מקור זיהום משמעותי נוסף של מפרץ חיפה הוא התחבורה היבשתית. במחקר משותף של מכללת תל חי, אוניברסיטת בר-אילן ואוניברסיטת חיפה שפורסם בשנת 2021, נקבע כי "התמותה שנגרמה כתוצאה מזיהום תחבורתי באזור מפרץ חיפה, שעמדה על פי הערכות החוקרים על כ-87 איש ב-2015, הייתה גבוהה משמעותית מזו שנגרמה בעקבות הזיהום התעשייתי, שעמד על כ-14 איש. בבחינת מיפוי השכונות הפגיעות ביותר לנזקיו של זיהום האוויר באזור מפרץ חיפה עלה, כי שכונות הדר, נווה שאנן, נשר וקריית ים היו שכונות פגיעות במיוחד".
זיהום קרקע מים ואוויר.
אזור מפרץ חיפה נחשב לאחד ממוקדי זיהום הסביבה, קרקע, מים ואוויר במדינת ישראל על הסיכון הבריאותי הכרוך בזיהום לאדם, לחי ולצומח בשל ריכוז גדול של מפעלי תעשייה מזהמים, שגם מונעים באנרגיה מזהמת בהתעכב המעבר לשימוש בגז טבעי, לצד ריכוזי אוכלוסייה וזאת למרות ירידה שחלה בחלוף השנים בפליטת מזהמים עקב שינויים טכנולוגיים במפעלים ומעבר לשימוש בדלקים פחות מזהמים ובמנועים מתקדמים בתחבורה.
הגוף שאחראי על ניטור איכות האוויר במפרץ חיפה ובישראל בכלל הוא המשרד להגנת הסביבה. התאגדות של רשויות מקומיות מהאזור יצרה איגוד ערים, המקדם את איכות הסביבה באזור המפרץ.
באזור חיפה פועלות 25 תחנות לניטור איכות אוויר, מתוכן 23 תחנות כלליות/תחנות לניטור מקורות פליטה נייחים ו-3 תחנות תחבורתיות. תחנת אחוזה משמשת כתחנה כללית עבור ניטור המזהמים גופרית דו-חמצנית (SO2), תחמוצות חנקן (NOx), פחמן חד-חמצני CO וחלקיקים נשימים עדינים ותחנה תחבורתית עבור ניטור המזהמים: תחמוצות חנקן בנזן, טולואן, קסילן ואתיל בנזן. בחיפה יש את מספר תחנות לניטור אוויר הגדול ביותר בישראל. לשם השוואה, באזור גוש דן ישנן רק 15 תחנות ניטור אוויר ובירושלים 5 תחנות בלבד.
איכות האוויר בחיפה הייתה ירודה מאד במהלך שנים רבות. לדוגמה בשנת 1985 נמדדו בתחנת הניטור בנווה שאנן ריכוז שנתי ממוצע של 104 מיקרוגרם למ"ק של דו-תחמוצת הגופרית. כמעט פי שניים מהתקן. בעשר הראשון של המאה ה-21 ירד הריכוז השנתי ל-5 מיקרוגרם למ"ק. פחות מ-10% מהתקן.
החוק הרלוונטי לזיהום מתייחס לממוצע היומי, ומתעלם מחריגות.
קשר זיהום-תחלואה.
בשנת 2015 שב לדיון ציבורי ביתר שאת מצב התחלואה בחיפה, והקשר בין מחלות סרטן, מחלות לב, נזקים לעוברים ולילדים ואסתמה אצל ילדים ומבוגרים לנוכחות מזהמים במרחב העיר.
בספטמבר 2015 הכריזה ממשלת ישראל שבאזור חיפה יש זיהום אוויר חריג ונתוני תחלואה עודפת. לאור ממצאים אלו החליטה ממשלת ישראל לקדם תוכנית לאומית להפחתת הזיהום ממפעלים וכלי רכב בחיפה. התוכנית מאמצת המלצות של המשרד להגנת הסביבה להשגת הפחתה משמעותית של מזהמי אוויר שונים, כולל תרכובות אורגניות נדיפות וחומר חלקיקי עד שנת 2018. צעדי התוכנית כוללים צוותים לקידום תוכניות לשינוי מתקני תעשייה, הסבת מתקנים שונים וכלי רכב לגז טבעי, הגבלת תנועה והתקנת מסננים על רכבי דיזל מזהמים, קידום מוניות חשמליות, הקטנת הזיהום הנפלט מאוניות בנמל, הרחבת מערך הניטור, קידום תוכנית מחקר אפידמיולוגית, הפחתת הסכנה של אחסון חומרים מסוכנים והגברת השקיפות.
