בשנת 2009, נבחרה לראשות המועצה האזורית בני שמעון. בתקופת כהונתה כמנהלת היחידה האסטרטגית וראש המועצה, מספר התושבים במועצה הוכפל, ובכל היישובים עוסקים בצמיחה דמוגרפית. מתחילת תפקידה כראש מועצה הוקמה ועדה מקומית לתכנון ובנייה, וגדל מספר בתי הספר במועצה מבית ספר מועצתי אחד ב-2009 ועד ל-5 בתי ספר יסודיים ובית ספר על יסודי מועצתיים ב-2013, בהם לומדים מרבית ילדי המועצה. מורן הייתה שותפה בהקמת פארק חצרים, אזור התעסוקה "עידן הנגב", הרחבת אתר ההטמנה דודאים, יעוד יערות להב לתיירות, והקמה של פארק התעשייה בצומת שוקת.
מורן הייתה שותפה ומובילה בפורומים באזור הנגב ומכיהנה כיו"ר מעברים נגב צפוני ואשכול נגב מערבי בו חברות המועצות האזוריות אשכול, מרחבים, שדות נגב, שער הנגב ובני שמעון והערים: שדרות, נתיבות ורהט.
ב-7 במרץ 2017 הודיעה מורן, יחד עם עוד שישה ראשי מועצות אזוריות, על הצטרפותה למפלגת יש עתיד.
למורן תואר ראשון במדעי החברה מהאוניברסיטה הפתוחה ותואר שני במדיניות ציבורית מהאוניברסיטה העברית.
החל מ-1 בדצמבר 2019 כיהנה כמנכ"לית "מכון ברנקו וייס".
ביולי 2021 מינה אותה שר העבודה והרווחה, מאיר כהן, למנכ"לית משרדו. במאי 2022, לאחר שהורתה מורן לרשות לפיתוח והתיישבות הבדואים בנגב שלא לאכוף עבירות בנייה מסוימות בפזורה הבדואית, כתבה המשנה ליועץ המשפטי לממשלה כרמית יוליס כי הוראה זו מנוגדת לדין ונעשתה בחוסר סמכות.
אורבן ה-2
יהושע לייפר
הרב יהושע לייפר (נולד בי"ח בתמוז תשי"ז, 17 ביולי 1957) הוא נשיא מכון עוז והדר שבבעלותו, מחבר ומהדיר ספרים, דיין ומורה צדק במאנסי ובניו סקוור, ניו יורק.
קורות חיים.
נולד בישראל לרבי יחיאל וצפורה. אביו כיהן כאדמו"ר טעמשוואר ירושלים. נשוי לבתם של הרב משה ניישלאס, אב"ד סערדהעלי ורב שיכון סקווירא ואשתו יטל.
גיסו הוא הרב דוד טברסקי, האדמו"ר מרחמסטריווקא בירושלים, שאף הוא חתנו של הרב ניישלאס.
הרב לייפר משמש כממשיך דרכו של חותנו הרב ניישלאס כרב המקוואות של מאנסי.
את עבודתו כמוציא לאור החל בצעירותו כשהדפיס את הספר פירות גינוסר לרבי חיים בן עטר (בעל האור החיים) על שולחן ערוך יורה דעה שעד אז היה הספר רק במהדורת צילום באיכות ירודה.
לאחר פטירת אביו, בשנת תש"ע, מונה באופן רשמי כממלא מקום אביו אך למעשה איננו נוהג כאדמו"ר. בשנת תשע"ג מונה לכהן כאב"ד קהילת באר משה בעיר מאנסי שבניו יורק, שם נערכה הנחת אבן הפינה לבנייני המוסדות של הקהילה.
עוז והדר.
בשנת תשמ"ח החלו במכון עוז והדר לעבוד על מסכת גיטין כפתיח לש"ס כולו. בסביבות שנת תש"נ החל לייפר לכהן כנשיא המכון והכוללים עוז והדר, עד אז ניהל את המכון הרב יוסף סאמעט. אך בהמשך המכון הגיע לחובות והפרויקט נתקע. לאחר תקופה גייס הרב לייפר את הרשי פרידמן מקנדה והוא לקח על עצמו את מימון הוצאת התלמוד בבלי שנקראה על שמו "מהדורת פריעדמאן".
מאוחר יותר גייס הרב לייפר את יהודה לייב פרלמוטר מארצות הברית לצורך מימון מהדורת תלמוד מתיבתא.
