כלור יכול להחליף את החמצן בתור מחמצן המספק אנרגיה ביולוגית לאורגניזם מבוססי פחמן או לא, אך הקושי ברעיון זה שחמצן נפוץ יותר מכלור, ולכן כוכב לכת בעל רמות גבוהות של כלור שיכול לכלכל אורגניזמים באטמוספירה סביר פחות מכוכב לכת עשיר בחמצן. בכדור הארץ, כלור נפוץ בדרך כלל במינרלים ובתרכובות מסוימות.
החלפת זרחן בארסן.
ארסן דומה באופן כימי לזרחן, אך הוא רעיל לרוב היצורים החיים בכדור הארץ. הוא שולב בביוכימיה בכמה אורגניזמים לדוגמה אצות ימיות המורכבות מחומרים אורגנים מ־arsenosugars ו־arsenobetaines וגם בקטריות כגון Chrysiogenes arsenatis יכולות לשלב ארסן לחומרים אורגניים אחרים.
מדענים משערים שבתקופות קדומות יותר, חיידקים השתמשו בארסן בתור עמוד השדרה של הדנ"א שלהם.
התנגדות לתרחיש זה שבשימוש בארסן פחות יציב מהשימוש בזרחן, כך שמתקבל שהארסן אינו מתאים לתפקיד זה.
סלניום או טלור כמחליפים לגופרית.
ידוע שבכמה אורגניזמים יש שימוש בסלניום במקום בגופרית בתור מרכיב לחומצות האמינו מתיונין וציסטאין (סלנו-מתיונין וסלנו-ציסטאין) ובכמה פטריות יש שימוש בטלור בתפקוד דומה לגופרית. מקובל להשתמש בסלנומתיונין בתוך מצע המזון (מדיה) שנותנים לחיידקים מותמרים (מהונדסים גנטית) בניסויים שבהם נעשה שימוש בקריסטלוגרפיה בקרני רנטגן.
חיים לא מבוססי מים.
כדומה לתרכובות פחמן, כל החיים הידועים כיום דורשים מים כממסים. זה הוביל לדיון על השאלה אם אפשר שנוזלים אחרים יכולים לשמש בתפקיד דומה למים. אפשר שצורת חיים יכולה להתקיים בחומרים נוזלים כחומצה גופריתית, מימן או חנקן נוזלי, פחמימנים ומתאן נוזלי כפי שאמר הביוכימאי סטיבן בנר.
קרל סייגן תיאר שחיים יכולים להתקיים גם ללא מים, כך שחומצה הידרופלואורית או אמוניה יכולים לשמש בתור חלופה למים.
מתאן כחלופה למים.
בכוכב הלכת טיטאן יש אגמים של מתאן, שיכולים לשמש כממס על פני טווח רחב של טמפרטורות, למרות שמתאן אינו קוטבי כמו מים. יש ויכוח על יעילות המתאן לעומת מים או אמוניה. מים הם ממס חזק יותר ממתאן המאפשרים הובלה קלה יותר של חומרים לתא, עם זאת, מים מגיבים יותר בקלות עם חומרים, כך שהם יכולים להרוס ולשבור מולקולות אורגניות גדולות בתהליך הידרוליזה. חיים שתלויים בממס זה לא ייקחו סיכון לשבירת מולקולות אורגניות בדרך זו.
גורמים ביוכימיים אחרים.
פעולת פוטוסינתזה ללא צבע ירוק.
פיזיקאים ציינו כי, בעוד פוטוסינתזה על פני כדור הארץ כרוכה בדרך כלל בצמחים ירוקים, מגוון רחב של צמחים צבעוניים יכולים לתמוך בתהליך החיוני עבור רוב בעלי החיים על פני כדור הארץ. בעוד שצבעים אחרים עשויים להיות מועדפים במקומות שבהם קרינה מהכוכבים שונה מכדור הארץ.
מחקרים מצביעים שצמחים פוטוסינתטיים כחולים סבירים (בגלל אור הכחול הנספג באטמוספירה). אך גם יכולים להיות צמחים אדומים או צהובים היכולים לקיים תהליך פוטוסינתזה.
הצמחים הראשונים שהיו על פני כדור הארץ היו אולי בצבע קצת שונה מהיום, מכיוון שבתקופה הגאולוגית הראשונה שהיו צמחים, השמש הייתה פחות בהירה, והסינון של האור היה שונה בגלל הרכב האטמוספירה.
שחור הוא צבע אופטימלי להמרת כל האור לאנרגיה בצורה יעילה ככל האפשר, ואחת השאלות המעניינות בהקשר זה היא מדוע הצמחים אינם שחורים.
