ב-1 ביולי 2015 חתם ורטה בקבוצת הפועל תל אביב. ב-1 באוגוסט 2015 ערך את הופעת הבכורה שלו במועדון, במשחק דרבי מול מכבי תל אביב במסגרת גביע הטוטו, ובסך הכל ערך 34 הופעות בכל המסגרות בעונת 2015/2016. ב-21 בינואר 2017 כבש את שער הבכורה שלו בהפועל תל אביב, בניצחון 1–0 על הפועל אשקלון. בהמשך עונת 2016/2017 איבד את מקומו בהרכב לאחר הצטרפותו של אייל משומר לסגל הקבוצה, אשר בתום העונה ירדה לליגה הלאומית.
ב-8 בספטמבר 2017 חתם ורטה לשנתיים בבית"ר ירושלים, ולאחר עונה אחת שוחרר מהקבוצה. ב-25 בדצמבר 2018 חתם ורטה בהפועל נצרת עילית מהליגה הלאומית עד לסיום העונה. ב-27 ביוני 2019 חתם בהפועל רמת גן.
ב-31 באוגוסט 2020 חתם ורטה בהפועל אדומים אשדוד.
ב-25 ביולי 2022 שב להפועל רמת גן, וחתם לעונה אחת.
נבחרת ישראל.
ב-27 במאי 2011 ערך ורטה את הופעת הבכורה שלו במדי הנבחרת הצעירה של ישראל, במשחק ידידות נגד . לקראת אליפות אירופה לנבחרות צעירות שנערכה בישראל ביוני 2013 זומן ורטה לסגל הנבחרת, ושיחק במשחק האחרון נגד אנגליה, שהסתיים בניצחון 1–0. בסך הכל ערך ורטה 12 הופעות במדי הנבחרת הצעירה.
מוחמד כליבאת
מוחמד כליבאת (בערבית: محمد كليبات; נולד ב-15 ביוני 1990) הוא כדורגלן בדואי-ישראלי המשחק בעמדת הקשר ההתקפי בקבוצת מ.ס. כפר קאסם מהליגה הלאומית.
קריירת מועדונים.
כליבאת נולד ביישוב הבדואי בסמת טבעון, ישראל, למשפחה ערבית-מוסלמית. החל לשחק כדורגל במחלקת הנוער של הפועל נצרת עילית, ובשנת 2009 עלה לבוגרים. בינואר 2010 עבר למכבי חיפה, וב-17 באפריל 2010 ערך את הופעת הבכורה שלו נגד מועדון ספורט אשדוד.
לקראת עונת 2010/2011 הושאל להפועל עכו, במדיה כבש חמישה שערי ליגה וסייע לה להגיע לפלייאוף האמצעי. ביולי 2011 הושאל למכבי נתניה. תחת הדרכתו של ראובן עטר הבקיע שלושה שערים ב-29 הופעות בעונת 2011/2012, וסייע לה לסיים במקום הרביעי שהוביל למשחקי מוקדמות הליגה האירופית.
בקיץ 2012 הושאל לבני סכנין, ובעונת 2012/2013 כבש חמישה שערי ליגה. בסיום העונה האריך את חוזהו במכבי חיפה בשלוש שנים, והושאל לסכנין לעונה נוספת. את עונת 2013/2014 סיים עם בני סכנין לפלייאוף העליון, כשכבש 11 שערי ליגה והיה מלך השערים של הקבוצה.
לקראת עונת 2014/2015 חזר כליבאת לסגל מכבי חיפה, ושותף בשבעה משחקי ליגה, אך בינואר 2015 הושאל שוב לבני סכנין. לקראת עונת 2015/2016 הושאל לקבוצת מכבי פתח תקווה, במדיה כבש ארבעה שערים בעונה זו, וביוני 2016 חתם על חוזה לעונה נוספת במועדון. ב-29 בינואר 2017 הושאל כליבאת להפועל רעננה, ובמדיה כבש שני שערים ב-11 הופעות עד תום עונת 2016/2017.
ב-28 ביוני 2017 חתם כליבאת לשנתיים בבני סכנין, אך בינואר 2018 הושאל שוב להפועל רעננה, וכבש שני שערים ב-13 הופעות עד תום עונת 2017/2018. לקראת עונת 2018/2019 חזר כליבאת לבני סכנין וכבש שלושה שערי ליגה, אך בתום העונה ירד עם הקבוצה לליגה הלאומית.