Me 262 שוואלבה
מוזיאון ילדים
מוזיאון ילדים הוא מוזיאון המיועד לילדים כקהל יעד. הנחת היסוד בהקמה של חלק ממוזיאוני הילדים היא, שהליך הלמידה וההנאה שילדים יכולים לספוג בעת ביקורם במוזיאון, שונה מחוויית הלימוד וההנאה של מבוגרים, וכי הליך למידה זה צריך להתנהל באופן שונה כאשר מדובר בילדים המבקרים במוזיאון. הוא צריך להתנהל, למשל, דרך משחק - דבר שאינו תמיד אפשרי במוזיאונים אחרים.
היסטוריה.
מוזיאון הילדים הראשון בעולם היה מוזיאון הילדים של ברוקלין שנוסד בשנת 1899 בעיר ניו יורק שבארצות הברית. לאחריו נוסדו מוזיאון הילדים של בוסטון (בשנת 1913), מוזיאון הילדים של דיטרוייט (בשנת 1917), מוזיאון הילדים של אינדיאנפוליס (בשנת 1925) - הגדול במוזיאוני הילדים בעולם, ומוזיאון הילדים של קונטיקט בווסט הרטפורד שבקונטיקט (בשנת 1927).
עד שנת 1975 מספר מוזיאוני הילדים בארצות הברית הגיע ל-38 מוזיאונים, ו-80 מוזיאונים נוספים נפתחו עד שנת 1990. בין השנים 1990 ו-2007 נפתחו בארצות הברית 130 מוזיאוני ילדים נוספים.
בעקבות הצלחת מוסדות אלה בארצות הברית, נפתחו מוזיאוני ילדים גם באירופה. הראשון שבהם היה מוזיאון הילדים של בריסל (Le Musée des Enfants) שנפתח בשנת 1978. מוזיאון הילדים הראשון באסיה היה ה-Museo Pambata שנפתח במנילה בשנת 1994, והראשון בדרום אמריקה היה מוזיאון הילדים של קאראקס שנפתח בוונצאולה בשנת 1982.
בישראל.
בישראל פועל מוזיאון הילדים בחולון, המוגדר מפורשות כמוזיאון ילדים. מוזיאון המדע בירושלים הוא בעל אוריינטציה ברורה לילדים, למרות שאינו מוגדר כך רשמית. במוזיאון ישראל, בירושלים, יש אגף המוגדר כ"אגף הנוער".
הרטה בוטה
הרטה בוטה (בגרמנית: Hertha Bothe ; נולדה ב-3 בינואר 1921–2000) הייתה פושעת מלחמה נאצית ששירתה כשומרת במחנה הריכוז ברגן-בלזן ולקחה חלק בהובלת צעדות המוות.
ב-1939 בהיותה בת 18 הצטרפה בוטה למפלגה הנאצית. מספר חודשים לאחר מכן היא הצטרפה לאס אס.
ב-1942 הוצבה כשומרת במחנה הנשים ראוונסבריק וב-1945 הועברה למחנה הריכוז ברגן-בלזן שם הוצבה כשומרת וליוותה צעדות מוות בהן הוצעדו נשים יהודיות מפולין לכיוון גרמניה.
הייתה אחראית לחייהן של מאות נשים יהודיות והיא תוארה על ידי ניצולי המחנה וצעדות המוות כאישה אכזרית וחסרת רחמים.
הרטה בוטה נתפסה על ידי חיילי צבא ארצות הברית בסוף 1945. היא הועמדה לדין במשפט בלזן ונידונה ל-10 שנות מאסר בעקבות אי-ודאות בנוגע לתפקידה. שוחררה מהכלא ב-22 בדצמבר 1951.
שתי חרבות
פולכר משרטר
נשיות
נשיות הוא מושג המתאר את מכלול דרכי ההתנהגות הנחשבים כטיפוסיים, או מתאימים, לאישה. המושג אינו קבוע, והוא תלוי זמן ומקום (בתרבויות שונות יש יחס שונה למהותו של מושג זה). נשיות אינה פיזיולוגית בלבד, אך היא מבוססת על ההבדלים הקיימים בין המין הגברי למין הנשי.
הגישה המסורתית רואה בנשיות זהות הנוצרת תוך כדי ניגוד לזהות הגברית ולגבריות. תרבות שאינה רואה בנשים וגברים שני סוגי אישיות מנוגדים תתקשה להכיל בתוכה את מושג גבריות במובן הרווח בתרבות המערבית המודרנית. להיות גברי או נשי פירושו לקיים מכלול ציפיות חברתיות המתקשרות למין הנתון. בכל הקשר תרבותי ישנם שני תפקידים מגדריים: גברי ונשי. באופן זה מתפרשות הגבריות והנשיות כתפקידים מגדריים, שהם תוצרים של ידע נרכש ותהליכי חיברות שעובר האדם.
