קברי מקמרים וקברי ארגז אותרו בדרך כלל באתרי יישוב מן התקופות הרומית המאוחרת והביזנטית. אחת הדוגמאות הבולטות נמצאה בח'רבת סמיה, שבשוליו המזרחיים של האזור, לצד בקעה פורייה ומעיין שופע. במסגרת הסקר תועדו כ-30 מערות קבורה במדרונות הסובבים את האתר מדרום וממערב, ביניהן 14 קברי מקמרים וקברי ארגז וכן 14 קברי כוכים.
מערכות מים.
במהלך הסקר אותרו ותועדו שתי מערכות מים בנויות בעין א-סויה ובעין אל-פוקא (מערבית למושב מכורה). בשני האתרים נמצאה נקבת מעיין מרשימה באורך כ-30 מ', מדופנת אבני גזית ואבנים מהוקצעות, כולל התקרה, הבנויה לעיתים בצורת קמרון חביתי. נקבות מעיין אלו מצטרפות לסדרת מפעלי מים דומים, שתועדו בעבר בשכם ובסביבותיה ובירושלים ובסביבותיה. הדמיון בין מפעלי המים עשוי ללמד שהם הוקמו בידי רשות מקומית ועל-פי אותו ספר הדרכה. מפעל המים של עין א-סויה נמצא לצד דרך ירושלים–שכם ונראה כי סיפק מים לתחנת הדרכים הרומית שהייתה במקום. על תחנה מעין זו עשויים ללמד שרידי חאן קדום העומד במקום (חאן א-סויה) וכן שמו הקדום של האתר "ענות/חנות ברקאי", הנזכר אצל יוסף בן מתתיהו כראשית גבול ארץ יהודה לבאים אליה מצפון (מלחמת היהודים ג, 51). מפעל המים של עין אל-פוקא הוקם סמוך לח'רבת טנא א-תחתא ונועד לספק מים לעיר הרומית-ביזנטית (השומרונית?) תאנה שהוקמה במקום, על גבול המדבר. תאנה נזכרת אצל פטולמאיס ואוסביוס כיישוב גדול מזרחית לשכם.
מערות קרסטיות.
השימוש במערות טבעיות (קרסטיות) כמקומות מגורים, קבורה ומפלט היה נפוץ בארץ-ישראל משחר ההיסטוריה. תופעה זו לא פסחה על האזור ההררי שבין ירושלים ושכם, כפי שמלמדים ממצאים מעשרות מערות קרסטיות המוכרות באזור זה. בחינת תפרוסת המערות שבהן תועדה עד כה פעילות אנושית מלמדת כי מרביתן נמצאות בשוליו המזרחיים של האזור, בתחומי המדבר.
במסגרת הסקר הנוכחי נבדקו עשרות מערות קרסטיות באזור הנידון ובכלל זה קבוצת מערות הנמצאות בחלקו המערבי. הודות לתנאים במערות השתמרו בהן ממצאים רבים ומגוונים. תנאים אלו מאפשרים בדרך כלל לאסוף ממצא מקרקעית המערה ומסדקיה בלי שיהיה צורך בחפירה. ממצאי הסקר הנוכחי מצטרפים לממצאי מחקרים קודמים, המצביעים על תמונה מגוונת ומורכבת ביחס למערות האזור. מתברר שבניגוד למערות המדבר המבודדות וקשות הגישה, אשר שימשו מפלט לפליטים ולמורדים בתקופות מסוימות (כדוגמת ימי מרד בר כוכבא), הגישה הנוחה יחסית למערות המערביות ומיקומן באזור מיושב משכו אליהן אנשים שחיפשו מקום מפלט, מגורים או קבורה, במשך תקופות רבות. הממצאים ממערות "הארץ הנושבת" מלמדים על טווח שימוש נרחב, החל בתקופה הנאוליתית ועד לתקופה הממלוכית. דוגמה לכך היא מערת הנמרים, הסמוכה לעין סמיה, שבה נמצאו חרסים מתקופות שונות ובין השאר ממצאים המתוארכים לשלהי התקופה הפרסית, אשר הובאו אליה כפי הנראה בידי שומרונים שנמלטו למקום בימי אלכסנדר מוקדון (בדומה לממצאים מוואדי דליה הסמוך).
דוגמה נוספת היא מערת אל-ג'נב שתועדה מערבית לכפר עוצרין. במערה זו התגלו ממצאים למן תקופה הברונזה הביניימית ועד לתקופה הממלוכית. מטבע של הקיסר נירון ושברי כלי חרס מן התקופה הרומית הקדומה שהתגלו במערה הם עדות לחפצים שהובאו בידי פליטים יהודים בימי המרידות ברומאים.