ב-18 באוגוסט 2019 חתם כליבאת בהפועל ראשון לציון מהליגה הלאומית. ב-22 בינואר 2020 חתם כליבאת בהפועל אום אל-פחם עד לסוף העונה. ב-13 בינואר 2021 חתם כליבאת בהפועל אכסאל.
ב-27 באוגוסט 2021 חתם במ.ס. כפר קאסם מהליגה הלאומית.
קריירת נבחרות.
לזכותו של כליבאת 14 הופעות במדי הנבחרת הצעירה של ישראל, בהן כבש ארבעה שערים. ביוני 2013 נכלל בסגל הנבחרת לקראת אליפות אירופה לנבחרות צעירות שנערכה בישראל.
חיים אישיים.
כליבאת נולד בכפר הבדואי, בַּסְמֶת טַבְּעוּן, ישראל, למשפחה ערבית-מוסלמית.
בוגר תואר ראשון בחינוך וחברה עם התמקדות בהכשרות בספורט ב.
עזרת ישראל (רחבת מתפללים)
עזרת ישראל היא רחבת תפילה מעורבת בכותל המערבי, דרומית לשער המוגרבים.
היסטוריה.
בעקבות פרשת "נשות הכותל" המתנהלת מאז שנות ה-80, הוגשו עתירות לבג"ץ והוקמו ועדות לשם מציאת פתרון. הוועדה האחרונה הייתה בראשות מזכיר הממשלה אביחי מנדלבליט. באוגוסט 2013 הודיע שר הדתות והשר לענייני ירושלים והתפוצות נפתלי בנט על הקמת רחבת תפילה חדשה.
ארגון נשות הכותל דחה את יוזמת בנט והאשים אותו כי הוא "מיישר קו עם תפיסת עולמם הקיצונית של רב הכותל והרבנים הראשיים", ואת הרחבה כינה "מרפסת שיזוף המשקיפה מרחוק על הכותל המערבי". גם התנועה הרפורמית בארצות הברית דחתה את היוזמה באומרה ש"הכותל צריך להיות פתוח ונגיש לכל היהודים והיחס לנשים ולגברים חייב להיות שווה". מהצד השני תקף את ההחלטה ממלא מקום ראש עיריית ירושלים מטעם יהדות התורה יוסף דייטש, שכינה אותה "צלם בהיכל".
ב-23 ביולי 2018 קרסה אבן הרודיאנית מהכותל על הרחבה. אישה אחת נכחה במקום ולא נפגעה. בעקבות האירוע הוציא מהנדס העיר צו מבנה מסוכן לחלק הרחבה הצמוד לכותל.
כיום.
"עזרת ישראל" נמצאת דרומית לשער המוגרבים וצפונית לקשת רובינסון, בשטח של כ-450 מ"ר. הרחבה היא מעין המשך של רחבת הכותל הגדולה היותר, אך אינה מחוברת אליה. היא בנויה מעל חלקו הצפוני של הגן הארכאולוגי ירושלים, אתר תיירות הכולל גם את מרכז דוידסון. הכניסה לעזרה נמצאת כעשרים מטרים אחרי שער האשפות.
הרחבה פתוחה תמיד וללא תשלום, מעורבת לגברים ולנשים. היא מיועדת לתפילה בלבד ומצוידת בתשמישי קדושה. המקום תחת אחריות החברה לשיקום ולפיתוח הרובע היהודי.
ניסיונות להפרדה מגדרית.
בערב תשעה באב 2021 הגיעו פעילים לרחבה והציבו בה מחיצה, מה שהוביל לעימותים במקום. בתגובה קרא הרב אליעזר מלמד לאפשר לזרמים השונים להתפלל כמנהגם בכותל, וכצעד מפייס אף אירח בביתו את מנכ"לית התנועה המסורתית, רקפת גינבסרג.
