"התרגילים הרוחניים" פופולריים גם בקרב עמאים בכנסייה הקתולית בכל העולם וארגוני עמאים כדוגמת Christian life community מציבים את התרגילים במרכז הרוחניות. התרגילים מבוצעים בדרך כלל בסיועו של מדריך רוחני מנוסה, וניתנים לביצוע ביחידות או בקבוצה הנפגשת על בסיס קבוע על מנת לדון בתהליך. מכיוון שיש מחסור במדריכים מנוסים, הולכת ומתפשטת צורה שבה התרגילים מבוצעים תוך לימוד עצמי, ומוצעות גם גרסאות מקוונות של התרגילים כמו למשל של אוניברסיטת קרייטון (Creighton University) ואחרות. גרסה מיוחדת הם התרגילים לזוגות נשואים. ובייחוד "תרגילים רוחניים לזוגות נשואים: נמצא דרכנו יחד עם איגנטיוס הקדוש - מדריך למפלט". הדוגמה האחרונה היא מקרה מיוחד של תרגילים רוחניים לזוג נשוי שנמצא במפלט ונעזר במדריך חיצוני או שבהיעדרו מהווים בני הזוג מדריכים אחד לשני.
סחלב שלוש-השיניים
מרונית סרגלית
מרונית סרגלית (שם מדעי: "Plantanthera holmboei") הוא מין במשפחת הסחלביים, מהנדירים בסחלבי ארץ ישראל. ידוע גם בשם "הסחלב הירוק". הצמח הוא פרח מוגן והוא נמצא בסכנת הכחדה
המרונית הסרגלית היא בעלת עמוד פריחה אחד, על העמוד תפרחת בת 7–20 פרחים ערוכים בצורת שיבולת לא צפופה. הפרח הוא בצבע ירוק או לבן, מספר עלי הכותרת 5. הפריחה באפריל - מאי, אזור התפוצה שלו בארץ ישראל הוא רמת הגולן והגליל העליון.
הפרח התגלה לראשונה ברכס הרי מירון במחצית השנייה של המאה העשרים. הפרח הוא אנדמי לצפון ארץ ישראל וקפריסין. תפוצתו העיקרית בארץ הוא יער אודם ברמת הגולן. בית הגידול שלו הוא באזורים גבוהים ברום שבין 800 עד 1,200 מטר, בחורש מוצל.
ניסים גירונדי
שמואל דותן
שמואל דותן (ג' כסלו תש"ג, 12 בנובמבר 1942 – י"ג אב תשנ"ח, 5 באוגוסט 1998) היה היסטוריון, מרצה ואיש חינוך ישראלי. מרבית מחקריו עוסקים בתולדות היישוב בתקופת המנדט הבריטי.
ביוגרפיה.
דותן נולד בשכונת נחלת-יצחק שבגבול גבעתיים. ב-1966 סיים את התואר הראשון בלימודי היסטוריה כללית ומקרא באוניברסיטת תל אביב וכן את לימודיו במחלקה להכשרת מורים. ב-1968 זכתה עבודתו לתואר מוסמך במדעי הרוח בהיסטוריה כללית: 'מדיניות החוץ של ארצות הברית כלפי אירופה מפרוץ מלחמת העולם השנייה ועד הצטרפותה של ארצות הברית למלחמה' - לציון 'בהצטיינות יתרה'. ב-1973 הגיש את חיבורו לשם קבלת התואר דוקטור לפילוסופיה בהיסטוריה של עם ישראל: 'הצעות ותוכניות של התנועה הציונית לזרמיה לפתרון שאלת ארץ-ישראל, 1945-1929'.
בשנים 1965–1970 שימש מורה להיסטוריה בבית הספר התיכון העירוני בחולון, ונתן שיעורי הדגמה לתלמידי המחלקה להכשרת מורים באוניברסיטת תל אביב. בשנים 1971–1980 היה אסיסטנט, מדריך ומרצה בחוג להיסטוריה של עם ישראל וארץ-ישראל באוניברסיטת תל אביב, ונבחר פעמיים כ'מרצה המצטיין' במשאלי סטודנטים. כמו כן שימש חוקר במכון לחקר הציונות וישראל ע"ש חיים ויצמן.
בסוף שנות השישים היה מפקד קורס קציני חינוך בצה"ל. בין המרצים בקורס באותה עת כיהן כמרצה בכיר אריה יצחקי, והשניים קשרו קשרי ידידות שנמשכו שנים רבות. בהמשך, היה אריה יצחקי לתלמידו של שמואל.