בד בבד מתחולל מאבק אזרחי למנוע את הרחבת בתי הזיקוק, הנמל ומפעלים מזהמים נוספים בחיפה.
ביולי 2017, על אף המאבק הציבורי בוטל המחקר האפידימיולוגי שהיה אמור לבדוק את הקשר בין הזיהום לתחלואה, על אף התנגדותם של ארגוני הסביבה ואנשי האקדמיה העוסקים בנושא. כשנתיים וחצי לאחר מכן, בינואר 2019, הכריז המשרד להגנת הסביבה על מספר מחקרים חדשים שיצאו לדרך באזור זה:
סכנת אפר"ן.
דו"ח מיוחד של מבקר המדינה פורסם ביוני 2019 והתמקד בזיהום האוויר והסביבה במפרץ והיבטים בפעולות הממשלה בנושא. הדו"ח אישש את ממצאי וטענות ארגוני החברה האזרחית הסביבתיים בשנים שחלפו אל מול חולשת המאסדר - המשרד להגנת הסביבה והרחיב את קשת הסיכונים באזור גם לאירוע פתע רב נפגעים (להלן: אפר"ן) שמקורו בריבוי חומרים מסוכנים (להלן: חומ"ס) המרוכזים בתא שטח קטן. הדו"ח מתריע בפני המועדות של חיפה, נמלה ובנותיה לאפר"ן בהינתן מעורר התחלי כתקלה, תאונה, אסון טבע (חיפה, הקריות ומתקני התעשייה והתשתית במפרץ נבנו על העתק הכרמל, ומשום כך תתרחש שם רעידת אדמה במועד בלתי ידוע בעתיד), או פגיעה מכוונת מחימוש או בפיגוע שיתניעו שרשרת מחוללי נזק שתחילתם באירוע חומ"ס נקודתי שיתפתח לאירוע חומ"ס מצרפי הרה אסון משום ריכוז החומרים בתא שטח קטן הנושק לריכוזי אוכלוסייה. סקר סיכונים לאירוע חומ"ס מצרפי של המשרד להגנת הסביבה יושלם רק ב-2020, באיחור של ארבע שנים מהתוכנית המקורית. על פי דו"ח המבקר רשות הכבאות וההצלה לא ערוכה להתמודד עם אירוע רב נפגעים ועליה להביא עובדה זאת ללא דיחוי לידיעת כל הגורמים הרלוונטיים, לרבות ממשלת ישראל והמשרד להגנת הסביבה.
שורש 2
Axiom Mission 1
Axiom Mission 1 (בקיצור: Ax-1; בעברית: אקסיום משימה 1) היא טיסת חלל פרטית של החללית דרגון 2 אל תחנת החלל הבינלאומית. המשימה שוגרה ב-8 באפריל 2022 על גבי משגר הפאלקון 9 מכן השיגור 39A שבמרכז החלל קנדי ונחתה ב-25 באפריל אל מול חופי פלורידה. הטיסה שוגרה על ידי SpaceX עבור חברת תיירות החלל Axiom Space, והייתה לטיסת החלל הפרטית המלאה הראשונה אל תחנת החלל הבינלאומית.
בצוות הטיסה אסטרונאוט אחד מייקל לופז-אלגריה, אסטרונאוט אמריקאי בעל הכשרה מקצועית מטעם Axiom Space שיפקח על הטיסה, ושלושה נוסעים פרטיים שאינם אסטרונאוטים לארי קונור מארצות הברית, מארק פאת'י מקנדה ואיתן סטיבה מישראל, שהיה לישראלי השני בחלל והראשון בתחנת החלל הבינלאומית. החלק של סטיבה במשימה כונה "משימת רקיע", ובמסגרתו ערך מספר ניסויים מדעיים בשיתוף קרן רמון וסוכנות החלל הישראלית במשרד החדשנות, המדע והטכנולוגיה.
רקע.
חברת אקסיום ספייס (Axiom Space) נוסדה בשנת 2016 במטרה לבנות את תחנת החלל המסחרית הראשונה. בינואר 2020, נאס"א הודיעה שלחברת אקסיום תינתן הגישה אל מודול הרמוני של תחנת החלל הבינלאומית, אליה אקסיום מתכננת בעתיד לחבר מודולים (יחידות) משלה. עוד לפני שתחובר היחידה הראשונה של אקסיום אל תחנת החלל הבינלאומית, החברה תכננה לארגן טיסות חלל אל התחנה עבור אנשים פרטיים או סוכנויות ציבוריות. במרץ 2020, הודיעה אקסיום כי ישכרו טיסה אל תחנת החלל הבינלאומית בחללית הדרגון 2 של SpaceX ושמה Axiom Mission 1.
