בשנת 2017, בעקבות משאל העם על עצמאות כורדיסטן העיראקית, ממשלת כווית הביעה את חששותיה שמשאל העם יפגע ביחסי כורדיסטן עם עיראק.
אוניברסיטת לובליאנה
המסלול לשותפות
המסלול לשותפות (באנגלית: Partner Track) היא סדרת טלוויזיה זרימת דרמה משפטית אמריקאית שיצרה ג'ורג'יה לי, המבוססת על רומן באותו שם משנת 2013 מאת הלן וואן. הסדרה אמורה לצאת לאקרנים בנטפליקס ב-26 באוגוסט 2022.
עלילה.
אינגריד יון (ארדן צ'ו) היא עו"ד בכירה העובדת קשה כדי להשיג את השותפות הנכספת בחברת עורכי הדין בה היא עובדת לצד עורכי דין גברים דורסניים המנסים אף הם להשיג את התפקיד לעיתים בדרכים לא ישרות. אינגריד מתמרנת בין חייה האישיים והרומנטיים לבין עבודתה.
הפקה.
ב-14 בספטמבר 2021, נטפליקס אישרה הפקה של עשרה פרקים. הסדרה נוצרה על ידי ג'ורג'יה לי שצפויה להפיק בפועל לצד שרה גולדפינגר, טוני הרננדז וקריסטן קמפו. הסדרה מבוססת על הרומן The Partner Track משנת 2013 של הלן וואן, שאמורה להיות יועצת לסדרה. ג'ולי אן רובינסון אמורה לביים את שני הפרקים הראשונים של הסדרה. טניה וקסלר, קווין ברלנדי, לילי מארי וצ'ארלס רנדולף-רייט אמורים גם לביים כמה פרקים. "Jax Media" היא חברת ההפקה המעורבת בהפקת הסדרה. הסדרה צולמה בניו יורק . הסדרה אמורה לצאת לאקרנים ב-26 באוגוסט 2022.
ליהוק.
עם פרסום הזמנת הסדרה, לוהקו ארדן צ'ו, בראדלי גיבסון, אלכסנדרה טורשן, נולן ג'רארד פאנק, דומיניק שרווד, רוב היפס ומתיו ראוך לתפקידים ראשיים. ב-29 באוקטובר 2021, לוהקו דזמונד צ'יאם ותמינה סאני לתפקידים חוזרים. ב-20 בדצמבר 2021 לוהקה לנה אהן לתפקיד חוזר. הסדרה הוקרנה לראשונה בנטפליקס ב-26 באוגוסט 2022.
נגייצ'ד
הקרב על בית המשפט של אפומטוקס
דייסון דניאלס
דייסון ג'יימס דניאלס (באנגלית: Dyson James Daniels; נולד ב-17 במרץ 2003) הוא כדורסלן אוסטרלי המשחק בעמדות הקלע והסמול פורוורד בניו אורלינס פליקנס.
קריירה.
דניאלס נולד וגדל באוסטרליה. בצעירותו שיחק דניאלס גם פוטבול אוסטרלי, ואף ייצג את מדינתו בתחרויות בין־לאומיות עד שהחליט להתמקד רק בכדורסל. לאחר שבשנת 2019 הצטרף לאקדמיית ה-NBA באוסטרליה, ביוני 2021 בחר להצטרף לקבוצת ג'י ליג איגנייט מליגת הפיתוח של ה-NBA. הוא שיחק במשחק הכוכבים העולים 2022, וסייע לקבוצתו לזכות בתואר. ב-26 משחקיו בליגת הפיתוח הוא העמיד ממוצעים של 12 נקודות, 7.1 ריבאונדים, 5.1 אסיסטים ושתי חטיפות למשחק. ב-16 באפריל 2022 הודיע כי יתמודד בדראפט 2022 ב-NBA.
בדראפט נבחר שארפ בבחירה השמינית על ידי ניו אורלינס פליקנס. הוא הצטרף לסגל הקבוצה לקראת ליגת הקיץ של ה-NBA, אך במשחק הפתיחה נקע את קרסולו הימני, ונעדר עד לסוף הטורניר. ב-9 ביולי 2022 חתם על חוזה בקבוצה.
קריירת נבחרות.
ב-20 בפברואר 2021 ערך את הופעת הבכורה שלו בנבחרת אוסטרליה בכדורסל במסגרת מוקדמות אליפות אסיה בכדורסל 2022. הוא רשם 23 נקודות, שש חטיפות וארבעה אסיסטים בניצחון 81–52 על ניו זילנד.
