המרכזים לבקרת מחלות בטייוואן (CDC, החליטו על הפעלת אמצעי בדיקה לטיסות נכנסות מווהאן. סגן המנהל לואו יי-ג'ון העלה אזהרה לעמיתיו, לאחר שקרא על ההתפרצות במערכת לוחות המודעות PTT . בסופו של דבר, לטייוואן יהיו פחות מ-500 מקרי קורונה עד ספטמבר 2020, והיא תצליח להישמר מפני התפרצות עד מאי 2021.
השורדים (סדרת טלוויזיה)
השורדים (ברוסית: «Выжившие») היא סדרת טלוויזיה רוסית שביים אנדריי פרושקין והופקה על ידי Luk-Film ו-OKKO Studios עבור רשת Okko. פרק הבכורה שודר בקיץ 2021. בסדרה כיכבו ארתור סמוליאנינוב, אלכסיי פילימונוב, אנה סליו, סרגיי בונדארצ'וק, ולנטינה לוקשצ'וק וגלב פוסקפאליס.
הסדרה מתרחשת בעיר רוסית קטנה, שם מופיע וירוס קטלני. רוב התושבים מתים ורק אנשים בודדים נותרו בחיים, הנגועים במחלת שינה: אנשים אינם יכולים להתעורר בעצמם ולאחר שעתיים של שינה הם נופלים לתרדמת. הסרט שאב השראה מרומן מאת איליה קולוסוב בשם "השורדים רוצים לישון".
עלילה.
עיר תעשייה רוסית בינונית, בה לא קורה דבר מעניין, מוצאת את עצמה לפתע בימי הביניים החדשים ללא חשמל, מים ותקווה לעתיד תקין. ראשית, מגפה לא ידועה חיסלה את רוב אוכלוסיית העיר ואז הניצולים המעטים נפגעים ממחלת שינה: אם מישהו יחליט לישון יותר משעתיים, אז האדם הזה כבר לא יתעורר. מי שנרדם נופל למצב הדומה לתרדמת.
השלטון במקום הנורא הזה נתפס במהירות על ידי קבוצות פשע. אך עד מהרה מופיעה המשטרה המקומית (כמעט ערנית), שמנסה לעזור לתושבים. כל הכניסות לעיר נשלטות על ידי הצבא וזה לא ממש ברור איך העולם נראה כעת מעבר למחסומים.
מטופל מבית החולים הפסיכיאטרי לשעבר סשה מורוזוב חוזר הביתה. אך כתוצאה מהתפרצות הנגיף נותרה רק אחת מבני משפחתו - אחותו, כאשר בעלה ובנו מתים במהירות. סשה פוגש בטעות את נסטיה, בתה ליזה ומורתה של הילדה אוליה. הם מאחדים כוחות כדי לשרוד.
מוקדם יותר ראה סשה את נסטיה בחלומותיו. הוא כבר מזמן מתבלבל בין מציאות ופנטזיה ולכן הוא עדיין לא יכול להאמין שזו בחורה אמיתית מולו ולא המצאה, שלא יוצאת מראשו. מהר מאוד נסטיה נרדמת וסשה מתחיל לטפל בה.
את ליזה לוקחים אל אביה, חייל הכוחות המיוחדים שחזר לאחרונה מסוריה. המלחמה מעולם לא נגמרה בשבילו, רק עכשיו התחילה חדשה, הוא רואה שליחות חשובה בסיוע לניצולים.
בשלב מסוים, הגיבורים מבינים שהם צריכים לעזוב את העיר, יש רק מוות סביבם. השאלה היחידה היא מתי הוא מגיע אליך. אומרים שבמקום רחוק יש מכון מסתורי, שבו נלחמים במגפה. הפסיכיאטרית לברובה מאמינה שסשה מורוזוב יכול לעזור לכל העולם. היא יודעת איפה המכון. שווה לפחות לנסות להגיע לשם.
הפקה.
הפרויקט הוכרז בשנת 2019. הבמאי היה אנדריי פרושקין, המפיק היצירתי היה בוריס חלבניקוב. התסריט נכתב על ידי אלכסנדר לונגין, רומן וולבוב וילנה ואנינה.
פרק הבכורה שודר בניז'ני נובגורוד, במסגרת פסטיבל לסדרות אינטרנט בשם Realist Web Fest שהתקיים ב-21 ביולי 2021. החל מ-12 באוגוסט 2021, הסדרה זמינה לצפייה ברוסיה בשרתי ספק שירותי הזרמת המדיה Okko.
ביקורת.
לדברי המבקר יגור מוסקוויטין, הסדרה נשארה בצל הסדרה "הצלה", מאחר שהיוצרים לא יכלו לחשוב על רעיון "פורץ דרך".
