5xx – השרת לא הצליח למלא אחר הבקשה כתוצאה מכשל פנימי.
אם לקוח מקבל תשובה מהשרת שמכילה קוד שלא מוכר לו, הפרוטוקול מציע ללקוח לשייך את הקוד לאחת המחלקות הנ"ל לפי הספרה הראשונה ולפעול כאילו שתי הספרות הנותרות היו 00. כך מתאפשרת הרחבה של הפרוטוקול תוך שמירה על תמיכה לאחור.
HTTP 1.1 מגדיר 41 מספרי מצב בצירוף ההסבר הטקסטואלי הנלווה להם, אף על פי שאין חובה להשתמש בהסברים המופיעים בפרוטוקול.
להלן כמה ממספרי המצב הנפוצים ברשת האינטרנט:
שדות כותרת.
הגרסה הנוכחית של HTTP תומכת ב-47 שדות כותרת, נוסף על מספר הרחבות שהתווספו עם הזמן כגון תמיכה בCookies או בקשת DNT, Do Not Track (אי עקיבה) מהשרת. רבים מהם מבוססים על פרוטוקול MIME המשמש לשליחת הודעות בדואר אלקטרוני. כמעט כל השדות הם אופציונליים, פרט ל-host עבור בקשות, ושדות מסוימים המציינים את אורך גוף ההודעה עבור הודעות שבהן הוא לא ריק. עם זאת, מספר שרתים (כגון זה של ויקיפדיה העברית) מחייבים שימוש בשדות שאינם חובה בדרך כלל.
חיבור קבוע.
עד גרסה 1.0 הלקוח נאלץ לפתוח ולסגור את החיבור מחדש פעמים רבות, גם כשהיה ידוע מראש על מספר בקשות שעתידות להישלח לאותו שרת. סגירה של החיבור כאשר ידוע שמיד יתבקש לפתוח אותו מחדש, ובקשה לפתיחה שלו מיד לאחר מכן, יוצרת עומס מיותר. לכן לקוחות ושרתים ניסו ליישם שיטה לשימוש בחיבור יחיד עבור מספר בקשות. השיטה שיושמה ייעלה מצבים שתוארו לעיל, אך יצרה מספר בעיות בחיבורים לשרתי פרוקסי.
גרסה 1.1 שיפרה את המנגנון כך שיהיה ניתן להשתמש בו גם עם שרתי פרוקסי. המנגנון נוצר כך שיתאים גם למנגנון הקודם וגם לשרתים ישנים יותר. בנוסף, תוארו מספר מנגנונים ומוסכמות לשימוש יעיל ב"חיבור קבוע" (persistent connections), הוגדר אופן הטיפול בבעיות שעלולות להיווצר באחת או יותר מהבקשות והוקדש קוד מצב מיוחד, שמספרו 100, לניצול נוסף של המנגנון.
מטמון.
השליטה במטמון ב-HTTP נעשית בשני אופנים, הנקראים "מנגנון האימות" ו"מנגנון התפוגה". מנגנון האימות מבוסס על פריט מידע שמוצמד לכל עמוד ונשלח יחד איתו. פריט המידע הזה יכול להיות התאריך האחרון בו שונה העמוד או מספר זיהוי הקרוי Entity tag המשתנה בכל פעם שתוכן העמוד משתנה. כשלקוח או שרת מטמון שולחים בקשה לעמוד מסוים שיש בידם עותק שלו שהתקבל מבקשה קודמת, הם מצרפים לבקשה את אחד מהנתונים האלו שנשלח בפעם האחרונה שהעמוד התקבל. לפי הנתון הזה, השרת יכול לדעת אם העותק עדכני, ואם לא – לשלוח את העמוד המעודכן במלואו, כפי שהיה שולח בתגובה לבקשה רגילה (כולל הנתונים החדשים שמצורפים אליו). אם העמוד לא השתנה, השרת שולח תשובה קצרה ללא גוף, שקוד המצב שלה הוא 304 (Not Modified), ובכך חוסך את שליחת העמוד כולו.
