אקט אפ היה בנוי בתחילה כארגון פעולה אנרכיסטי ללא מנהיגות מובהקת. הדבר היה מכוון מצידו של מייסד הארגון לארי קרמר. הארגון היה מורכב וועדות, כאשר כל ועדה הייתה מדווחת ל"וועדה המתאמת" אחת לשבוע. הצעות ופעולות הובאו בדרך כלל לדיון בוועדה המתאמת ולאחר מכן להצבעה, אולם גם כל וועדה בנפרד יכלה להצביע עליהן בכל זמן. גרג ברודווייץ' (Gregg Bordowitz), פעיל בארגון בתחילת דרכו תיאר את התהליך: ""כך פועלת עבודה פוליטית עממית ודמוקרטית. במידה מסוימת, זה איך שפוליטיקה דמוקרטית אמורה לעבוד באופן כללי. אתה משכנע אנשים בתוקפם של הרעיונות שלך. אתה צריך לצאת לשם ולשכנע אנשים". על אף השאיפה למבנה אנרכי ודמוקרטי, נותרו אנשים מסוימים בארגון בעלי יכולת גבוהה יותר להציג את דעותיהם ולגונן עליהן. לארי קרמר "תוייג" פעמים רבות כ"מנהיג" הראשון של הארגון. ככל שהארגון התבגר, כך קמו בתוכו יותר קבוצות קטנות שדחפו להצגת הרעיונות שלהן, ו"ההנהגה" התחלפה באופן תדיר ולעיתים בפתאומיות.
חלק מהוועדות היו לפי דברי פעילים:
מלבד הוועדות פעלו בארגון גם "קבוצות זיקה" בלתי פורמליות, שפעמים רבות התכנסו סביב נושאים ספציפיים או על בסיס קשרים אישיים, לעיתים בתוך הוועדות. קבוצות אלו סיפקו לחברים בהן סולידריות באירועים פוליטיים גדולים יותר מורכבים באמצעות ערבות הדדית, וכן ארגנו פעולות פוליטיות קטנות יותר כחלק מפעולות רחבות. כך למשל קבוצת "החלפת המחטים" הציגה במסגרת "יום הייאוש" אלפי מחטים רפואיות משומשות שאספה לפקידי משרד הבריאות בניו יורק.
עצמאות מוסדית.
בשלבים המוקדמים של אקט אפ היה דיון בשאלה האם לרשום את הארגון באופן רשמי כ"ארגון ללא מטרות רווח" על מנת לאפשר תרומות פטורות ממס. בסופו של דבר הוכרע כנגד רישום הארגון כיוון שכפי שמריה מגנטי (Maria Maggenti) אמרה: "הם לא רצו שום קשר עם הממשלה". סוג זה של אתוס בלתי מתפשר אפיין את הקבוצה בשלביה המוקדמים; בסופו של דבר זה הוביל לפילוג בין אלו בקבוצה שרצו להישאר עצמאיים לחלוטין ומי שראה הזדמנויות לפשרה ולהתקדמות על ידי "השתלבות בתוך (הממסד נגדו הם לחמו)".
עם השנים.
אקט אפ נכנס למערכה באופן יעיל ואפקטיבי מאוד לתקופתו. אולם מתחים פנימיים שפעלו בארגון, וכן השינויים שחלו במשבר האיידס הובילו להשתנותו. לאחר הפעולה בקמפוס המכונים הלאומיים לבריאות, הביאו מתחים אלו להתנתקות של וועדת הפעולה וועדת הטיפול והמידע מהארגון, ולהקמת ארגון "קבוצת הטיפול והפעולה" ( Treatment Action Group - TAG). בשנים האחרונות סביב השינויים שחלו במשבר האיידס החברות בארגון אקט אפ מתדלדלת, על אף שישנם סניפים המוסיפים להפגש. ארגון "Housing Works" - ארגון שירותי האיידס הגדול ביותר בניו יורק, וארגון Health GAP הנאבק להרחבת הטיפול באיידס לנשאים בכל העולם - שניהם צמחו ישירות מארגון אקט אפ.
אבן ח'ורדאדבה
אבו אל-קאסם עוביידאללה אבן ח'ורדאדבה (בפרסית: ابوالقاسم عبیدالله ابن خردادبه) (בערך 820 – 912 לספירה) היה גאוגרף פרסי. כתב את הספר הגאוגרפי הראשון בשפה הערבית "כתאב אל-מסאליכ ואל-ממאליכ".