פרוגמנוכלוס
פרוגמנוכלוס (שם מדעי: Proganochelys; מילולית: "צב קדום בהיר") הוא סוג של זוחל קרוב לצבים שחי בתור הטריאס לפני 210 מיליון שנה. הוא תואר בידי החוקר הגרמני גאורג באוור ב-1887. הסוג כולל מין יחיד - "Proganochelys quenstedti", אם כי בעבר מינים נוספים שויכו אלו.
ממצאיו של הזוחל התגלו בגרמניה, גרינלנד ובכמה תצורות בתאילנד, דבר המצביע על כך שהתקיים בעיקר בלאוראסיה. הוא חי באקלים טרופי וסמוך למקווי מים, אם כי לא ברור אם היה זוחל מימי מובהק.
זוחל זה דמה במראהו לצב והיה בעל שריון על גבו שהשתלב עם כתפיו ויצר חלל צלעות עבה ששימש להגנה, עם זאת רואים בו יצור קדום יותר מהצבים המודרניים אך קשור לאותה קבוצה - טסטודינטה. הוא הגיע לאורך 3 מטרים ונראה שהיה צמחוני, מאחר שמבנה המקור חסר השיניים הועיל בעיקר לאכילת צמחייה. בניגוד לרוב הצבים היה לו זנב בולט כשל לטאה שלא היה יכול להיכנס לשריונו. ישנה מחלוקת אם הצב היה יבשתי מובהק או שחי כצב מים באורח אמפיבי.
השורדים (סדרת טלוויזיה, 2021)
אבות הניהול
אבות הניהול הוא ספר הדרכה למנהל ויזם, המבוסס על עקרונות היהדות כפי שהם מתבטאים בפרקי אבות, ומכאן שמו. הספר נכתב בידי יניב פוגל וזיו אלול, ויצא לאור במרץ 2022 בהוצאת ידיעות ספרים.
בהשקת הספר השתתפו, בין היתר, אנשי עסקים, עיתונאים ופוליטיקאים. כל הכנסות הספר מועברות לארגון "בנועם".
תוכן הספר.
מטרת הספר המוצהרת היא "לשלב בין חוכמת העבר לפרקטיקה עכשווית". הספר עוסק בפיתוח אינטליגנציה רגשית אצל המנהל, ניהול עובדים מיטבי ואיזון אידיאלי בין עבודה, בילוי ורוח.
הספר מחולק לשבעה פרקים, שכל אחד מהם נפתח בציטוט מפרקי אבות ויישום שלו כלפי דילמה מודרנית. לאורך כל פרק שלובים מקורות וסיפורים היסטוריים מהיהדות, לצד תובנות והתרחשויות מודרניות ויחד הם מצטרפים לתובנות מעשייות וקונקרטיות. בסוף כל פרק מצורף ריאיון עם מומחה ניהול בינלאומי, דוגמת יוני אסיא, צ'ארלס בואזיז (מנכ"ל אינטקס), ג'ודי קאופמן דייוויס (סמנכ"לית בכירה ודיקרטורית ב-HW) ואחרים.
קישורים חיצוניים.
על הספר:
סילביזאורוס
סילביזאורוס (שם מדעי: "Silvisaurus"; מילולית: "לטאת יער") הוא סוג של דינוזאור ממשפחת הנודוזאוריים שחי באמריקה הצפונית במשך הקרטיקון העליון לפני 96 עד 93.5 מיליון שנה מזמננו. הסוג תואר לראשונה ב-1960 בידי החוקר תאודור ה. איתון (Theodore H. Eaton). נמצא רק ממצא בודד של הדינוזאור במשקעים בקנזס, על קרקעית נהר רדוד קדום. הממצאים היו חלקיים ושבורים והם נאספו ונשלחו לאוניברסיטת קנזס. מקור השם הוא על המיקום המיוער שבו נמצאו המאובנים לראשונה.
הסילביזאורוס היה דינוזאור באורך 4 מטרים ובעל גולגולת באורך 33 ס"מ והוא דמה במראהו לזאורופלטה והיה בעל כסות אוסטאודרם נוקשה על גופו ובנוסף הכיל זוג זיזים ארוכים על כתפיו ועל תחילת זנבו. היה זה נודוזאור פרימיטיבי מאחר שלמינים המאוחרים לא היו שיניים בלסתותיהם דמויות המקור. הוא היה אוכל צמחים שאולי נע בקבוצות קטנות ביערות הקדומים של אמריקה הצפונית.
