ד"ר קריקון כיהן כיושב הראש הראשון של הארגון. במסגרת פועלו בעמותה טרם הקמתה ולאחר הקמתה, היה ד"ר קריקון זה שנאבק כדי לחשוף נתונים אודות שיעורי התחלואה בסרטן במפרץ חיפה, נתונים שנשמרו עד אז ביחידת רישום הסרטן של משרד הבריאות, וקריקון היה הראשון שהצליח להעלות את המודעות הגבוהה לנושאי עודף התחלואה החריג בסרטן בחיפה וסביבתה והקשר שלה לזיהום האוויר באזור. בין היתר הביא את הנושא לידיעת התקשורת המקומית, והארצית. לעזרתו בנושא זה, התייצב ד"ר מיכה ברחנא, אשר המחיש בעיבודים סטטיסטיים שערך, שלא העלייה מרוסיה הביאה את עודפי הסרטן, אלא דווקא תושבי האזור הם אלו שחולים יותר.
נושא אחר שהיה יקר לליבו, היה נושא תחלואת הילדים העודפת במפרץ חיפה. ד"ר קריקון כתב כבר ב-2005 מאמר בשם "ילדים הם לא מבוגרים קטנים", יחד עם אלה נווה, לדו"ח אי הצדק הסביבתי. פעילות ציבורית סביב נושא זה, הביאה שנים אחר כך לגיוס סכום כסף מקרן ברכה וקרן גולדמן, באמצעותו נכתב דו"ח אודות השפעות זיהום האוויר על ילדים: "מה ידוע על זיהום אוויר ותחלואת ילדים". מיד לאחר דו"ח זה,
התכנסה מליאת הכנסת לדון בנושא, והוקמה לראשונה בעקבות הדו"ח ועדה אשר מאחדת את נושא הבריאות עם נושא הסביבה, ונקראה: "הוועדה המשותפת של ועדת הפנים והגנת הסביבה וועדת העבודה, הרווחה והבריאות לנושא סביבה ובריאות", בישיבתה הרשמית הראשונה, ב-10.11.2009 דנו בוועדה בתחלואת הילדים העודפת באזור מפרץ חיפה. בשנים לאחר מכן, הובאו אל ועדה מיוחדת זו כל סוגיות בריאות הסביבה של ישראל. עוד דנו בוועדה זו באחוזי התחלואה הגבוהים בסרטן בנפת חיפה.
בשנות פעילותו ד"ר קריקון כתב אל הממונים במשרדי הממשלה השונים: המשרד להגנת הסביבה, משרד הבריאות, מבקר המדינה, על מנת להביע את חששותיו מהשלכות זיהום האוויר באזור. בנוסף, פגש נציגי משרדים אלו (משרד להגנת הסביבה, מנהל המחוז, רוברט ראובן, 2005 ), (נציגי משרד הבריאות, ד"ר יהונתן דובנוב) כדי לשכנע בצורך לנטר מזהמים ייחודיים לאזור שאינם מנוטרים בדרך קבע. פרי עמל זה התפרסם בדמות דו"חות ראשוניים שתיעדו זיהום אוויר חריג באזור מפרץ חיפה החל משנת 2007 בימי דיגומים בדידים. בנוסף, שכנע את איגוד ערים חיפה, בביצועו של בוריס גולדמן (ז"ל) לבצע סקרי מתכות באזור מפרץ חיפה. ניטור מתכות באוויר התקיים בטבעון, כמו גם באחוזה וקרית חיים. תוצאותיו מובאות בדו"חות איגוד ערים חיפה.
ד"ר קריקון היה מהיוזמים של חוק אוויר נקי, ופעל רבות כדי להביא אל ישראל את המידע הסביבתי הטוב ביותר. נכח בוועדות כנסת רבות, ימי עיון רבים, וקידם כתיבת דו"חות לקידום מידע בתחום.
אחד המאבקים אותם החל, ולא סיים, היה המאבק נגד "המומחים להשכרה". מאבק זה נועד להסביר כיצד מעורבותם של עובדים ממשרדי הממשלה השונים, או של רופאים בכירים מבתי החולים אשר משתפים פעולה עם המפעלים מזיקה לבריאות הציבור, וסותרת את האינטרס הציבורי. קריקון כתב בנושא אל משרדי הבריאות והגנת הסביבה ודרש שאלו ינקטו בצעדים משפטיים כנגד עובדים משורותיהם אשר מוסרים תצהירים שקריים בעבור גופים חיצוניים, וכן דרש לבחון את נושא ניגוד האינטרסים הקשור בכך.
