מצלמה יחידה היא טכניקת צילום הממומשת בעיקר בסרטי קולנוע או בוידאו קליפים ולעיתים אף בתוכניות טלוויזיה. בשיטה זו מצלמה אחת ויחידה מצלמת את הסצנה בסט הצילומים.
שיטה זו מקובלת מאוד בתעשיית הקולנוע, אולם בתעשיית הטלוויזיה שיטה זו מקובלת בעיקר בסדרות דרמה (כגון: "הסופרנוס", "עמוק באדמה", ציידי הצללים, ו"אוז"), וקומדיות (כגון: "סקראבס", "קוראים לי ארל" ו"משפחה בהפרעה"). רוב תוכניות הטלוויזיה כיום אינן מצולמות בשיטה זו, אלא מצולמות באולפן טלוויזיה שבו יש שתי מצלמות או יותר (כגון: "מבט לחדשות", "פופוליטיקה", "ארץ נהדרת", "כוכב נולד", "סיינפלד", "חברים").
אמלי נותומב
אָמֶלִי נוֹתוֹמבּ (בצרפתית: Amélie Nothomb; 9 ביולי 1966, בלגיה) היא סופרת בלגית הכותבת בצרפתית.
ביוגרפיה.
נותומב נולדה בבלגיה לזוג דיפלומטים בלגים. מגיל שנתיים עד גיל שש חייתה ביפן שם למדה יפנית. בהמשך עברה לגור בסין, ארצות הברית, לאוס, בורמה, בנגלדש ועוד. כשהייתה בת שבע-עשרה חזרה עם משפחתה לבלגיה והחלה ללמוד פילולוגיה של השפות הרומאניות באוניברסיטה. הנסיעות הרבות והמעברים בילדותה לא היו קלים והשפיעו על כתיבתה. כשהייתה בת חמש עברה המשפחה לסין, ובספרה 'כבוד ורעדה' כתבה ש"לעזוב את יפן הייתה חוויה קורעת בשבילי". עד גיל 17 - כאשר עברה לבריסל - לא ביקרה מעולם באירופה; לטענתה היא חשה בבריסל "זרה" כמו בכל מקום אחר, למרות מוצאה הבלגי. לאחר סיום הלימודים חזרה ליפן ועבדה עבור חברה גדולה, אך לא הצליחה להשתלב שם וחזרה אחרי שנה לאירופה. על כך כתבה בספרה האוטוביוגרפי "בחיל ורעדה". נותומב נוהגת לסלף את הביוגרפיה שלה ומספרת שהיא נולדה ביפן.
הספר "כבוד ורעדה" הוסרט בבימויו של אלן קורנו (Alain Corneau) ובהשתתפות סילבי טסטו (Sylvie Testud) כאמלי.
יצחק לוריא (שחיין)
יצחק לוריא (נולד ב-3 בנובמבר 1940) הוא שחיין עבר, אלוף ישראל ושיאן ישראל בשחייה שהשתתף באולימפיאדת רומא (1960) במדי נבחרת ישראל.
ביוגרפיה.
לוריא נולד וגדל בקיבוץ גבעת ברנר. הוא התאמן בקבוצת השחייה של הפועל גבעת ברנר.
שבועיים לפני המשחקים האולימפיים, בתחרות שחייה בין נבחרת ישראל לנבחרת יוון שנערכה בבריכת "בת גלים" בחיפה בתחילת אוגוסט 1960 קבע לוריא במשחה ל-100 מטר פרפר שיא ישראלי חדש בתוצאה של 1:07.5 דקות, שיפור לשיאו הישראלי (1:10.5 דקות).
אולימפיאדת רומא 1960.
באולימפיאדת רומא (1960) סיים לוריא במקום ה-42 במשחה ל-100 מטר חופשי בתוצאה של 1:00.9 דקות ובמקום ה-17 הלפני אחרון במשחה שליחים 4x100 מטר מעורב, ביחד עם יורם שניידר, גרשון שפע ועמירם טראובר בתוצאה של 4:37.6 דקות, הוא שחה את סגנון הפרפר בתוצאה של 1:06.9 דקות.
בתחרות שחייה שנערכה בקבוצת שילר ביולי 1962 במסגרת ליגה אזורית מחוז הדרום קבע לוריא במשחה ל-50 מטר פרפר תוצאה של 30.0 שניות.
בתחרות שחייה שנערכה בקיבוץ חצור באוגוסט 1963 קבע לוריא במשחה ל-200 מטר פרפר תוצאה נאה של 2:27.3 דקות.