משרד ההגנה (סרביה)
משרד ההגנה (בסרבית: Министарство одбране) הוא משרד בממשלה הסרבית, האחראי על יישום מדיניות הביטחון של סרביה. בראשו עומד השר, חבר הממשלה. השר העומד בראש המשרד אחראי על ניהולם השוטף של הכוחות המזוינים של סרביה, כמו גם על גיוסם בשעת הצורך. הוא מדווח ישירות לנשיא סרביה המשמש גם כמפקד העליון של הכוחות המזוינים. ראש המטה הכללי מדווח ישירות לשר.
ב-10 באפריל 1862 נוסד בנסיכות סרביה "משרד הצבא" אשר טיפל בענייני הביטחון השוטף של הנסיכות. המשרד אוחד לתוך משרד ההגנה היוגוסלבי ב-1918. ב-1991, לנוכח פרישתן של קרואטיה, סלובניה, מקדוניה, בוסניה והרצגובינה מהאיחוד היוגוסלבי, ורק סרביה ומונטנגרו נותרו במדינה שעדיין נקראה "יוגוסלביה" וקיבלה כעת חוקה חדשה. ב-2006 נפרדו סרביה ומונטנגרו.
נבוישה סטפנוביץ' מהמפלגה הפרוגרסיבית הסרבית מכהן כשר ההגנה מאז 28 באוקטובר 2020.
שבתי זליקוביץ
הרב שבתי זליקוביץ (ט"ז באדר ה'תרצ"ז, 27 בפברואר 1937) הוא רב ישראלי ופעיל ציבורי אשר הקים וניהל ישיבות ומוסדות חינוך ועלייה, ביניהם קריית החינוך "קול מבשר" במבשרת ציון וישיבת "בית יהודה" בכפר מימון.
ביוגרפיה.
שבתי זליקוביץ נולד בשנת ה'תרצ"ז (1937) בתל אביב לישראל ואהובה זליקוביץ. למד בישיבת כפר הרא"ה אצל הרב משה צבי נריה והיה בן שבט איתנים וגרעין גחל"ת (ראשי תיבות: גרעין חלוצי לומד תורה). לצד ידידיו הרב צפניה דרורי והרב יעקב פילבר, נשלח בידי הרב נריה בכיתה י' להקים במירון ישיבה לילדי עולים. בשנת ה'תשי"ד היה ממקימי ישיבת ההסדר כרם ביבנה, ובהמשך למד בישיבת מרכז הרב אצל הרב צבי יהודה קוק.
בשנת ה'תשכ"א החל הרב זליקוביץ לשמש כר"מ בישיבת כפר הרא"ה בה למד. לאחר כשנתיים, עם חבריו הרב יוסי שריד והרב אליהו סופר, הקים את הישיבה התיכונית בני עקיבא "בית יהודה" בכפר מימון, אשר פעלה בתחילה בחוסר אמצעים מוחלט, אולם התפתחה במהירות. בהמשך הועמד בראש הישיבה הרב יעקב אריאל.
קריית החינוך "קול מבשר".
בשנת ה'תשכ"ט (1969), לאחר שישיבת "בית יהודה" בכפר מימון התבססה, הקים הרב זליקוביץ עם הרב סופר את הישיבה התיכונית "קול מבשר", על שם ספרו של הרב משולם ראטה, במבשרת ציון ועמד בראשה.
בכסלו ה'תשל"ג (1972), נערכה הנחת אבן הפינה לקריה החינוכית "קול מבשר", בסיוע חבר הכנסת אברהם עופר, חבר נאמנים, ועולי העיירה צ'ורטקוב, אשר היו מתלמידיו של הרב ראטה. הקריה התפתחה משנה לשנה וכוללת מוסדות חינוך כגני ילדים, בתי ספר, ישיבה תיכונית, כיתות עולים, כולל ועוד. בראש הקריה עמד הרב זליקוביץ.
בשנת ה'תשל"ד (1974), לצד הרב אורי כהן, ייסד הרב זליקוביץ בקריית "קול מבשר" את כולל מר"ץ (ראשי תיבות: מרכז צוותים), הנחשב כגרעין התורני הראשון, ואשר נועד בין השאר להכשרת מורים בפריפרייה. הוביל את הבאת הרב סיני אדלר ללמד בכולל מר"ץ.
בשנת ה'תשמ"ה, עם עליית יהודי אתיופיה במבצע משה, עסק במבצע לוגיסטי מורכב לגיוס תרומות ובגדים לעולים, והקים בית תבשיל מיוחד, אשר סייע בתקופה מסוימת לאלפי עולים. חמש שנים לאחר מכן, בשנת ה'תש"ן, הקים בקריית החינוך במבשרת ציון את בית הספר "לה"ב לבנות ולהבנות" (ראשי תיבות: ללימוד מקצועות הבנייה), תוך מטרה לבסס את עתידם המקצועי של בני העולים.