בשנים 1971–1998 היה מרצה להיסטוריה במכללה האקדמית בית ברל ומרכז החוג להיסטוריה במכללה במשך 12 שנים. בשנים 1973–1998 שימש מרצה להיסטוריה במגמה להכשרת מורים אקדמאים בסמינר הקיבוצים והיה העורך של שנתון סמינר הקיבוצים. בשנים 1980–1981 שימש מרצה במכללה לביטחון לאומי.
הוא עסק בהכשרת מורים להיסטוריה ובהדרכתם במסגרות מגוונות, וכן שכלל ופיתח חומרי למידה בהיסטוריה. בשנות הלימודים תשל"ו-תשל"ח שימש יועץ מקצועי לאגף הנוער במשרד החינוך בפרויקט 'לפני שלושים שנה', ובמסגרת זו פיתח חומרי למידה ותוכנית חינוכית להיכרות עם תולדות היישוב היהודי בארץ-ישראל בזמן החדש.
במשך כעשור היה ממחברי שאלון בחינות הבגרות בהיסטוריה. כמו כן חיווה דעתו על כתבי יד של ספרים ומאמרים רבים בתחומי התמחותו.
היה בעל דרגת רס"ן (מיל.). היה נשוי ואב לשלושה.
מחקר.
העולם היהודי לנוכח תוכנית החלוקה.
במחקרו על התהליך הפנימי שחל בעולם המחשבה היהודי לאחר שנודעה התוכנית הבריטית לחלוקת ארץ-ישראל ולייסוד מדינת יהודים קטנה בה, מגלה דותן כי אמנם הפולמוס שעוררה התוכנית בעולם היהודי נמשך תקופה קצרה – שנה עד שנה ומחצה – אך לקחו בו חלק כמעט כל הגורמים בעם היהודי. במחקר – העוסק בוויכוח על חלוקת הארץ ושלמות הארץ, באנטי-ציונות בעם היהודי ובתנועת הרפורמה בו - יש ניסיון לזהות ולמיין את הטיעונים שהשמיעו המתפלמסים למחנותיהם, וכן לברר עד כמה חשו מחויבות לרעיונותיהם ולאמונותיהם, כיצד דימו את עצמם, ובאיזו מידה שינו את עמדותיהם במהלך הפולמוס.
המאבק על ארץ-ישראל.
במחקרו על הדרך שהובילה להקמת מדינת ישראל – מאיר דותן באור חדש שאלות יסוד כמו: האם הייתה לציונות 'מטרה סופית'; כיצד השפיעה הסוכנות היהודית על בריטניה ועל ארצות הברית לתמוך בתוכנית החלוקה; מידת הכרתו של האו"ם בזכות היהודים על ארץ-ישראל; נסיבות הולדתו של רעיון המרד בבריטים ומשקלו בהשגת העצמאות היהודית בארץ-ישראל; מידת 'תרומתה' של השואה להקמת מדינת ישראל; והגורמים להתפנות בריטניה מן הארץ ולחלוקתה ב-1948. המחקר סוקר את כל התוכניות לפתרון שאלת ארץ-ישראל, גלגוליהן, תומכיהן והוויכוחים סביבן מאז ראשית המאה: מדינה יהודית משני עברי הירדן או בארץ-ישראל המערבית; חלוקה; קנטוניזציה; מדינה דו-לאומית; מדינה פדרטיבית; מועצה מחוקקת; פדרציה של המזרח-התיכון; מדינה 'כנענית'; 'בילול' הערבים ביהודים; 'נאמנות'; דומיניון; מדינה ערבית; טרנספר של ערבים.
המפלגה הקומוניסטית בארץ-ישראל.
במחקרו על תולדות המפלגה הקומוניסטית של פלשתינה (פק"פ) - עד הקמתה של מדינת ישראל - עוסק דותן בין השאר במלחמת האזרחים בספרד, בירוביג'ן, 'משפטי הטיהורים' בברית-המועצות, הסטליניזם, פרשת הירידה לקרים של קבוצת מנחם אלקינד מגדוד העבודה, ההתנגדות לציונות בעם היהודי ומפלגת פועלי ציון שמאל. בין היתר מביא הספר ראיות לכך שיהודים חברי המפלגה הקומוניסטית בארץ-ישראל הם שרצחו את חיים ארלוזורוב, ממנהיגי מפא"י. בספרו מציין דותן כי אברהם שושני (רוזנצווייג) העיד באוזניו כי שמע מפי מנהיג המפלגה על הישיבה שבה הוחלט על רצח ארלוזורוב, ועל כך שהוחלט כי הרוצחים ידברו אנגלית בעת המעקב, כדי שלא לעורר את חשדם של הבריטים. דותן מעיד בספר כי אימת מידע זה שבע פעמים לפני שפרסם אותו. יצוין כי תאוריה זו שנויה במחלוקת בין החוקרים ולא התקבלה, אף בנו של חיים ארלוזורוב, שאול ארלוזורוב, נמנה עם השוללים אותה.
