בין השנים 2013–2015 כיהן חפץ כשגריר ישראל לאוסטריה ולארגונים הבינלאומיים בווינה (UNIDO ו-UNDOC) וכשגריר ל-OSCE. בתקופה זו העניקה ממשלת אוסטריה לחפץ את אות הכבוד הגבוה ביותר שלה, (פרט לזה שניתן לראשי מדינות מכהנים), "Grand Decoration of Honor in Gold with Sash", אות שהוענק באותה התקופה גם לקנצלרית גרמניה אנגלה מרקל.
בנובמבר 2015 מונה חפץ לשגריר ישראל במוסקבה. בתקופה זו החלה רוסיה את מעורבותה בסוריה, דבר שעיצב רבות והשפיע על היחסים בין המדינות. ביוני 2016 ערך חפץ אירוע לציון 25 שנה ליחסי רוסיה-ישראל בתיאטרון בולשוי, באירוע נכחו ראש הממשלה, בנימין נתניהו, ונשיא רוסיה, ולדימיר פוטין. בעקבות בקשתו של ראש הממשלה נתניהו, שנענתה על ידי הנשיא פוטין באחת מפגישותיהם, חפץ פעל להשבתו של הטנק הישראלי שלפי הערכות שימש את נעדרי קרב סולטאן יעקוב במלחמת לבנון ב-1982}. הטנק נפל בידי הצבא הסורי בקרב והועבר לברית המועצות לצורך חקירת אמצעי המיגון שלו. הטנק הוטס והושב לארץ במהלך אותו ביקור. עם החזרתו של הטנק לישראל, הוצב ב"יד לשריון" בלטרון והוא משמש כאנדרטה לחיילים הנעדרים בקרב.
בינואר 2017 מונה חפץ לשגריר ישראל ברפובליקה העממית של סין ובמונגוליה. במרץ 2017 קיים ראש הממשלה נתניהו ביקור רשמי בסין לרגל ציון 25 שנים ליחסים הדיפלומטים בין המדינות, במהלכו נחתם הסכם לשותפות מקיפה בתחום החדשנות. בינואר 2019 העניקה ממשלת מונגוליה לחפץ מדליית כבוד לציון פעילותו וסיועו למשטרת מונגוליה. בדצמבר 2020 קיימה השגרירות בבייג'ינג בהובלת השגריר חפץ ארבעה מיזמי דגל בתחומי הבריאות, החינוך, החקלאות והגיל השלישי, תחת הכותרת China-Israel InnoFriendship cooperation. הפרויקטים נעשו בתמיכת בכירי הממשל הסיני ובמימון משותף של שתי המדינות. המיזמים זכו לחשיפה תקשורתית חסרת תקדים בתקשורת וברשתות החברתיות המקומיות עם כ-227 מיליון צפיות.
השגרירות בבייג׳ינג תחת ניהולו של חפץ זכתה בתואר השגרירות המצטיינת לשנת 2020 עבור פועלה במהלך מגפת הקורונה וקידום פרויקטים בין המדינות. נימוקי הוועדה התייחסו לפעילות השגרירות במקצועיות וביעילות תחת תנאי אי ודאות וחשש בריאותי, ולסיוע השגרירות בשליחת ציוד חירום רפואי לישראל מסין, כגון מכונות הנשמה ומעבדות לבדיקת קורונה. כמו כן ציינו את פעילות השגרירות עם דעיכת משבר הקורונה בסין, כשהוציאה לפועל ארבעה אירועי דגל באישור ותמיכת סגן ראש ממשלת סין ליו חה, לשת"פ בתחומים שונים, אירועים שזכו לחשיפה מסיבית בסין.
עם סיום תפקידו בסין, שב חפץ לישראל ומונה לתפקיד שליח מיוחד למדינות המפרץ ואחראי על פתיחת הנציגויות באבו דאבי, דובאי ובחריין לאור הסכמי אברהם. לאחר פתיחת הנציגויות בנוכחות שר החוץ יאיר לפיד, ביקש חפץ לסיים את תפקידו ולפרוש לחיים פרטיים לאחר שנים רבות בהן כיהן כשגריר.
באוקטובר 2021 מונה חפץ לחבר הנאמנים של אוניברסיטת תל אביב.
ביוני 2022 מונה חפץ לדירקטוריון ערוץ החדשות 13.
חיים אישיים.
חפץ נשוי לסיגליה והם הורים ל 7 ילדים.
קרן התורה
קרן התורה היה ארגון שהוקם על ידי אגודת ישראל, לתמיכה בישיבות ומוסדות תורניים בארץ ישראל ובאירופה.