אטמוספירות אלטרנטיביות.
הגזים שיש באטמוספירה על פני כדור הארץ השתנו בהיסטוריה הארוכה של האטמוספירה, הפוטוסינתזה שינתה את האטמוספירה בירידה בפחמן דו-חמצני, הגדלה חלקה יחסית של חמצן מולקולרי והשתתפות במחזור החנקן. החיים של האורגניזמים המודרניים היו בלתי אפשריים עד להתרחשות אסון החמצן
שינויים בהרכב הכימי של האטמוספירה משפיעים רבות על הביוכימיה והמורפולוגיה של החיים. לדוגמה, כאשר כמות החמצן באטמוספירה הייתה גדולה מהיום, בעלי חיים היו יותר גדולים, ולהפך. תיעוד לכך ניתן למצוא בליבות קרחונים מאובנים.
גאורג פיליפ פרידריך פון הארדנברג
בית הכנסת אליהו הנביא (אלכסנדריה)
בית הכנסת אליהו הנביא ברחוב דניאל הנביא (Nabi Daniel street) באלכסנדריה היה בית כנסת מרכזי הוא נבנה בין השנים 1848–1850, ונקרא אז "בית הכנסת החדש". המבנה תוכנן על ידי האדריכל לאון ברזילון (Léon Barcilon) בסגנון האקלקטי.
כיום אין פעילות בבית הכנסת, והוא פתוח למבקרים בימים ראשון עד חמישי. סביב בית הכנסת יש אבטחה מטעם ממשלת מצרים.
ההיסטוריה של בית הכנסת.
רבי עובדיה מברטנורא, שביקר באלכסנדריה בשנת 1487, מצא בה שני בתי כנסת. אחד מבתי הכנסת היה בית כנסת "אליהו" על שם אליהו הנביא, שנוסד בשנת 1354.
בית כנסת זה נחרב במאה ה-18, על-פי הצו של נפוליאון, ובשנת 1848 תוכנן ונבנה מחדש על ידי אדריכל איטלקי במתכונת המזכירה קתדרלה אירופאית גדולה, כפי שהבניין נראה כיום באלכסנדריה. גודלו ופארו של בית הכנסת מהווה עדות לקהילה יהודית גדולה ותוססת אשר הייתה בתקופה זו בעיר.
בית הכנסת הנוכחי אמנם גדול ומרשים, אך כנראה לא כמו בית הכנסת הגדול שהיה בעיר בימי התלמוד, שנקרא "דיופלוסטון של אלכסנדריה" – ומתואר כך בתוספתא במסכת סוכה:
בית הכנסת מתקופת התלמוד נחרב במהלך מרד התפוצות שפרץ בשנת 115 לספירה.
בית הכנסת כיום.
בית הכנסת "אליהו הנביא" כיום נותן תחושה של קהילה יהודית גדולה ותוססת, אך בפועל הקהילה דלה ומעטה. במתחם בית הכנסת מרוכזים מוסדות הקהילה: בית הכנסת, בניין משרדי הקהילה, לשכת בית הדין הרבני של אלכסנדריה, בניין בית הספר היהודי, וחצר גדולה עם צמחייה וגינה מטופחת אך בפועל אין נוכחות יהודים והם משמשים רק לצורכי המבקרים והתיירים. בבית הכנסת אין מניין, בחדרי בית הדין נותרו רק השלטים והריהוט, בית הספר היהודי מושכר לבית ספר מוסלמי ורק הכותרת בראש הבניין מזכירה את אלפי התלמידים שעברו דרכו במשך השנים. בית הספר, שנוסד בשנת 1907, פעל עד שנת 1956 וכלל גן ילדים, בית הספר לבנים ובית הספר לבנות.
מר יוסף גאון, נשיא הקהילה כיום, בא ממשפחה מיוחסת במצרים שכן אביו היה לפני שנים רבות החייט האישי של נשיא מצרים גמאל עבד אל נאצר ולכן תמיד שמרו על אביו ועל משפחתו מפני הגירושים והפרעות השונות אשר נפלו על ראשם של היהודים. על שולחנו מונחת תמונת הרבי מלובביץ. הוא יושב במשרדו בקהילה במשך רוב שעות היום ומנסה לטפל בכל התחומים הדרושים להמשך קיומה של הקהילה. ועושה כל מאמץ לשמור על בית הכנסת ועל חיים יהודים עבור מעט היהודים הגרים בעיר. כיום יש באלכסנדריה 23 יהודים - ארבעה גברים ותשע עשרה נשים, שחלקן הגדול נשואות לנוצרים או מוסלמים, אך באות לבית הכנסת בחגי ישראל. לקראת מועדי ישראל, ימים נוראים וחג הפסח, הקהילה עושה מאמץ להביא צעירים מחוץ למדינה כדי להשלים מניין והשמחה רבה כאשר ניתן לחדש את קול התפילה בבית הכנסת הגדול והמפואר של אלכסנדריה.
