תועדו מספר מקרים בהם היו סופות עם כדורי ברד גדולים במיוחד. לדוגמה, בגרמניה ב-28 ביוני 2006 סופת כדורי ברד בגודל 12 סנטימטר ומעלה, גרמה לנזקים של מעל 2 מיליון דולר. באלבמה ב-2006 תועדו כדורי ברד ענקיים כתוצאה מסופת טורנדו, ובאלכסנדריה שבמצרים נפלו ב-1998 כדורי ברד "בגודל אשכולית", כפי שתואר על ידי המרכז הלאומי לחקר מטארולוגי. בסרט "היום שאחרי מחר" מוצגת סופת ברד מסוג זה, כסימן לשינוי כתוצאה מהתחממות כדור הארץ, אך יש מדענים המפקפקים בכך שסופות ברד חריפות מעידות על שינוי אקלים הקשור להתחממות כדור הארץ.
סופות ברד חריפות ונזקיהן תועדו לאורך ההיסטוריה. בנוסף, הברד מוזכר בכתבים עתיקים כמו בסיפור מכת הברד במצרים, המתואר בתנ"ך.
לעיתים הברד יורד בתחילת החורף, לפני שהסתיים קציר השעורה, דבר הפוגע מאוד ביבול. יצוין שנזקי הברד פוגעים גם בעצים ובפירות שטרם נקטפו, ובמיוחד כאשר סופת הברד מתרחשת בסוף החורף עם תחילת הפריחה. בישראל, בשנת 2005 אירעה סופת ברד שפגעה בפרחי הזיתים, וכתוצאה מכך באותה שנה רוב שמן הזית יובא מספרד, בעוד שבשנים כתיקונם, רוב שמן הזית מקומי, וכמות גדולה מיוצאת לחו"ל.
ברד בהלכה היהודית.
בדיני מקוואות משמש הברד כאחת מהאופציות למלא מקווה במים כשרים. עקרונית אסור למלא את המקווה במים "שאובים" אבל מים שהתגבשו ונעשו שלג או ברד או קרח, אין בהם פסול שאיבה, וגם אם יכניסו אותם לתוך כלי, כיוון שהם יכולים לעמוד בלעדיו, אין הם נחשבים בכך שאובים, ואינם נפסלים למקווה.
היד החזקה
עם יהודי
הדת היהודית
ההיסטוריה היהודית
פעמון גאוס
מדרג מסלו
Yes הטלוויזיה בלוויין
yes הוא המותג הישראלי של חברת D.B.S שירותי לווין (1998) בע"מ המספקת שירותי טלוויזיה רב-ערוצית באמצעות הלוויינים "עמוס 3" ו"עמוס 7" והחל מ-2019 גם בשידור אינטרנטי. בהיותה חברה-בת של בזק, מאז שנת 2019 החברה מתופעלת על ידי הנהלה אחודה המשותפת גם לחברות פלאפון ובזק בינלאומי, לקראת מיזוג מלא של חברות הבת בקבוצה.
נכון ל-2019, החברה היא ספקית הטלוויזיה הרב-ערוצית השנייה בגודלה בישראל, עם כ-620 אלף מנויים. מנכ"ל החברה הוא רן גוראון.
היסטוריה.
רקע והקמה.
החברה הוקמה בשנת 1998 בעידוד שרת התקשורת, לימור לבנת, שסברה כי חברת טלוויזיה נוספת תעורר תחרות בשוק הטלוויזיה הרב-ערוצית; אשר נשלט כמונופול על ידי חברות הכבלים מאז תחילת שנות ה-90 של המאה ה-20. חברת הלווין החלה לפעול ב-28 ביולי 2000 ושידרה על גבי הלוויינים עמוס 2 ועמוס 3.
השנתיים הראשונות לפעולת החברה התאפיינו בתקלות רבות בהליך ההתקנה, אם בשל כשלים בארגון מערכת החיבור וההתקנה, ואם בגלל המכשולים שניסו חברות הכבלים לשים בדרכם של מי שביקשו להתנתק מהן. אחרי תקופה זו השתפרו שירותי ההתקנה ותמיכת הלקוחות של החברה במידה ניכרת.
התקווה לעורר את התחרות בשוק הטלוויזיה הרב-ערוצית התגשמה רק בחלקה. אמנם בתחילת הדרך שתי החברות הורידו את מחיריהן במטרה למשוך לקוחות, ולמנוע עזיבה של לקוחות קיימים. ייתכן ותוצאה זו נבעה מהעובדה של-yes ולחברות הכבלים לא הייתה סיבה לחשוש מחדירת גורם מתחרה במחיר זול יותר. התחרות בין החברות התמקדה אך ורק בתחום התוכן, והתמצתה בעיקר בתחום התוכניות ובתכנים מיוחדים תמורת תשלום נוסף.