נעה ידלין
נׂעה ידלין (נולדה ב-23 בדצמבר 1975) היא סופרת, תסריטאית, עיתונאית ומרצה ישראלית לכתיבה יוצרת. כלת פרס ספיר לספרות לשנת 2013.
ביוגרפיה.
ידלין גדלה בתל אביב להורים שעלו לישראל מארגנטינה. למדה בתיכון עירוני ה'. לאחר השירות הצבאי עברה לירושלים, שם סיימה תואר ראשון ושני בלימודי מזרח אסיה באוניברסיטה העברית בירושלים. בין התואר הראשון לשני התגוררה במשך חצי שנה בבייג'ינג ולמדה באוניברסיטה המקומית.
במקביל ללימודיה באוניברסיטה החלה לכתוב בשבועון הירושלמי "כל העיר". בין השאר כתבה את הטורים "מנתחת מערכות" ו"חוזרת בתשובה" (שקובץ לימים לספר "שאלות קשות לאללה – אתם שואלים, אלוהים משיב", בהוצאת חרגול-עם עובד ב-2005).
ב-2002 עברה לעיתון "העיר", וב-2004 ל"מעריב". בין השאר שימשה כעורכת ב"סופשבוע", וכתבה ביקורות טלוויזיה, תרבות ותקשורת. במקביל שימשה כמבקרת תקשורת במגזין המקוון "העין השביעית", והגישה פינות תרבות ברדיו, בין השאר בתוכניתם של שי ודרור ובטלוויזיה.
מאז 2011 מנחה ידלין סדנאות כתיבה, יחד עם הסופרת ענת עינהר.
על ספרה "בעלת הבית", שיצא בהוצאת זמורה ביתן, זכתה בפרס ספיר לשנת 2013.
על ספרה "שטוקהולם", שיצא לאור בהוצאת זמורה ביתן. הייתה מועמדת לפרס ספיר לשנת 2017. הספר עובד לסדרת טלוויזיה, שנכתבה גם היא על ידי ידלין.
ידלין נשואה לדורון נחום, דוקטור לפילוסופיה, ואם לבת ולבן. מתגוררת בתל אביב.
קישורים חיצוניים.
על כתביה:
אל-חואריזמי
מכון בן-צבי לחקר קהילות ישראל במזרח
מכון בן-צבי לחקר קהילות ישראל במזרח הוקם ב-26 בנובמבר 1947, ביוזמת יצחק בן-צבי, לימים נשיאה השני של מדינת ישראל. בן-צבי הגדיר את מטרת המכון "להציל מכיליון את נכסי הרוח של היהודים במזרח התיכון, ולעודד את חקר קורותיהם ותרבותם". משנת 1973 מנוהל המכון בשיתוף יד יצחק בן-צבי והאוניברסיטה העברית בירושלים לפי פקודת ההקדשות לצורכי צדקה.
בשנת תשמ"ה (1985), זכה המכון בפרס ישראל על תרומתו הרבגונית לחקר ההיסטוריה והתרבות של יהודי ספרד והמזרח.
תחומי המחקר.
תחומי המחקר של המכון הם: חיי הרוח, החברה והכלכלה, המעמד הפוליטי, ההיסטוריה, הספרות והתרבות החומרית של קהילות ישראל במזרח, ובכלל זה לשונות שהיו שגורות בפיהם. ההגדרה "קהילות ישראל במזרח" מכוונת לכל הקהילות שאינן שייכות ליהדות אשכנז; דהיינו, הן הקהילות בארצות האסלאם - מגבולות הודו ועד לקצות אפריקה המערבית, וממרכז אסיה ועד לתימן – והן לארצות שבהם שלטה הדת הנוצרית, כדוגמת ספרד, איטליה, גאורגיה, ארמניה ואתיופיה, וכן לפזורה הספרדית בארצות המערב.
המכון זוכה להכרה בינלאומית כמוסד המוביל בעולם בתחום זה, מהווה מרכז למפגשי חוקרים מאוניברסיטאות רבות בארץ ובעולם, ויוזם ותומך במחקרים רבים. אירועי המכון כוללים כנסים בינלאומיים, ימי עיון, ערבי ספר ופעילויות ציבוריות וחינוכיות נוספות, הנתמכות על ידי "המרכז לשילוב מורשת יהדות המזרח" ב"מזכירות הפדגוגית" במשרד החינוך.
אוספי המכון.