בשנים האחרונות היה בית הכנסת מוזנח וללא אחזקה. אך הביקורים של יהודים רבים ממדינות שונות נמשכו כל השנים מאז הסכם השלום עם מצרים.
עקב נזקי מים בקומה העליונה, התמוטטה התקרה בעזרת הנשים ונודע שממשלת מצרים הקציבה כ־6 מיליון דולר לשיפוץ כללי של בית הכנסת בדצמבר 2019 פורסם שהשיפוץ הסתיים. בית הכנסת נחנך לאחר השיפוץ ב-9 בינואר 2020. פועל כיום כמוזיאון ואינו פעיל לעריכת תפילות.
יבגניה קניבה
כיסא במאים
כיסא במאים (באנגלית: Director's chair) הוא כיסא קל, מתקפל, שניתן לקפלו בתנועת מספריים. משענת הגב של הכיסא והמושב עשויים בד או פלסטיק גמיש ומתקפל. רגלי הכיסא וידיותיו עשויים לרוב עץ ולעיתים נדירות יותר עשויים מתכת או פלסטיק.
הכיסא מתקפל, ונייד, דבר המאפשר להעבירו בקלות ובמהירות ממקום למקום. השימוש בכיסאות כגון אלה ככיסאות עבור הבמאי וצוות הפקת סרטי קולנוע הביאו למתן שם זה לכיסא, אף שמקור עיצוב כיסא זה במאה ה-15. השימוש בכיסא זה בעת החדשה התחדש בשנת 1892 כאשר חברת רהיטי גולד מדל קמפ (Gold Medal Camp Furniture company) החלה ליצרו. עיצוב זה זכה בתחרות עיצוב שנערכה במסגרת היריד העולמי שנערך בשיקגו בשנת 1893.
כיסא במאי
מזון תינוקות
אנדר בגלות
אנדר בגלות (באנגלית: Ender in exile) הוא ספר מסוגת המדע הבדיוני מאת אורסון סקוט קארד שיצא לאור בשנת 2008. הספר הוא החמישי שיוצא בסאגת אנדר אך עלילתו מתרחשת בין הספר הראשון, המשחק של אנדר, לבין קול למתים ובמקביל לעלילת שלושת ספרי ההמשך לספר הצל של אנדר.
עלילה.
לאחר הניצחון במלחמת הבאגים, אנדר ואחותו, ולנטיין, טסים עם ספינת מתיישבים על מנת שאנדר יתפקד כמושל של מושבת "שייקספיר" החדשה שתבנה על עולם באגים כבוש. החלק הראשון של הספר מתמקד במאבק הכוחות בין אנדר לבין קפטן הספינה. החלק השני של הספר מתמקד בחייו במושבה, ולמעשה מרחיב את הפרק האחרון של הספר "המשחק של אנדר". בחלק האחרון בספר, אנדר נוסע לעולם המושבה גנגס, על מנת לעזור לווילרומי, ילדה נוספת מבית הספר לפיקוד שהפכה למושלת מושבה, להתמודד עם איום מצד רנדל, צעיר מבריק שמתברר כאחרון ילדיו החטופים של בין.
אורי לוי (שדרן)
אוּרי לוי (נולד ב-25 בינואר 1952) הוא עיתונאי, קריין ומנחה טלוויזיה ישראלי, מבכירי שדרני הספורט בישראל, ולשעבר מנהל חטיבת החדשות של הערוץ הראשון, שבו הוא עבד משנת 1977 עד 2017, עת עבר לתאגיד השידור הישראלי. לוי נחשב לאחד משדרני הספורט המובילים בישראל. הוא שידר רבים מהמשחקים של קבוצות הכדורסל של מכבי תל אביב והפועל ירושלים בגביעי אירופה, וכן אירועי ספורט במשחקים אולימפיים ובמסגרות אחרות. אחד השידורים הזכורים שלו, היה שידור הקרב של יעל ארד באולימפיאדת ברצלונה (1992), שהקנה לה מדליית כסף ולישראל מדליה אולימפית ראשונה.
ביוגרפיה.