הקמת הארגון.
הארגון הוקם בכנסייה הגדולה הראשונה בשנת תרפ"ג (1923), לאחר שהועלתה סוגיית שיקום החורבן שהותירה מלחמת העולם הראשונה. עקב המלחמה, קהילות רבות נחרבו במהלך הימלטותן, ומוסדות התורה שלהן נסגרו, ולאחר המלחמה לא הוקמו מוסדות חדשים. גם הישיבות שפעלו, היו בקשיים כלכליים. משתתפי הכנסייה החליטו לפתוח קרן לתמיכה בישיבות הקיימות, ולפתיחת ישיבות ומוסדות חדשים. 16 רבנים חתמו על "קול קורא" לתמיכה בקרן, ובהם החפץ חיים, רבי ישראל פרידמן מצ'ורטקוב, רבי אברהם מרדכי אלתר מגור, הרב אברהם מנדל שטיינברג מברודי, הרב אליהו קלצקין מלובלין, הרב חיים עוזר גרודזנסקי ורבי יצחק זליג מורגנשטרן מסוקולוב.
בקול קורא נכתב בין היתר:.
ראשי הארגון.
נשיא הקרן היה רבי מרדכי שלום יוסף פרידמן, האדמו"ר מפשמישל, שהיה בן 26 בלבד, ולצידו מונו לחברי הנהלה רבי דב בער פרידמן (בנו של רבי ישראל מצ'ורטקוב), הרב יוסף בוימגארטן וד"ר שמואל דייטשלנדר. מזכיר הקרן היה הרב בנימין זאב יעקובזון שבהמשך תיפקד גם כגובה התחייבויות. בהמשך נפתחו סניפים מקומיים בכל אזור.
פעילות.
בשנה הראשונה לקיומה של הקרן חולקו 25,000 דולרים. בשנתה הראשונה תמכה הקרן רק בישיבות ליטא שהיו מאוגדות תחת ועד הישיבות אך הוועד הבטיח שבהמשך יתמוך בישיבות בפולין שלא קיבלו תמיכה בשנה הראשונה. הקרן סייעה גם לרבי מאיר שפירא בפותחו את ישיבת חכמי לובלין, וכן סייעה להקמת רשת בית יעקב.
בשנת תרפ"ה תכננו ראשי הקרן לגייס 100,000 דולר, ויצאו במבצע קניית שטרות תעודה על תרומתם (מעין קבלות) המכריזות על היותם שותפים לעולם התורה. בהמשך השנים המשיכה הקרן עם דרך פעולה זו.
נשיא הקרן הרבי מפשמישל נסע לאסוף כספים לטובת הקרן כך למשל אסף בשנת תרפ"ה 500,000 כתרים אוסטריים במסעו באוסטריה, ובשנת תרפ"ט בגרמניה 660,000 כתרים. בין הרבנים הפעילים באיסוף כספים לטובת הקרן היו רבי מאיר שפירא מפיטרקוב, רבי אברהם קלמנוביץ', הרב יצחק קוסובסקי, רבי ברוך הגר, רבי שלום יצחק לויטן אב"ד עדת ישראל באוסלו, הרב אברהם שמואל בנימין שפיצר אב"ד המבורג ומייסד קרן התורה בגרמניה, הרב יעקב רוזנהיים, הרב ארנסט וייל רבה של קולמר בצרפת, הרב אלכסנדר זושא פרידמן, הרב משה מרדכי אפשטיין, הרב אברהם דוב כהנא שפירא מקובנה, הרב הראשי לארץ ישראל אברהם יצחק הכהן קוק, הרב אברהם הלוי ליפשיץ אב"ד קהילות הקודש, הרב יהודה לייב צירלסון והרב יוסף צבי קרליבך.
פועלה של הקרן פחת עקב עליית הנאצים לשלטון והצרת רגלי היהודים בגרמניה ובשאר אירופה, אך היא תפקדה עד פרוץ מלחמת העולם השנייה.
צבעוניות מבנית
צבעוניות מבנית היא הפקת צבע באמצעות מבנה מיקרו או ננו סקופי של פני שטח.