צוות.
ב-16 בנובמבר 2020, במהלך טקס מיוחד בבית הנשיא, הודיע מנכ"ל קרן רמון, כי סטיבה יהיה הישראלי השני שיטוס לחלל. במקור, לצד האסטרונאוט מייקל לופז-אלגריה בשירות חברת אקסיום ספייס (Axiom Space) שישמש כמפקד הטיסה, והישראלי איתן סטיבה, תוכננו לטוס גם השחקן טום קרוז והבמאי דאג לימן למטרת צילומי סרט בתחנת החלל הבינלאומית. ב-26 בינואר 2021, חברת אקסיום ספייס הודיעה שחברי הצוות בטיסה זו יהיו האסטרונאוט מייקל לופז-אלגריה, לצד שלושה נוסעים פרטיים; לארי קונור, מארק פאת'י ואיתן סטיבה. עבור לופז-אלגריה זו הייתה הטיסה החמישית לחלל לאחר מספר שנים ששירת כאסטרונאוט בנאס"א.
משימה.
ב-8 באפריל 2022, בשעה 11:17 לפי שעון פלורידה (18:17 שעון ישראל) חללית הדרגון 2 שוגרה על גבי משגר פאלקון 9 מכן השיגור 39A שבמרכז החלל קנדי. מספר דקות לאחר השיגור, השלב הראשון של משגר הפאלקון 9 (מספר סידורי B1062.5) נחת בחזרה על פלטפורמה צפה באוקיינוס האטלנטי. החללית ששירתה את משימה זו היא (מספר סידורי C206), וזו טיסתה השלישית לחלל. 21 שעות לאחר השיגור, עגנה החללית למודול הרמוני שבתחנת החלל הבינלאומית. תחילה תוכננה המשימה להימשך עשרה ימים אך מועד נחיתתה התעקב בעקבות תנאי מזג אוויר ובסופו של דבר היא נמשכה 17 ימים. בתום שהותם בתחנת החלל, החללית ניתקה וחזרה לכדור הארץ, בצניחה למימי האוקיינוס האטלנטי, סמוך לחופי מפרץ מקסיקו וחולצה על ידי אוניית אספקה לאסדות.
Axiom Mission 1 הייתה לטיסת החלל המסלולית המאוישת הראשונה שעגנה בתחנת החלל הבינלאומית וצוותה כולו הורכב מאזרחים שאינם אסטרונאוטים, וטיסת החלל המסלולית המאוישת השלישית בסך הכל (אחרי "Inspiration4" ו-"סויוז MS-20") שייעודה הראשי היה למטרת תיירות בחלל ולא כמשימה של סוכנות חלל ממשלתית.
החלק הישראלי במשימה נקרא "רקיע", שם נרדף לשמיים, המתקשר לאטמוספירה שמגוננת על החיים בכדור הארץ. למרות שטיסת חלל זו היא פרטית וחברי הצוות רכשו כרטיס טיסה מכספם, סטיבה החליט להפוך את המסע לפרויקט לאומי ושיתף פעולה עם סוכנות החלל הישראלית, במשרד החדשנות, המדע והטכנולוגיה וקרן רמון וערך כ-35 ניסויים מדעיים אשר עוסקים בתחומי אסטרופיזיקה, אופטיקה, הנדסה, רפואה, חקלאות ואנרגיה שנבחרו על-ידי ועדה מדעית טכנולוגית. במהלך משימתו בחלל, ומלבד מחקרים וניסויים מדעיים, העביר סטיבה שיעורים ופעילויות חינוכיות לבתי ספר, וקיים ראיונות מתחנת החלל עם נשיא המדינה יצחק הרצוג ומספר גופי תקשורת ישראלים.
בין הניסויים המשמעותיים שנערכו על ידי סטיבה, בוצע ניסוי מוצלח ביצירת רכיבים אופטיים באמצעות עיצוב נוזל בתנאי מיקרו-כבידה בעזרת טכנולוגיה שפותחה בפקולטה להנדסת מכונות בטכניון. טכנולוגיה זו יכולה בין היתר לשמש לבניית טלסקופים גדולים בחלל.
Rex MK II
Rex MK II הוא כלי רכב אוטונומי בלתי מאויש מתוצרת התעשייה האווירית לישראל בשיתוף חברת רכבי השטח תומקאר, שמיועד לסייע ללחימה של כוחות היבשה. הוא נמנה עם סדרה של כלי רכב רובוטיים שפיתחה החברה.