התקופה העיקרית המיוצגת במרבית המערות המערביות היא התקופה הרומית. גילוין של מערות מפלט מתקופה זו בתחומי הארץ הנושבת מלמד על כך שלפחות חלק מתושבי יהודה ניצלו את הימצאותן של מערות טבעיות בסביבת יישוביהם ולא הרחיקו נדוד ללב המדבר. במקרים שמערות המפלט סמוכות ליישוב מן התקופה הרומית אפשר להציע את מוצאם של פליטי המערה. כך למשל למרגלות ח'רבת א-שונה, אתר יישוב גדול מימי הבית השני ומרד בר כוכבא בגדתו הדרומית של ערוץ ואדי א-שמי, תועדה מערת מפלט מימי מרד בר כוכבא שבה נתגלה בין השאר סיר בישול תמים. תגלית חשובה נוספת היא מטבע ברונזה שנטבע בידי המינהל הבר כוכבאי ומתוארך לשנים ג'–ד' למרד, שנתגלה במערת קיביא שמצפון למודיעין. מטבע זה מתווסף למטבעות דומים שהתגלו במערות ובאתרי יישוב באזור צפון הר יהודה ובשפלת לוד, המצביעים על כך שהמורדים באזור צפון יהודה החזיקו מעמד ונותרו באזור מגוריהם לפחות עד השנה השלישית של המרד. גילוין של מערות מפלט באזור המיושב עשוי ללמד כי היה למערות אלו תפקיד מרכזי ביכולת העמידה של המורדים אל מול האויב הרומאי.
ניתוח הממצאים.
תוצאות "סקר דרום השומרון החדש" מתווספות לנתוני הסקרים והחפירות שנערכו זה מכבר באזור. שילוב הנתונים הארכאולוגיים מאפשר לבחון מחדש תהליכים יישוביים ואירועים היסטוריים שפקדו את האזור במרוצת התקופות השונות. דוגמה בולטת לכך הם נתוני הסקר, המלמדים כי תקופת השיא של ההתיישבות באזור זה בימי קדם הייתה התקופה הרומית הקדומה (ולא התקופה הביזנטית כמקובל). כדי למצות את המידע שיתקבל מן הסקר הנוכחי נעשה מיון הממצא מתוך הבחנה לתקופות משנה (כגון הברזל II, ההלניסטית הקדומה והתקופה שבין המרידות). לפעולות התיעוד הנעשות במסגרת הסקר נודעת חשיבות רבה, לאור השוד וההרס הפוקדים את האזור.
העברת שלושת המחוזות משומרון ליהודה.
לפי דברי ד. רביב, התקבל בסקר מענה לשאלה בקשר למשמעות העברת שלושת המחוזות – עפרים רמתים ולוד משומרון ליהודה בראשית התקופה החשמונאית.
המידע החדש שהצטבר מלמד על התיישבות בכל רחבי הר בית-אל ובחלקים משפלת לוד במהלך התקופה ההלניסטית הקדם-חשמונאית. עיון בתוצאות הסקרים שנערכו מדרום להר בית אל ומצפון לו מלמד על חיבור והמשכיות בתפרוסת היישוב לאזור ירושלים במהלך תקופה זו. נתונים אלו משלימים את המקורות ההיסטוריים ומאפשרים לראשונה לאשש את סברת החוקרים שהציעו לראות בתושבי שלושת המחוזות אוכלוסייה מעורבת שהיסוד היהודי היה הדומיננטי בה.
פריסת אירועי מרד בר כוכבא.
לדברי א טבגר התגלו בשומרון למעלה מ-40 מערכות מסתור ומערות מפלט מתקופת מרד בר כוכבא, באחת מהן התגלו אף מטבעות: "עד עכשיו פשוט לא חיפשו" אומרים החוקרים שסוקרים את השטח. עד לאחרונה סברו החוקרים, כי מרד בר כוכבא התרכז באזור שפלת יהודה והר חברון ולא הגיע צפונית לירושלים, כלומר שבנימין והשומרון לא נכללו כלל במפת מרד זה. ממצאים חדשים וביניהם למעלה מ-40 ממערכות מסתור ומפלט שנחשפו – מצביעים כי המרד, לא רק שהתחולל צפונית לירושלים, אלא גם שהפעילות של המרד באזורים אלו, הייתה מאוד אינטנסיבית.
מערכות מסתור.