בשונה מצבעים המופקים על ידי צבענים (פיגמנטים) הגורמים לבליעה והעברה סלקטיבית של אורכי גל, בצבעוניות מבנית נוצר הצבע על ידי פגיעת אלומת אור בעלת אורכי גל שונים במשטח מרובד בעל מבנים זעירים כאשר האור מוחזר באופנים שונים מהשכבות השונות של המשטח, תופעה הנקראת גם "סכמו-כרומים". בשל השבירה הנוצרת בין השכבות, וההפרעות הנגרמות באור המוחזר מהמבנים השונים בהתאם לגאומטריה של פני השטח, מקבלים בזוויות שונות צבעים שונים. שילוב של מבנים זעירים של פני שטח יחד עם צבענים גורם להם להיראות בצבעים שונים, לדוגמה: נוצות זנב טווס צבועות בצבען חום, אך בשל מבנה פני השטח שלהן הן נראות בצבעי כחול, טורקיז וירוק.
היסטוריה.
במאה ה-17 שני מדענים אנגלים רוברט הוק ואייזק ניוטון היו הראשונים שצפו בצבעוניות מבנית. הם טענו שהצבעוניות נוצרת במנגנון של התאבכות גלי אור, דבר שהוסבר עלי די תומאס יאנג בשנת 1803 כמאה שנה מאוחר יותר. אפשר לתאר צבע זוהר כתוצאה מהתערובת של השתקפות ממשטחים של שכבות דקות. האור המוחזר ממשטחים בעלי עובי המתאים לאורך הגל, יוצר התאבכות בונה, ובעובי שונה התאבכות הורסת. לכן נראים צבעים שונים לפי עובי המשטחים. במבנים של שכבות דקות מרובדות התופעה מסובכת ולכן אפקטים הצבעוניים סגנוניים במיוחד.
עקרון פעולה.
הצבעים בטבע נוצרים כתוצאה ממנגנונים שונים. לרוב מנגנון הפקת הצבע הוא כתוצאה מכך שעצמים בולעים אורכי גל באופן סלקטיבי ומעבירים או מחזירים את שאר אורכי הגל, כך שלעין הצופה מגיעים אורכי הגל שחזרו או הועברו בעצמים אלו. צבעים יכולים להופיע גם בעצמים שקופים או חסרי צבענים במנגנון שאינו תלוי בבליעה סלקטיבית אלא מבוסס על מנגנון אופטי הקשור להתאבכות כתוצאה מהחזרת אור משכבות דקות, עקיפה והפרעות נוספות. בועת סבון או שלולית מים למשל נראים צבעוניים בשל התאבכות של גלי האור. כשהאור פוגע בקצה השכבה הוא נשבר: חלקו מוחזר מהדופן החיצונית וחלקו נשבר דרכה ומוחזר רק בהגיעו אל הדופן הפנימית. אלומת האור המוחזרת מהשכבה נקבעת, אם כן, על סמך התאבכות שני המרכיבים. הפרש המופע (פאזה) שנוצר בכל מסע בין המשטח החיצוני והמשטח הפנימי של השכבה הוא ביחס ישר לעובי השכבה וביחס הפוך לאורך הגל. מכאן שעבור כל עובי אפשרי של שכבה דקה, ההתאבכות היא בונה עבור אורכי גל מסוימים, והורסת עבור אחרים. אם מקרינים על שכבה דקה אור לבן כלומר, אור שמכיל את כל אורכי הגל הנראים, יבלטו מספר צבעים שיוחזרו ממנה בעוד שאחרים ייעלמו. הדבר ייצור מעין גוון צבעוני שמשתנה כשמשתנה עובי השכבה. צבעים הנראים על גבי תקליטור נגרמים על ידי עקיפה על חריצים הקיימים במרווחים קבועים על פני השטח, היוצרים צבעוניות מבנית.
צבעוניות מבנית היא האחראית לצבעי הכחול והירוק של הנוצות במינים רבים של ציפורים, כמו גם לצבעם של כנפי פרפרים וחיפושיות ממינים שונים. צבעוניות מבנית מפיקה את הצבעים הססגוניים של צדפות כגון אם הפנינה (Pteriidae) וNautilus. הסיבה לכך היא שהצבע המוחזר תלוי בזווית הצפייה, כאשר מכל מקום המרווח של המבנים שונה. ניתן לשלב צבעים מבניים עם צבעי פיגמנט, נוצות טווס הן חום עם פיגמנט מלנין.
דוגמאות.
צבעוניות מבנית בבעלי חיים.
אצל בעלי חיים כמו על נוצות של ציפורים וקשקשים של פרפרים, ההפרעות נוצרות על ידי מגוון של מנגנונים אופטיים כמו סריג עקיפה, מראות סלקטיבית, גבישים פוטונים, סיבי גביש, מערך של מבנים ננומטרים וחלבונים שיכולים להשתנות בתצורה שלהם. רבים מהמנגנונים הללו ניתן לראות על ידי מיקרוסקופ אלקטרוני.