מנגנון התפוגה מבוסס על הצמדת "תאריך תפוגה" לכל עמוד שמתקבל מהשרת. עד לתאריך זה, ניתן להשתמש בעמוד שהתקבל ללא כל תקשורת נוספת עם השרת. לאחר שהתאריך עבר, הבקשה הראשונה שתתקבל תישלח אל השרת לשם קבלה מחודשת של העמוד, לעיתים תוך שימוש במנגנון האימות. תאריך התפוגה יכול להיקבע על ידי השרת, אולם לרוב הוא נקבע בעזרת כללי אצבע על ידי המטמון בהתחשב בתאריך הנוכחי, בתאריך השינוי האחרון של העמוד אם הוא ידוע ובנתונים נוספים.
מנגנונים אלה פועלים בעזרת מספר שדות כותרת מיוחדים, ובעיקר בעזרת השדה Cache-Control המשמש הן לקוחות והן שרתים לשליטה באופן שבו הצד השני יטפל במטמון. בעזרתו, לקוח יכול להורות לשרת מטמון שעשוי להימצא בינו לבין השרת המקורי לאמת את העמוד שהוא מבקש אפילו אם נמצא אצלו עותק תקף של אותו עמוד, או לחלופין לשלוח לו את העמוד רק אם הוא נמצא אצלו בזיכרון מבלי לתקשר עם השרת. שרתים יכולים להורות ללקוח או לשרתי מטמון לא לשמור את העמוד שהם שולחים, לשמור אותו רק בתנאים מסוימים וכו'. שדות כותרת נוספים משמשים להצמדת נתונים רלוונטיים לעמודים שהשרת שולח או לבקשות אימות של עמודים שנמצאים בזיכרון מטמון.
דוגמאות.
הדוגמאות הבאות התקבלו בעזרת לקוח טלנט של יוניקס, עם
telnet www.google.com 80
80 הוא מספר הפורט בו השרת ממתין לפניות. telnet הוא שם התוכנית המפעילה לקוח טלנט במרבית מערכות ההפעלה. www.google.com הוא שם המתחם בו נמצא השרת. הוא יתורגם על ידי לקוח הטלנט לכתובת IP לפני שהלקוח יוכל לפנות לשרת.
מספור השורות להלן נועד לנוחות, ואינו חלק מהפרוטוקול. שורות ריקות המתחיבות על ידי הפרוטוקול מסומנות בצבע צהוב, וכיתוב בהן אינו חלק מהפרוטוקול.
פניה למנוע החיפוש גוגל בגרסה HTTP/1.0.
תשובת השרת.
HTTP/1.0 302 Found
Cache-Control: private
Content-Type: text/html; charset=UTF-8
Location: http://www.google.co.il/?gfe_rd=cr&amp;i=LhIOWOfFM6Hz8wfj_ICADQ
Content-Length: 261
Date: Mon, 24 Oct 2016 13:52:46 GMT
&lt;HTML&gt;&lt;HEAD&gt;&lt;meta http-equiv="content-type" content="text/html;charset=utf-8"&gt;
&lt;TITLE&gt;302 Moved&lt;/TITLE&gt;&lt;/HEAD&gt;&lt;BODY&gt;
&lt;H1&gt;302 Moved&lt;/H1&gt;
The document has moved
&lt;A HREF="http://www.google.co.il/?gfe_rd=cr&amp;amp;ei=lCYOWIy6EKvz8wfG_YCQBA"&gt;here&lt;/A&gt;.
&lt;/BODY&gt;&lt;/HTML&gt;
פניה למנוע החיפוש של גוגל בגרסה HTTP/1.1.
הלקוח פונה לשרת.
host: www.google.com
בסוף הכותרת נדרשת שורה ריקה
תשובת השרת.
HTTP/1.1 302 Found
Cache-Control: private
Content-Type: text/html; charset=UTF-8
Location: http://www.google.co.il/?gfe_rd=cr&amp;ei=-DYOWN3AIcqC8QeS9ID4Cw
Content-Length: 261
Date: Mon, 24 Oct 2016 16:29:44 GMT
&lt;HTML&gt;&lt;HEAD&gt;&lt;meta http-equiv="content-type" content="text/html;charset=utf-8"&gt;
&lt;TITLE&gt;302 Moved&lt;/TITLE&gt;&lt;/HEAD&gt;&lt;BODY&gt;
&lt;H1&gt;302 Moved&lt;/H1&gt;
The document has moved
&lt;A HREF="http://www.google.co.il/?gfe_rd=cr&amp;amp;ei=-DYOWN3AIcqC8QeS9ID4Cw"&gt;here&lt;/A&gt;.