ואולם, גישות ביקורתיות וחדשות יותר, מבחינות בקיום של מספר סוגים של נשיות.
לרוב הנשיות נתפסת בחברה כדבר הטבוע בגוף הנקבי, המניע את הנשים לנהוג בצורות מסוימות. כך לדוגמה, קיימות תפיסות לפיהן נשים הן יותר חלשות, רכלניות, מטופחות, תפקידן הוא לטפל בתינוקות וכך הלאה. מחקרים אנתרופולוגיים מצאו כי למגדר יש סטטוס חברתי בדיוק כמו לעושר, לגזע ולמעמד חברתי. יתרה מכך, בתרבויות רבות, הצגת תכונות אופי שאינן "מתאימות" למגדר אליו משתייך האדם, עלולה ליצור בעיה חברתית עבור היחיד. חלק מההתנהגויות עשויות להתקבל כסימן להומוסקסואליות.
אף שבמגוון התרבויות ניתן לראות את הנשיות בצורה שונה, ישנם גם אספקטים משותפים רבים בין תרבויות שונות.
נרכשת או מולדת?
השאלה בדבר המשקל של הגנטיקה ושל תהליכי החיברות בהתפתחות המגדר מוסיפה להיות נתונה במחלוקת. בעוד שתנאים חברתיים ממלאים תפקיד ממשי בהתפתחות הנשיות, ניתן להבחין גם שהיבטים מסוימים בזהות המגדרית קיימים בקרב התרבויות השונות, ומכאן שגם לגנטיקה תפקיד בכך. עם זאת, בחלק מהמחקרים שהתבצעו החל מסוף המאה ה-19 ועד סוף המאה ה-20 נמצא כי כמעט שאין הבדלים פסיכולוגיים בין נשים וגברים. גם ההבדלים שנמצאו היו מזעריים במיוחד ביחס לאמונה הרווחת כי קיימים הבדלי ענק בין המינים.
תכונות אופי.
הגבריות והנשיות הן קטגוריות הנתפסות כהפוכות ומשלימות זו את זו, ומקושרות עם שני סוגי מאפיינים, בהתאמה. מאפיינים גבריים (כלומר, מאפיינים המיוחסים יותר לגברים מלנשים) כוללים החלטיות, כושר ניתוח טכני, דומיננטיות, תוקפנות, שאפתנות, כוחניות, ביטחון עצמי ותחרותיות. מאפיינים נשיים כוללים רגישות בין-אישית ויכולת אמפתית גבוהה, התבוננות הוליסטית על מערכת קשרים, עניין ברווחת הזולת, נכונות לסייע, נעימות, חמימות ועדינות. כמו כן כושר ניתוח ניואנסי, יכולות מילוליות, תקשורתיות, שפתיות, מוטוריות וקורדינציות גבוהות. פרט לתכונות אישיות, מאפיינים מגדריים מתבטאים גם במראה החיצוני, בסגנון הלבוש, ועוד, תחומי עניין הנתפסים כנשיים הם בגדים, אופנה ורכילות בעוד שתחומי עניין שנחשבים גבריים הם ספורט, פוליטיקה וכלכלה וזה מתבטא במדיות מסוימות שנחשבות כמיועדות לקהל יעד נשי ביניהם טלנובלות, סדרות דרמה, תוכניות אירוח, ראיונות, אופנה ותחרויות יופי. קבוצות מאפיינים אלו הן היבטים של תפקידי מגדר.
השאלה בין-ספרייתית
השאלה בין-ספרייתית (באנגלית: Interlibrary Loan) הוא שירות המאפשר ללקוח לבקש ספר שאינו נמצא בספריית-האם מספרייה אחרת. הספרייה המבקשת מאתרת את הספר, שולחת הזמנה לספק, מקבלת ומשאילה את הספר לתקופה מוגבלת למזמין, ומחזירה אותו לספרייה המספקת. לפעמים השירות ניתן תמורת תשלום סמלי. פן נוסף של השאלה בין-ספרייתית הוא סריקה וצילום של מאמרים - המוכר גם במונח "אספקת מסמכים".
אספקת מסמכים (באנגלית: Document Delivery) הוא שירות המאפשר ללקוח מספרייה אחת לבקש עותק דיגיטלי של מאמר מכתב עת או פרק מספר שאנו נמצא בספריית האם מספרייה אחרת. הספרייה המבקשת מאתרת את הפריט, שולחת הזמנה לספק, מקבלת קובץ ושולחת אותו כקישור למזמין. לפעמים השירות ניתן תמורת תשלום סמלי.