קבר נחום האלקושי
קברו של נחום הנביא, הוא נושא שנוי במחלוקת. מקום קבורתו של נחום אינו מתואר בתנ"ך, וקיימות מספר מסורות לגביו. האחת בעיר אלקוש שבעיראק ואחרת בכפר נחום שתועדה לראשונה בכתבי יצחק חילו מהמאה ה-14, רבי חיים ויטאל מהמאה ה-16 ועוד.
הפסוק הראשון בספר נחום: "מַשָּׂא נִינְוֵה: סֵפֶר חֲזוֹן נַחוּם הָאֶלְקֹשִׁי" מזכיר את שם עירו. ישנן מספר שיטות באשר למקומה. על פי חלקן נמצאת אלקוש בארץ ישראל (ביהודה או בגליל, שם נמצא כיום מושב אלקוש), ולפי שיטה אחרת אלקוש היא עיר הנמצאת מספר ימי הליכה מנינוה שבצפון-עיראק, שם נמצאת עיר בשם זה ועל שמה נקראים רבים מיהודי האזור בשם קאשי). על פי האחרונה, היה נחום אחד מגולי עשרת השבטים.
המצבה המיוחסת כמקום קבורתו וקבורת אשתו של נחום, נמצאת באחד מבתי הכנסת האחרונים שנותרו בעיירה אלקוש בכורדיסטן העיראקית. כתובות באותיות עבריות, מתנוססות על קירות הקבר.
זיהוי הקבר.
הארכאולוג אוסטן הנרי לייארד, שביקר בצפון עיראק בשנת 1847, דיווח כי על פי "מסורת עתיקה מאוד" הכפר מכיל את קברו של נחום הנביא. בעוד שהירונימוס איתר את מקום הולדתו של נחום בגליל. לייארד חשב שלמסורת באלקוש שבעיראק יש משקל כלשהו, למרות היעדר כתובות או שרידים עתיקים מהמאה ה-7 לפנה"ס (תקופת הזמן בה מזוהה תקופת חייו של נחום). יהודי עיראק עלו לרגל לאתר במהלך חג השבועות, ו"מי שלא עלה לרגל לקבר נחום עדיין לא ידע הנאה אמיתית", הייתה אמירה נפוצה.
בשנת 1891 טען הגאוגרף הצרפתי ויטאל קוינט, כי בשנת 1883 הועברו עצמותיו של הנביא נחום מהקבר באישון לילה, והוטמנו בתוך עמוד ליד השער המלכותי של כנסיית מאר-מיכה בעיירה אלקוש.
כאשר עלו לישראל בשנת 1950, הפקידו האפוטרופוסים היהודים, משה וסעידה ברזני, את הטיפול בבניין בידי קתולי כלדי מקומי. משפחתו שמרה על המקום מאז, אך היה בסכנה שארגון המדינה האיסלאמית יגיע למקום ויהרוס אותו, כפי שעשה באתרים דתיים אחרים בעיראק שאינם קדושים למוסלמים.
האתר ניצל מהכיבוש של המדינה האיסלאמית, אך סבל מהזנחה מתמשכת שהביאה לסכנת קריסה. ב-2018 ייוצב המבנה, ובעקבות ביקור באפריל 2019 של הממונה האמריקני על היחסים עם עיראק במתחם קבר נחום, הודיעה ארצות הברית על סיוע כספי שתעביר כחלק במאמצי השימור של המקום. בהמשך החלו עבודות שיפוץ ושחזור בשותפות עם הממשלה הכורדית, ARCH (הברית לשיקום אתרי מורשת) ובייעוץ של מוטי זקן. בשיפוץ השתתפו שני מהנדסים ישראלים, יעקב שפר ומאיר רונן, שהגיעו למקום בחסות הממשלה הכורדית. השיפוץ הושלם בקיץ 2021 בעלות של 2 מיליון דולר.
איזוגלוסה
איזוֹגְלוֹסָה – המכונה גם הֶטרוגלוסה, ובעברית תופעה מבחינה או תכונה מבחינה – היא קו הגבול הגאוגרפי של תכונה או תופעה לשונית מסוימת, כגון הגיית תנועה, או משמעות של מילה, או תכונה צורנית או תחבירית כלשהי. זהו מושג המשמש בבלשנות היסטורית ובדיאלקטולוגיה (חקר הניבים). תכונות ותופעות המשמשות כאיזוגלוסות עוזרות במיון שפות למשפחות ולענפים, ובחלוקת רצף לשוני לניבים.
ניבים מרכזיים מתוחמים בדרך כלל על ידי מקבצים של איזוגלוסות. למשל, (Benrath) מבדיל את הגרמנית העילית מיתר השפות הגרמאניות המערביות, ו מפריד בין השפות האיטלקיות הצפוניות לבין ניבים איטלקיים מרכזיים.