חברות הכבלים ניסו בתחילה להתמודד עם ניסיונות החדירה של yes לשוק באמצעות הצבת פיתויים בפני לקוחות עוזבים, ניסיונות להפוך את פרוצדורת המעבר למורכבת, ובראש ובראשונה באמצעות רכישת תכנים שישודרו בלעדית בשידורי הכבלים. מצב זה הביא לכך שבשנותיה הראשונות הציגה yes שפע תכנים שנרכשו במחירים זולים בהרבה מספריות הטלוויזיה הבריטית והאוסטרלית. תוכנית זו נכשלה במידה רבה, גם משום שהוצאות הרכישה המופרזות הובילו את חברות הכבלים אל עברי פשיטת רגל, אך גם משום שרוב הסדרות שנרכשו בממון רב שודרו בערוץ 3, שהועבר גם לצופי yes. סיבה משוערת נוספת הייתה שחברות הכבלים העריכו באופן שגוי את מידת החשיבות שיש לתכנים ספציפיים במערכת ההחלטות של לקוחותיהם, שככל הנראה הכריעו פעמים רבות גם על בסיס של שירות (או היעדרו), או שהסתגלו בקלות רבה ואף יצרו העדפה לתכנים שהציעה "yes".
בעשור השני של המאה ה-21.
החל מ-6 בספטמבר 2007, היום בו תקפה ישראל את הכור הגרעיני בסוריה, חלו שיבושי צפייה בחברת הלוויין, במיוחד בצפון ובקו החוף. בתחילה הוערך כי מדובר בספינה הולנדית העוגנת מחוץ למים הטריטוריאליים של ישראל, לאחר בדיקת צה"ל פורסם כי מדובר במדינה זרה. לפי דיווחי כלי התקשורת גם בלבנון היו שיבושי צפייה. השיבושים נמשכו קצת יותר מחודש, עד 11 באוקטובר. בעקבות השיבושים התנתקו כ-750 איש. חברת yes מצידה פתחה את כל הערוצים לשלושה חודשים כפיצוי.
ב-4 בפברואר 2009 אושר על ידי שופטת בית המשפט העליון ושני נציגי ציבור בית הדין להגבלים עסקיים המיזוג בין בזק ל-yes בתנאים מגבילים שימנעו פגיעה בתחרות. פסק הדין שינה החלטה קודמת של רשות ההגבלים העסקיים, אשר אסרה לחלוטין על בזק למזג את yes.
עד שנת 2015 החברה הייתה בבעלות שתי חברות אם שבשליטת איש העסקים שאול אלוביץ' - חברת בזק שהחזיקה ב-49.1% מהמניות, וחברת יורוקום שהחזיקה ב-50.1% מהמניות, ובין היתר באמצעות חברת אינטרנט גולד - קווי זהב גם ב-30.96% ממניות בזק. במרץ 2015, הושלמה עסקת "בזק"–"yes", שבמסגרתה נמכרו החזקותיה של "יורוקום" שבשליטת אלוביץ' בחברה לבזק שגם היא הייתה אז בשליטת אלוביץ' תמורת סכום של 680 מיליון ש"ח במזומן. בעקבות עסקת בעלי העניין נפתחה חקירה אשר הובילה לתיק 4000.
ב-2 באפריל 2017, עקב סוף חייו המסחריים של הלוויין עמוס 2, עברה לשדר על גבי הלוויינים הישראליים עמוס 3 ועמוס 7.
ב-1 בנובמבר 2017 הציגה yes סמליל חדש ומיתוג מחודש.
במרץ 2019 הודיעה yes כי הדירקטוריון שלה קיבל החלטה להפסיק ולהעביר את שידורי הטלוויזיה באמצעות לוויין, לטובת העברה הדרגתית לשידור על גבי האינטרנט. תהליך ההעברה ייקח מספר שנים, וההערכה היא שהחברה תעבור לשידורים מלאים על גבי האינטרנט עד שנת 2028, המועד בו יסתיימו ההסכמים בינה לבין חברת "חלל תקשורת" לשימוש בלוויינים לצורך שידור. עזיבת הלוויין תוביל לכך שעל yes כבר לא תחול רגולציה מטעם מועצת הכבלים והלוויין, מה שיוביל בין היתר לכך שלא תהיה מחויבת להשקיע בהפקות מקור ישראליות.