היה בן למשפחה פרסית עשירה מצפון איראן. מונה למנהל הדואר במחוז ג'יבאל בצפון מערב איראן תחת הח'ליף העבאסי אל-מעתמד (שלט בין השנים 869–885 לספירה). בתפקיד זה שימש אבן ח'ורדאדבה גם כמנהל דואר כללי וגם כרב המרגלים האישי של הח'ליף במחוז זה. מלבד ספרו הגאוגרפי המפורסם אבן ח'ורדאדבה כתב גם ספרים נוספים בנושא תרבות פרס ומוזיקה.
כתאב אל-מסאליכ ואל-ממאליכ.
אבן ח'ורדאדבה כתב את הספר "כתאב אל-מסאליכ ואל-ממאליכ" ("ספר הדרכים והממלכות") בין השנים 846-847. בספר זה הוא מתאר עמים שונים שחיו בפרובינציות של הח'ליפות העבאסית.
יחד עם מפות, הספר כולל גם תיאור של הארץ, האנשים והתרבות של חופי דרום אסיה לרבות בראהמאפוטרה, איי אנדמן, מלזיה והאי ג'אווה. הארצות של שושלת טאנג הסינית, שילה המאוחדת (קוריאה) ויפן מוזכרות בעבודתו.
הספר הוא אחד מהמקורות היחידים ששרדו שמתארים סוחרים יהודים הידועים בשם "רדהנים".
על הרדהנים כתב: "סוחרים אלה מדברים ערבית, פרסית, יוונית, לשון הפרנקים, האנדלוסים, והסלאבים. עוברים הם ממערב למזרח וממזרח למערב, ועושים דרכם בים וביבשה. הם מביאים מן המערב סריסים, עבדים ושפחות, חרבות, עורות הביבר והנמייה".
מסך הבית (אפל)
הספרינגבורד במכשירי iOS (באנגלית: SpringBoard. מוכר גם כ: Home Screen - מסך הבית), הוא היישום הסטנדרטי שמנהל את מסך הבית. היישומים הבסיסיים שמגיעים עם המכשיר בגרסה iOS 8 הם: הגדרות, תזכורות, הודעות, אנשי קשר, לוח שנה, תמונות, מצלמה, מפות, מזג אוויר, Passbook, פתקים, סרטים, מניות, Game Center, iTunes ,App Store, דוכן העיתונים, שעון, מחשבון, מצפן, תזכורות קוליות, מייל, טלפון, Safari (דפדפן), מוזיקה, בריאות, טיפים, iBooks ופודקאסטים.
היסטוריה.
בשנת 2008, עם שחרורה של מערכת ההפעלה iOS 1.1.2, מסך הבית עבר כמה שינויים משמעותיים.
לדוגמה כאשר משתמש מקיש על יישום מסוים למשך מספר שניות, כל היישומים על גבי מסך הבית יתחילו להתנועע. במצב זה, "מצב נענוע", המשתמש יכול לסדר מחדש את היישומים במסך הבית, למחוק אותם וליצור דפים נוספים על ידי גרירת יישום לעבר דופן המסך. במצב זה לא ניתן להיכנס לשום יישום. כדי לחזור למצב נורמלי יש ללחוץ על מקש הבית.
בחודש יולי 2008, יישומי צד שלישי הוצגו עם מערכת ההפעלה iOS 2.0. יישומים אלה מותקנים דרך ה-App Store ונמחקים באותה שיטה כמו היישומים הבסיסיים, דרך "מצב נענוע". בחודש יוני 2009, עם יציאת מערכת ההפעלה iOS 3, נוסף למסך הבית "חיפוש Spotlight". אפשרות זו מאפשרת למשתמש לחפש יישומים וקבצים המאוחסנים במכשיר האייפון שלו.
בחודש יוני 2010 שוחררה הגרסה iOS 4 ואיתה נוספו למסך הבית רקעים מותאמים אישית. כמו כן הוכנסו התיקיות, אם גוררים יישום אחד על גבי היישום נוסף ב"מצב נענוע" נוצרת תיקייה. בתיקייה אפשר לאחסן עד 12 יישומים (אולם בפריצות במכשירים ניתן להוריד פיצ'ר אשר מאפשר כמות בלתי-מוגבלת של יישומים בתוך תיקיות). ניתן להוסיף יישומים נוספים על ידי גרירתם אל תוך התיקייה והסרת מהתיקייה על ידי גרירתם מתוך התיקייה אל מסך הבית. ניתן לשנות שמות של תיקיות, וכן כאשר אין שום יישום בתוך תיקייה היא תיעלם.