עוד פרויקט שטרם הספיק לסיים, היה סיוע למאבק של מכרה הפוספטים בשדה בריר, עת יצא בבירור כנגד הקמת במכרה, בשל פגיעתו בבריאות האוכלוסייה הסמוכה.
פרסים.
בשנת 2005 זכתה עמותת ה"קואליציה לבריאות הציבור" ובראשה ד"ר קריקון, בפרס הגלובוס הירוק, בשל הצלחה בפעילות ציבורית אל מול המפעלים המזהמים במפרץ, ובראשם בז"ן.
בשנת 2009 זכתה שוב עמותת ה"קואליציה לבריאות הציבור" ובראשה ד"ר קריקון, הפעם כחלק מפורום של כמה ארגונים אחרים ובהם גם אדם טבע ודין, בפרס הגלובוס הירוק, על מעורבותה בקידום חוק אוויר נקי לישראל, שכן טרם פעילות זו לא היה קיים החוק.
בשנת 2010 זכה קריקון במגן שר הבריאות על תרומתו לקידום בריאות הציבור
כתבות.
http://www.nrg.co.il/online/54/ART1/952/334.html
שמוליק קליין
שמוליק קליין (נולד ב-30 באוקטובר 1971) הוא משורר, עורך, עיתונאי ויועץ תקשורת.
קורות חייו.
שמוליק נולד בהרצליה לאב עורך דין ולאם מורה. הוא למד במדרשית נעם-פרדס חנה ובישיבת ההסדר ברכת משה במעלה אדומים. לאחר סיום תואר ראשון במדעי המדינה ובתקשורת המונים באוניברסיטת בר-אילן עבד ככתב ועורך ברשת א'.
ב-1994 הקים את משיב הרוח, כתב העת לשירה יהודית ישראלית, ביחד עם יורם ניסינוביץ ונחום פצ'ניק, אליהם הצטרף בגיליון השני אליעז כהן, מאז הוא אחד מעורכי כתב העת. פרסם משיריו בכתבי העת: משיב הרוח, מאזנים, מבוע, נתיב ובאור התורה; באתרים: ynet ,nrg ווואלה; ובעיתונים: ידיעות אחרונות, הארץ, מקור ראשון ועוד.
מ-1996 היה עוזרו הפרלמנטרי של ח"כ הרב חנן פורת. כשפרש פורת מן הכנסת, עזר לו בהקמת עלון השבת מעט מן האור והיה חבר המערכת.
בחודש ינואר 2000 החל קורס כתבים ברשת ב' של קול ישראל ובסיומו החל לעבוד ברשת ב'. הוא עבד ככתב ועורך בזמן ירושלים תוכנית החדשות של הטלוויזיה בכבלים, ככתב לענייני ירושלים והעולם החרדי, בחדשות ישראל שהפיקה את חדשות ערוץ 10, וככתב משפט בחדשות 10. בין 2004–2007 היה ממקימי ערוץ הכנסת, בתפקידו כיועץ יושב ראש הכנסת רובי ריבלין. ב-2007 הקים משרד לייעוץ תקשורת וליחסי ציבור, קליין תקשורת.
תושב נווה דניאל.
קישורים חיצוניים.
מכתביו
חלבון עקת חום
חלבוני עקת חום (Heat shock protein; HSP) הם קבוצת חלבונים המושרים בעקבות עקת חום. החלבונים הבולטים ביותר בקבוצה זו חלבונים המעורבים בקיפול ופתיחה של חלבונים אחרים. הביטוי של חלבונים אלו מוגבר בתנאים של טמפרטורה גבוהה ועקות נוספות (כגון חשיפה לרעלנים, רעב, היפוקסיה וכו') . הביטוי המוגבר מבוקר ברמת השעתוק. מרכיב מרכזי בתגובה לעקת חום הוא פקטור עקת חום (HSF), שלו תפקיד חשוב בעלייה רבה בביטוי חלבונים אלו. חלבוני עקת חום מצויים בכל האורגניזמים החיים, מחיידקים ועד בני אדם.
חלבוני עקת חום נקראים על פי משקלם המולקולרי. לדוגמה Hsp60, Hsp70 ו-Hsp90 (הנחקרים ביותר), הם משפחות של חלבוני עקת חום בגודל 60, 70, ו-90 קילודלטון. לחלבון האוביקוויטין שגודלו 8-קילודלטון, האחראי לסימון חלבונים לפירוק יש גם כן תכונות של חלבון עקת חום.