באליפות ישראל בשחייה שנערכה בבריכת "בת גלים" בחיפה באוקטובר 1967 זכה לוריא בשתי מדליות כסף במשחה ל-100 מטר פרפר בתוצאה של 1:04.1 דקות, אחרי אברהם מלמד שקבע שיא ישראלי חדש של 59.8 שניות והיה לשחיין הישראלי הראשון ששחה מתחת לדקה במשחה זה ובמשחה ל-200 מטר פרפר בתוצאה של 2:27.7 דקות, שוב אחרי מלמד שקבע שיא ישראלי חדש נוסף של 2:14.1 דקות.
לוריא עבד כמורה לספורט.
אמילי נותומב
ליטובוי
ליטובוי (רומנית Litovoi) היה שליט רומני (וויווד או קניאז) ששלט בערך בין השנים 1241-1277 או 1279, באזור אולטניה של היום, בחלק הדרומי-מערבי של רומניה הנוכחית. שמו כנראה ממקור סלאבי, אך מוצאו הרומני (olati) מוזכר בדיפלומת האבירים היואניטים, כלומר הוספיטלרים, שהוצאה ב-2 ביולי 1247 על ידי בלה הרביעי, מלך הונגריה (1235-1270). במסמכים הונגרים מופיע כ "ליטואוי" (Lytuoy) או "ליטואון" וארצו נקראה "טרה ליטואה" (terra Lytua). באגרות המולדביות מ-1374 ו-1407 שמו מוזכר כ"ליטובוי" או "ליטאבור".
יש משערים כי בהתחלה משל ליטובוי, שמרכז נסיכותו היה אולי המחוז גורז' של היום, גם באזור מסוים בדרום טרנסילבניה - אזור האצג (Haţeg), שנלקח ממנו מאוחר יותר על ידי מלך הונגריה.
בשנת 1277 או בין השנים 1277-1280 נמצא ליטובוי במלחמה עם ההונגרים על אדמות שהמלך החדש לסלו הרביעי ביקש לספח לאדמות הכתר ודרש בגינן תשלום מיסים. ליטובוי שהעדיף להילחם ולא לשלם את המס הנדרש, נהרג בקרב. משערים שהקרב התקיים באזור האצג ובראש הכוחות ההונגרים עמדו המגיסטר גיירגי והרוזן פטר. האירוע מסופר במכתב מענק של המלך מ-8 בינואר 1285 שבו אחד מגבורי הקרב, המגיסטר גיירגי, בנו של שימון, קיבל במתנה מספר כפרים באזור שרוש כעת בסלובקיה.
לפי ההיסטוריון הרומני יואן אורל פופ, ליטובוי המוזכר בדיפלומת ההוספיטלרים וליטובוי שמת בקרב המתואר באיגרת מ-1285 הם שני אנשים שונים - ייתכן שהאחד הוא יורשו של השני.
אחיו של ליטובוי, ברבאט, שנפל בשבי, שוחרר תמורת כופר וירש את כס הנסיכות.
הסרט הלבן
לאנס (פירושונים)
בית חרושת עתיד
תקופת הדממה
בהיסטוריה של כתבי היד העבריים של המקרא, תקופת הדממה (Silent Era) מתייחסת לתקופה של כשמונה מאות שנה, בין המאה השנייה לספירה, מועד כתיבתן של אחרונות מגילות מדבר יהודה, למאה העשירית לספירה, זמן כתיבתו של כתר ארם צובא, שממנה כמעט ולא שרד בידינו אף כתב יד עברי של המקרא.
התפתחות הכינוי.
במאה ה-19 התגלו כתבי יד עבריים עתיקים שהיו טמונים במשך מאות שנים בגניזה הקהירית, בהם כתבי יד נדירים של המקרא, כתבי יד של ספרים שלא היו ידועים עד עתה, וכן ספרים שהיו ידועים רק בשפות אחרות ונתגלה לראשונה מקורם העברי (כמו ספר בן סירא). כתבי היד שהיו טמונים בגניזה הקהירית מתוארכים החל מהמאה התשיעית לספירה.
במאה העשרים התגלו כתבים עבריים עתיקים עוד יותר במספר אתרים ומערות במדבר יהודה – מגילות מדבר יהודה, הכוללות את העותקים הקדומים ביותר של ספרי המקרא, לצד ספרים אחרים השופכים אור על חייהם של כת מדבר יהודה שפעלה באותם ימים. כתבי היד שנתגלו מתוארכים מהמאה השלישית לפני הספירה עד לתקופת מרד בר כוכבא, במאה השנייה לספירה.