בסוכות ה'תשנ"ד (1993), לצד הרבנים נחום אליעזר רבינוביץ' ושלום גולד, דיקן מכללת ירושלים, הקים את "איחוד הרבנים למען עם ישראל וארץ ישראל", אשר פעל בחסות הרבנים אברהם אלקנה כהנא שפירא, משה צבי נריה ושאול ישראלי, ובשיתוף פעולה חוג הפרופסורים לחוסן מדיני וכלכלי ועוד, כנגד קידום הסכמי אוסלו, תוכנית ההתנתקות ועוד.
בשנת ה'תשפ"א (2021) זכה הרב זליקוביץ בפרס ירושלים על מפעליו החינוכיים והתורניים.
חיים אישיים.
הרב שבתי זליקוביץ נשוי לאילה ואב לתריסר ילדים (בת אחת הלכה לעולמה לאחר לידת בנה). התגורר בעבר במבשרת ציון וכיום בקריית ארבע.
ידותון הלוי החבר
רבי ידותון הלוי החבר (בערבית אבו אלחסן בן אבו סהל) היה פייטן, משורר ופוסק שפעל בעיר פוסטאט שבמצרים בראשית המאה ה-13.
היה שליח הציבור והחזן של הקהילה הארץ-ישראלית (כניסת א-שאמיין) ששכנה בבית הכנסת בן עזרא בפוסטאט (כיום בקהיר), ושימש כחבר מטעם הישיבה הארץ ישראלית. הוביל את המאבק לשימורו של המנהג הארץ-ישראלי בבית הכנסת, אל מול התנגדות רבי אברהם בן הרמב"ם ורבי יוסף ראש הסדר. ערך שני סידורים המשמשים מקור עיקרי למנהגי התפילה הארץ-ישראליים.
המאבק על מנהגי ארץ ישראל.
רבי ידותון שימש כחזן בבית הכנסת 'בן עזרא' בקהיר, שמכונה בתעודות הגניזה 'כניסת אלשמיין' ו'בית הכנסת הירושלמי'. בזמנו כבר היו חלק ממנהגי בית הכנסת מושפעים מההלכה הבבלית, אך עדיין נשתמרו מנהגים ארץ ישראליים רבים, במיוחד בתפילות השבת והחגים. המנהגים הייחודיים של בית הכנסת התבטאו באמירת פיוטים בתפילה, בקריאת התורה על פי החלוקה התלת שנתית, ובאמירת תפילת השיר ועשרת הדברות בתחילת תפילת השחרית.
כמה מפוסקי ההלכה במצרים התנגדו למנהגים הארץ ישראליים, ורבי ידותון היה ממובילי המאבק לשמירת מנהגי ארץ ישראל. בגניזה שרדו כמה מסמכים בכתיבת ידו הנוגעים לפולמוס זה.
רבי ידותון הפנה שאלה לרבי אברהם בן הרמב"ם, ששימש כנגיד יהודי מצרים בנוגע לאמירת המערביות שהייתה נהוגה בבית הכנסת הירושלמי. להשערתו של מרדכי עקיבא פרידמן, רבי ידותון כתב שאלה זו בשנות נגידותו הראשונות של רבי אברהם ושהיא נכתבה מתוך ציפייה לשכנעו בצדקת מנהגיהם של בני ארץ ישראל. תשובתו של רבי אברהם לא שרדה, אך פרידמן משער שרבי ידותון לא הצליח לשכנע את רבי אברהם שכן בשנים הבאות עמד רבי אברהם בראש המתנגדים למנהגי ארץ ישראל.
בחודש אדר ד'תתקע"א (1211) חתמו מתפללי בית הכנסת הירושלמי על אמנה שבה הם מצהירים על נאמנות למנהגיהם הקדומים. האמנה נמצאה כתובה בכתב ידו של רבי ידותון וככל הנראה הוא מנסח האמנה. באמנה מפורטים מנהגיו של בית הכנסת ונטען בה שמטרת הקמתו של בית הכנסת הייתה לצורך קיום מנהגי ארץ ישראל ולא ייתכן לשנות את המנהגים. בנוסף, מובאת באמנה רשימה של חכמי מצרים הקדומים שלא מחו במנהגי בית הכנסת. הבולטים מבין החכמים הנזכרים ברשימה, הם רב סעדיה גאון, רבי מבורך הנגיד, רב מצליח גאון, רבי שמואל בן חנניה הנגיד והרמב"ם.