לאחר הסקר מוכרות במחקר יותר מכ-350 מערות מסתור המצויות ביותר מ-140 אתרי ישוב יהודיים בארץ יהודה – גוש ההתיישבות היהודי העיקרי בארץ ישראל בשלהי ימי הבית השני ועד מרד בר כוכבא. לדברי החוקרים, תופעת המסתור החלה בימי הבית השני אך לשיא שכלולה ותפוצתה היא הגיעה בימי מרד בר כוכבא. בימי מלחמה נועדו מערכות אלו לשמש מסתור לתקופות ארוכות וכבסיס ותשתית למרד, הן שימשו לאגירת מזון, צידה ונשק וכן מסתור לבני אדם. המחילות שהתגלו מפותלות צרות וקטנות בממדיהן ונועדו להקשות על האויב לחדור לתוכן ולהתקדם בסבך התת-קרקעי. בנוסף לכך, את המחילות היה ניתן לחסום ולנעול ביעילות ולנתק חלקים מהמערכת כלפי חוץ. לחיילים רומאים נושאי נשק ואמצעי תאורה היה קשה להתקדם בהליכה על ארבע או בזחילה בנבכי המסתור במחילות בלתי מוכרות להם. הפירים האנכיים נועדו לעצור את התנועה במחילה תוך שינוי מפלס וניתן היה לסתום את המעבר בהם על ידי חסימה באבנים.
אולי בעולם אחר
אולי בעולם אחר הוא סינגל של הזמרת הישראלית זהבה בן, אשר יצא לאור ב-5 בינואר 2021, כסינגל מתוך אלבום עתידי, על ידי חברת התקליטים הליקון. השיר נכתב על ידי נעם חורב, הולחן על ידי אלון פרץ והופק על ידי גיא דאן.
רקע וכתיבה.
השיר תואר על ידי ישראל היום כ"בלדה ים-תיכונית", ונאמר כי לשיר שני תפקידים, תוך שהתפקיד הראשון הוא "להציג את יכולותיה הווקאליות העדיין מרשימות של אחת מכוכבות הזמר המזרחי הוותיקות בארץ" והתפקיד השני הוא "לרגש". מילות השיר תוארו כ"טקסט פוסט פרידה קטן ויפה על שברי אהבה קטנים".
השיר יצא לאור במהלך השתתפותה של בן בעונה ה-11 של תוכנית המציאות האח הגדול.
וידאו קליפ.
הווידאו קליפ שיצא עבור השיר פורסם באתר יוטיוב בסמוך לצאת הסינגל עצמו ובוים על ידי לירן סגל.
הצלחה.
השיר הגיע לראשונה למקום ה-20 במצעד השבועי של מדיה פורסט, תוך שצבר כ-43 השמעות בתחנות הרדיו בישראל. שבועיים לאחר מכן, הגיע השיר למקום הראשון, עם 128 השמעות. השיר הוא שירה הראשון של בן שהגיע להישג זה מזה 7 שנים; ב-4 באוגוסט 2013 הגיע השיר "קול העולם" בדואט עם מרגלית צנעני למקום הראשון במצעד.
ביקורת.
עמי פרידמן מישראל היום אמר על השיר כי "אם בפזמון היא נשמעת כמו גרסתה הקלאסית והמסלסלת, בבתים אפשר לשמוע אפילו ניסיוניות", וטען כי "כמו העכשוויות שבכוכבות הפופ, גם זהבה יודעת לירות שורות בקצב" וכי "למען האמת, היא עושה זאת לא רע בכלל". לעומת זאת, דודי פטימר העניק לשיר ביקורת מעורבת, באומרו כי "היא אמנם מגישה ברגש ובקול מלטף את הטקסט המצוין שזוכה ללחן טוב, אך חסרה בשיר האנרגיה, חסר הפלפל וחסרה פשוט התשוקה שלעיתים מאפיינים את בן בשיריה", והוסיף כי "השיר קליט וטוב, אבל לא בעל סיכוי רב להישמר בתודעה הקצרה כי הוא לא מבושל מספיק לדעתי והשבלוניות שבו היא בעוכריו". באתר פרוגי, נאמר כי " השיר בהחלט מצוין, ואת זהבה אהבנו מאוד עוד לפני, אז היום אנחנו כבר לגמרי מאוהבים! מקווים שכאשר היא תצא מהבית, היא תקרא את הכתבה הזו, ותדע ששמחנו על ההזדמנות להכיר את האישיות האמיתית והאותנטית של זהבה, ולא רק את של זהבה בן".
Klonoa
ג'וני אורלנדו