא לשינוי החוק בעניין פליטים בארצות הברית.
התיק עסק בנערה בת 17 בשם פאוזיה קאסינג'ה, אשר נמלטה מטוגו כדי להימנע מנישואים פוליגמיים כפויים ומכוונת השבט שלה לבצע בה מילת נשים. קאסינג'ה זכתה במקלט מדיני בארצות הברית בשנת 1996 לאחר דיון בוועדת הערעורים לנושאי הגירה. ההחלטה יצרה תקדים להכרה ברדיפה על רקע מין כסיבה מספקת להענקת מקלט מדיני. לאחר המשפט, חיברה מילר-מורו יחד עם קאסינג'ה ספר שתיאר את הפרשה, בשם "Do They Hear You When You Cry?", ובעזרת חלקה מהרווחים ממכירות הספר, הקימה את ארגון "טאהירה".