החל משנת 2018 yes היא חלק מפרויקט "אלפא", שנוצר על מנת לאחד את שלוש חברות הבת של בזק - בזק בינלאומי, yes, ופלאפון כך שיפעלו כמקשה אחת וינוהלו יחדיו על הנהלה אחת, תוך ייעול בכוח העובד בחברות וסינרגיה בין השירותים המוצעים בחברות.
במסגרת הפרויקט yes השיקה טריפל - הכולל שירות סטרימינג עם תוכני החברה, חבילת אינטרנט וטלפון קווי של בזק בינלאומי.
בשנת 2021, בעקבות החלטת משרד התקשורת לבטל את ההפרדה בין ספק האינטרנט והתשתית, ועקב השינויים במצב חברות הבת מאז תחילת הפרויקט, הוחלט דווקא בבזק לא למזג את שלוש חברות הבת, אלא לאחד בין בזק בינלאומי ו-yes, כש-yes תהיה זו שמובילה את החברה המאוחדת הקולטת לתוכה את פעילות האינטרנט הפרטי של בזק בינלאומי.
STINGTV.
ביולי 2017 נחשף ש-yes בשלבים אחרונים של פיתוח שירות משלה לסטרימינג בטלוויזיה בשם STINGTV. השירות הושק באוקטובר 2017. השירות מבוסס אינטרנט, באמצעות מערכת הפעלה של אנדרואיד, Apple TV וטלוויזיות חכמות. ניתן להתחבר באמצעות טלוויזיות חכמות וסטרימרים תומכים או הזמנת ממיר ייעודי. השירות מציע חבילות מצומצמות שכוללות את ערוצי הברודקאסט הישראליים, ערוצי סדרות, סרטים וילדים של yes, ערוצי ספורט, מדע וטבע ועוד. בנוסף, השירות מציע תוכני VOD באיכות HD. בעבר, פורסם שזוהי למעשה חברת-בת שעומדת בפני עצמה.
ב-28 באוקטובר 2019, השיקה חברת yes לראשונה את שירות הסטרימינג שלה yes+ התומך ב-Apple TV. ב-31 במרץ 2020 השיקה את השירות ב-Android TV. בכוונת החברה לבצע מעבר הדרגתי לאורך תקופה של 7 שנים, עד לסיום החוזה עם "חלל תקשורת", לתשתית אינטרנט ולוותר על השידורים בלוויין, לאור התחרות והמחיר של תחזוקת תשתית שידורים עצמאית. נכון לאפריל 2020 yes+ הוא שירות הסטרימינג בעל התוכן הגדול בישראל.
ב-15 ביולי 2020, yes חשפה פיתוח בשם yes+ Live שפותח בשיתוף עם חברת Synamedia, אשר אמור להתגבר על בעיית השיהוי בשידור על גבי האינטרנט.
ב-19 בינואר 2022 השיקה yes את אפליקציית +yes במקום yesGo. השירות זמין לצפייה באיכות 4K.
yes Studios.
yes Studios היא זרוע של yes להפצה, מכירה, פיתוח והפקת תוכן, המתמחה ביצירה ישראלית מקורית ופונה לקהל העולמי.
וידאו לפי דרישה.
ל-yes ישנם מספר שרותי VOD (ראשי התיבות של "Video-On-Demand", בגרסה העברית "וידאו על פי דרישה") הפועלים כל אחד בצורה שונה ובמקביל אחד לשני.
ערוצי yes.
ערוצי VOD:
ערוצי yes:
שידור בהפרדה גבוהה (HD).
מסוף שנת 2007 החלה yes לספק שידורי טלוויזיה בהפרדה גבוהה, על ידי שימוש בממיר מיוחד. עד לשנת 2009, ממיר yesMax לא היה יכול לשדר ולהקליט שידורי HD, ואילו באפריל 2009 השיקה yes את הממיר yesMAX HD. ממיר מקליט בנפח של 320GB. נכון לשנת 2014 החברה משווקת את הממיר עם כונן קשיח פנימי בנפח של 1000GB.
שפות יהודיות
שפות יהודיות (או לשונות היהודים) הן ניבים מיוחדים של שפות ששימשו לדיבור של יהודים במהלך תקופת הביניים של העברית ובעת החדשה, כגון גרמנית-יהודית (עברי-טייטש, יידיש), ספרדית-יהודית (לאדינו, ספאניולית, ז'ודזמו), ערבית-יהודית, פרסית-יהודית, ג'והורי (שפת היהודים שבקווקאז) ועוד ועוד.