המנגנון האחראי להפעלה של HSF בתגובה לעקת חום אופיין בחיידקים. במהלך עקת חום, חלבוני ממברנה חיצונית אינם מקופלים בצורה תקינה ולא מסוגלים להתחבר לממברנה החיצונית באופן תקין. הם מצטברים בחלל הפריפלסמטי (החלל בין הממברנה החיצונית לפנימית), ומזוהים על ידי חלבון פרוטאז של הממברנה הפנימית - DegS. חלבון זה מעביר אות לפקטור שעתוק סיגמה-E. קיימים גם מנגנונים מבוססי RNA האחראים לבקרת הביטוי של חלבוני עקת חום, כדוגמת FourU, ROSE ו-Hsp90 cis-regulatory. מנגנונים אלו הם אלמנטי RNA לא מקודד (non coding) הרגישים לחום ומשנים את המבנה השניוני שלהם בעקבות זאת.
חלק מחלבוני עקת חום מתפקדים כשפרונים. הם מסייעים לחלבונים לרכוש את הקונפורמציה הנכונה ומונעים התלכדות (אגרגציה) לא רצויה של חלבונים. באמצעות ייצוב של חלבונים שמקופלים בצורה חלקית, חלבוני עקת חום עוזרים בהובלת חלבונים על פני הממברנה בתא.
הביטוי של חלבוני עקת חום אינו מוגבל רק למצבי עקה והם מתבטאים גם בתנאים רגילים ומסייעים ב"תחזוקה" של חלבוני התא בתפקידים כגון העברת חלבונים ישנים לפרוטאזום ומסייעים לחלבונים חדשים לרכוש את הקיפול הרצוי.
בן ציון קוק
הרב בן ציון הכהן קוק (נולד בשנת תשכ"א, 22 בדצמבר 1960) הוא פוסק הלכה, ראש בית הוראה בירושלים, רב קהילה בפתח תקווה, מחבר ספרי הלכה, תלמיד מובהק של הרב יוסף שלום אלישיב.
ביוגרפיה.
נולד בטבריה, בנם של הרב הראשי של רחובות, הרב שלמה, ויהודית קוק. אמו היא בתו של הרב דב כ"ץ ונכדתו של הרב זאב גולד. הוא דור 11 לבעל שם טוב. כשהיה בן 11 נהרגו הוריו ושניים מאחיו בתאונת דרכים.
למד בישיבת באר יעקב אצל ראש הישיבה הרב משה שמואל שפירא והמשגיח הרב שלמה וולבה, ששידך אותו לאחייניתו, בת הרב יצחק גרודזינסקי. לאחר נישואיו עבר לירושלים, למד בכולל של ישיבת לייקווד ושימש כראש ישיבת 'אור יצחק'. באמצע שנות ה-80 החל להשתתף בשיעורו היומי של הרב אלישיב, והנהיג בו את האפשרות לשאול שאלות.
היה הראשון שהוציא ספר ובו פסקי הלכה ושיעורים של הרב אלישיב. בסדרת ספריו, בגינה זכה בשנת תשע"ב בפרס לספרות תורנית על שם הרב מאיר שפירא, מובאים פסקים ושיעורים ששמע מהרב אלישיב ולצידם הערות "ציוני הלכה". הספרים זכו למכתבי הסכמה מהרב אלישיב. בהסכמת חתני הרב אלישיב, הרב חיים קניבסקי והרב עזריאל אוירבך הם מציינים את מאמציו של לדייק בדברי הרב אלישיב ובהארת הפנים המיוחדת של הרב אלישיב כלפיו.
פסקי דין הלכתיים שלו פורסמו בסדרת 'גלאט' היוצאת על ידי בד"ץ שארית ישראל.
מוסר שיחה שבועית בישיבת 'מאורות החיים', ב'בית המוסר' שהקים הרב וולבה ושיעורים נוספים בהלכה ובתלמוד.
לקראת ראש השנה תשע"ו הוקם בירושלים בית הוראה רב-מגזרי בנשיאותו של רב העיר, הרב אריה שטרן, והרב קוק מונה לעמוד בראש בית ההוראה. במסגרת זו הוא גם מכשיר רבנים ומורי הוראה העושים אצלו 'שימוש' בהלכה.
הרב קוק הוא נשיא ארגון "ממלכת כהנים" העוסק בהפצת ההלכות הנוגעות לכהנים ולעבודת בית המקדש. הוא חבר בוועדת רבני רשת החינוך "שובו", חבר בוועדת הרבנים של תחרות חיבורים תורניים של מפעל הפיס למגזר החרדי ובוועדת ההלכה של ארגון 'בוני עולם'.
תשובותיו ההלכתיות ושיחותיו מתפרסמות מדי שבוע בעלון שמוציאים תלמידיו תחת השם 'שואלין ודורשין' וכן באתר האינטרנט של בית הוראה הכללי.