מכשירים פרוצים.
תצוגה של סמלים.
על מכשירים פרוצים, יישומים לא-חתומים (כלומר יישומים המותקנים באמצעות "Cydia") לא ניתן למחוק בשיטה המסורתית של החזקת אצבע על היישום ובחירה למחוק. במקום זאת, המשתמש צריך להסיר את היישום דרך "Cydia", אלא אם כן מותקן הפיצ'ר "CyDelete", המאפשר מחיקה ממסך הבית.
לפני גרסת iOS 1.1.3, הפריצה הותקנה במסך הבית ואפשרה הצגה של יישומי צד שלישי. בגרסאות שלאחר גרסת iOS 1.1.3, תיקון זה אינו נדרש עוד, כיוון שנפתחה האפשרות להציג סמלים של יישומי צד שלישי כברירת מחדל. יישומים שהותקנו מהפריצה אוחסנו היכן שהיישומים של אפל, הבסיסיים, אוחסנו.
התאמה אישית.
מסך הבית במכשירים פרוצים יכול היה להיות מותאם אישית עם ערכות-נושא ורקעים. את ערכות-הנושא מורידים לרוב דרך יישומי צד שלישי (מהמוכרים שביניהם הוא "WinterBoard"), המותקן דרך "Cydia". ערכות-הנושא יכולות להשתנות כאשר ישנם שינויים בהופעתו של האייפון. בנוסף לזאת, ערכות-הנושא משנות גם אלמנטים של ממשק המשתמש. נכון לסוף שנת 2009, מכשירים פרוצים יכולים להחליף גם את הממשק של האייפון באמצעות התוכנה "PogoPlank", אשר משתמשת בגלגל של קטגוריות ולא בעמודים הרגילים עם הסמלים.
שימוש ב-OS X.
ה-Mac OS X Lion כלל תכונה חדשה בשם "Launchpad". תכונה זו הייתה מבוססת על תכונת מסך הבית בתוכנת ה-iOS. התוכנה כללה את אותן התכונות (כמו התיקיות), אך לא נראתה כמו מסך הבית, אלא ה-"Dock" (ארבעת היישומים המופיעים בכל דף; בתמונה העליונה: טלפון, מייל, Safari (דפדפן) ומוזיקה) היה ארוך יותר (כמו לוח מחוונים).
לפני כנס המפתחים בו הוצג ה-Mac OS X, ה-"Launchpad" נקראה "ספרינג בורד". אף על פי שהשם שהיה מוצג נשאר זהה, התמונות שפורסמו להפצת ה-Mac OS X עדיין היו בשם "ספרינג בורד".
שמעון הרוש
שמעון הרוש (נולד ב-20 בפברואר 1987) הוא כדורגלן ישראלי המשחק בעמדת המגן השמאלי בקבוצת הפועל קריית ים.
קריירה.
הרוש גדל במחלקת הנוער של הפועל חיפה ובשנת 2006 זכה עם קבוצת הנוער של המועדון באליפות ליגת העל לנוער, תחת הדרכתו של המאמן שלומי דורה ולצידם של רן יצחק, רן אבוקרט ואושרי רואש. לאחר מכן עלה לסגל הקבוצה הבוגרת של המועדון ושיחק עמה בליגה הלאומית. בשנת 2007 היה הרוש חלק מסגל הנבחרת הצעירה של ישראל, במדיה רשם 4 הופעות.
בקיץ 2008 הושאל הרוש לקבוצת מכבי אחי נצרת וסייע לה להעפיל לליגת העל. בתום העונה הוחתם בקבוצת הפועל באר שבע, וב-22 באוגוסט 2009 ערך את הופעת הבכורה שלו בליגת העל, בניצחון 1-2 על הפועל רעננה באצטדיון וסרמיל. ב-17 באפריל 2010 כבש את שער הבכורה שלו בליגת העל, בניצחון 4–0 על מכבי נתניה. בעונה שלאחר מכן הושאל הרוש לקבוצת הפועל עכו, וכעבור שנה חזר לבאר שבע ושיחק במדי הקבוצה בעונת 2011/2012, אך לרוב הועדף על פניו המגן הצעיר אופיר דוידזאדה, והרוש לא הצליח לתפוס מקום בהרכב הקבוצה.