&lt;/BODY&gt;&lt;/HTML&gt;
האיגוד הישראלי לטיפוס ספורטיבי
האיגוד הישראלי לטיפוס ספורטיבי (איט"ס), היה בעבר הגוף המאגד את ספורט טיפוס הקירות בישראל, כיום הגוף הייצוגי הוא מועדון המטפסים הישראלי.
עיקר פעילותו היה בארגון תחרויות ורגולציה של הענף. בין הפעולות הראשונות של איט"ס ניתן למנות את הפיכת ספורט הטיפוס לענף ספורט מוכר מטעם חוק הספורט, ולפיכך מטעם רשויות השלטון בישראל. בהמשך, עיקר פעילותו האיגוד מתרכזת התרכזה תחרויות טיפוס (אחת בכל קיר מרכזי בכל שנה), ארגון משלחות לאליפויות אירופה, והכשרת שופטים ו"בוני מסלולים" מוסמכים.
איט"ס היה ארגון הגג שנוצר על מנת לרכז את הגופים הפועלים בתחום הטיפוס, לקדם את הספורט ההישגי על ידי תחרויות ועל ידי תמיכה בספורטאים. עד שנת 2013 איט"ס תוקצב על ידי ארגון הטוטו ולאחר מכן הפסיק לתפקד בעקבות דו"ח חמור של רואה חשבון שנשכר מטעם הטוטו לחקור את התנהלות האיגוד. לאיט"ס אין מנהל תקין מאז שנת 2016 מרשם העמותות, ובשנתיים האחרונות היא אינה מתפקדת כראוי, אינה מקיימת תחרויות ארציות ולא משלמת דמי חבר לאיגוד העל הבינלאומי.
ב-2018 רשם העמותות הגיש בקשה לפירוק העמותה, וב-2019 ניתן צו שופט לפירוק העמותה.
אמצעי חיכוך (טיפוס)
אמצעי חיכוך הוא שם כולל לכל מכשיר המשמש לאיבטוח ולגלישה. אמצעי חיכוך מאפשר בקרה על מהירות זרימת החבל בטיפוס או בגלישת מצוקים (סנפלינג). מרבית אמצעי החיכוך מאלצים את החבל לעבור במסלול המאפשר לווסת את כמות החיכוך, ועל ידי כך לשלוט על מהירות מעבר החבל. ניתן לחלק את אמצעי החיכוך למספר קבוצות: דמויי שמינית, דמויי שטיכט, אביזרים ננעלים פשוטים כמו גיגי וגלובוס ומורכבים כמו גריגרי, Stop, Robot ועוד כל מיני.
חור שחור
חור שחור (באנגלית: Black Hole) הוא גרם שמיים בעל שדה כבידה כה חזק, ששום עצם או קרינה הקרובים אליו יתר על המידה אינם יכולים להימלט ממנו, והם נבלעים לתוכו. כל מסלול תנועה אפשרי בתוך תחומי החור השחור מוליך לנקודה אחת ויחידה - המרכז (סינגולריות). קרוב לחור השחור (כלומר מעבר לאופק האירועים) בכל כיוון שנתקדם, נגיע לבסוף אל המרכז. מהירות המילוט ממנו גבוהה יותר מאשר מהירות האור. לו ניתן היה לראות את הסינגולריות, היא הייתה נראית בכל כיוון שהוא.
כל מסה הנדחסת לכדור בעל רדיוס קטן או שווה לרדיוס שוורצשילד, מהווה למעשה חור שחור. חור שחור יכול להיווצר כתוצאה מקריסה כבידתית בשלבים אחרונים של התפתחות כוכב כבד מאוד.
אף על פי שהחור השחור עצמו אינו מקרין (ומכאן שמו), תהליך קוונטי המכונה קרינת הוקינג גורם לפליטת קרינה וחלקיקים מסיביים מהגבול החיצוני של החור השחור, הקרוי אופק אירועים. מסתו של החור השחור גדלה כאשר גוף חוצה את אופק האירועים מבחוץ פנימה, ומאידך, מסתו קטנה בעקבות קרינת הוקינג.
ב־10 באפריל 2019 צולמה תמונה (מעובדת) של חור שחור בגלקסיה האליפטית M87 באמצעות הטלסקופ (.
ב־12 במאי 2022, צולמה התמונה הראשונה של קשת A*, חור שחור על-מסיבי בלב גלקסיית שביל החלב.
היסטוריית המחקר.