מכיוון שבמשך זמן רב לא התגלה אף ממצא עברי שניתן לתארכו לתקופה שבין כתיבת מגילות מדבר יהודה לכתיבת ממצאי הגניזה הקהירית, מכונה התקופה "תקופת הדממה" של הכתבים העבריים.
קישורים חיצוניים.
גילוי כתב היד של שירת הים
התאמה ללקות
דמויות מקראיות
ברן (נושא רב תכליתי)
הנרי דויד
ז'אן פול גוטיה
אורטיג'יה
אורטיגיה
אהרן אביתר
אהרן אביתר (20 בפברואר 1931 – 27 ביוני 2021) היה פרופסור לגיאופיזיקה באוניברסיטת תל אביב, פעיל שלום וזכויות אדם ויו"ר אמנסטי ישראל.
ביוגרפיה.
אביתר נולד בעיר דולות' שבמינסוטה לאברהם בר ורייזל שוסטרמן. בשנת 1949 עלה לישראל ובין השנים 1951 ל-1957 שירת בצה"ל.
רכש תואר ראשון במדעי הרוח מאוניברסיטת תל אביב, בין השנים 1949 ל-1952. למד לתואר שני בפיזיקה, מתמטיקה ומטאורולוגיה בין השנים 1956 ל-1961 באוניברסיטה העברית בירושלים. בין השנים 1962 ל-1966 עשה דוקטורט בפיזיקה ואסטרונומיה באוניברסיטת מרילנד. החל ללמד באוניברסיטה העברית מטאורולוגיה בשנת 1957 ובשנת 1978 הצטרף כמרצה בכיר לאוניברסיטת תל אביב וב-1980 קיבל מעמד של פרופסור חבר במחלקה לגיאופיזיקה ומדעים פלנטריים.
בנוסף לעבודתו המדעית אביתר היה פעיל בנושא זכויות האדם והשלום. שימש כיו"ר ארגון אמנסטי ישראל וכרכז מערכת סין בארגון.
אביתר היה נשוי לד"ר דפנה אביתר, פסיכולוגית קלינית, שנפטרה ב-2003, והתגורר ביישוב חופית. הוא נפטר ב-27 ביוני 2021, והותיר אחריו שלושה ילדים.
תוכנית הדרי&quot;ם
תוכנית הדרי"ם היא תוכנית שפותחה במשרד החינוך, שמטרתה היא הדרכת הורים על ידי מחנכי הילדים.
היסטוריה.
התוכנית פותחה על ידי ד"ר יוסף פרינץ, פסיכולוג קליני מומחה, לשעבר מורה, מחנך, מנהל שלושה בתי ספר תיכוניים ומפקח במחוז ירושלים של משרד החינוך. התוכנית פותחה בעידודו של ד"ר אבי לוי, מנהל אגף שח"ר - האגף לשירותי חינוך ורווחה.
התוכנית מופעלת כיום על ידי העמותה הישראלית להדרכת הורים.
מטרת התוכנית.
מטרת התוכנית לסייע להורים בחינוך הילדים בבית. הורים רבים מתקשים בחינוך ילדיהם ומבקשים הדרכה. התוכנית עוסקת במרבית הנושאים שמעסיקים הורים ונותנת פתרונות מעשיים שמקלים על ההורים ויוצרים יחסים חיוביים במשפחה. בעקבות ההדרכה שנעשית על ידי המחנכים, נוצרת הבנה ושתוף פעולה בינם ובין ההורים ונקבעים עקרונות חינוכיים משותפים ששני הצדדים פועלים לפיהם
והילדים הם הנהנים העיקריים מכך.
לתוכנית גם השפעה על הנעשה בכיתה: המורים רוכשים כלים לטיפול בילדים מאתגרים והם מיישמים בכיתה את עקרונות התוכנית.
מקום פעילות התוכנית.
תוכנית הדרי"ם מופעלת בישראל במאות גני ילדים ועשרות בתי ספר וכן בצ'ילה, פרו וגואטמלה.
מחקר.
מחקר שנערך בישראל התפרסם בכתב-עת לפסיכולוגיה בארצות הברית בשם The Journal of Individual Psychology v.64, n.1, spring 2008 מראה על אפקטיביות התוכנית הן לגבי המורים והן לגבי ההורים.
מאיר טוביאנסקי
אביב חדש
"אביב חדש" – האנציקלופדיה הישראלית לנוער היא אנציקלופדיה עברית לילדים ונוער, ובה 17 כרכים (ועוד כרך מפתח) ולמעלה מ-5,000 ערכים. דפיה צבעוניים והיא כוללת אלפי תצלומים, איורים, טבלאות, תרשימים ומפות. רובם לוקטו במיוחד לה.