התרחשות דומה אירעה בחול המועד פסח 2022. בעקבות המקרה התראיינה רקפת גינסברג וקראה למנהיגי הציונות הדתית להשמיע קול. בהמשך השבוע התבטא הרב יעקב מדן: "הכותל המערבי נועד להרבות אהבה, כבוד ותחושת אחדות בין יהודים. גם הקונסרבטיבים והרפורמים הם יהודים, ועם כל ההתנגדות לדעותיהם, אנו חייבים בכבודם".
מוזיאון השואה האמריקני
מוזיאון האמנויות היפות (בודפשט)
דונטו מנדוציו
דונטו מנדוציו (באיטלקית: Donato Manduzio, 24 ביולי 1885 - 15 במרץ 1948), המכונה "הנביא מסן ניקנדרו", היה איטלקי קתולי, יליד ותושב הכפר סן ניקנדרו שבדרום איטליה, אשר התגייר וגייר עשרות מתושבי כפרו, בתקופת השלטון הפשיסטי באיטליה. בישראל חיים מאות מצאצאי יהודי סן ניקנדרו ובכפר סן ניקנדרו נותרו כמה עשרות אנשים הרואים את עצמם כממשיכי דרכו.
קורות חיים.
מנדוציו נולד ב-1885 בכפר סן ניקנדרו שבנפת פוג'יה, מחוז פוליה, בדרום מזרח איטליה, לחופי הים האדריאטי. הוריו, ג'וזפה מנדוציו, סוחר יין עני וקונצ'טה לבית פרסקריה היו קתולים ומנדוציו היה בנם הבכור. הוא הוטבל לנצרות לאחר היוולדו, כמקובל, אך סירב בנערותו לעבור את טקסי הקתוליות האחרים, ונודע כשובב וכמתמרד. כרבים מתושבי כפרו, לא למד בבית ספר כלל והיה אנאלפבית עד התבגרותו. עבד כסנדלר.
ב-1910 נישא לעמנואלה ווצ'ינו.
ב-1915 סמוך לאחר פרוץ מלחמת העולם הראשונה גויס מנדוציו לצבא האיטלקי ונלחם בשורותיו. ב-1918, לקראת סוף המלחמה, נפצע ברגליו ואושפז בבית חולים צבאי בפיזה, למשך תקופה ארוכה. בשל הטיפול הלקוי נותר משותק באחת מרגליו. במשך האשפוז הממושך הוא למד קרוא וכתוב מהחייל הפצוע ששכב לצדו.
כשחזר לכפרו ב-1919 הפך ביתו של מנדוציו לאתר עליה לרגל, משום שהיה אחד הבודדים בכפר שלא היה אנאלפבית. בשל נכותו הוא לא עבד, אך קיבל קצבת נכות מהצבא וכן כסף למחיה מהורי אשתו. הוא הקדיש מזמנו לכל מי שרצה בכך ורבים מתושבי סן ניקנדרו הקיפוהו שעות רבות מדי יום בשבתו במרפסת ביתו, הקשיבו לסיפורים שקרא בפניהם וסיפרו לו את צרותיהם. הם הפכו לחסידיו.
גילוי היהדות.
ביומן שכתב מציין מנדוציו את התאריך המדויק שבו ייסד את קהילת יהודי סן ניקנדרו: הלילה שבין ה-10 ל-11 באוגוסט 1930, כלומר בהיותו בן 45. הוא חלם באותו לילה חלום שאותו פירש כציווי להביא את בשורת היהדות לבני הכפר.
כשנתיים לפני אותו חלום הביא לו אחד מחסידיו ספר תנ"ך, "הברית הישנה", כתוב באיטלקית. באותה תקופה, באזורי איטליה העניים, ספרי התנ"ך היחידים היו כתבי "הברית החדשה", כתובים בלטינית, כך שרק כמרים יכלו לקראם. הוא קרא בברית הישנה, התווכח עם כומר הכפר, ובעקבות החלום שחלם הגיע למסקנה כי היהדות היא הדת האמיתית וכי תפקידו בחיים יהיה להפיץ את בשורתה.
מנדוציו וקהל חסידיו למדו מתוך ספר הברית הישנה שהיה בידם, באיטליה הפשיסטית, ההולכת ומתקרבת אל הנאצים. מנדוציו למד את הלוח העברי למשל, וחישב את מועדי ישראל. הוא וחסידיו החלו לקיים את מצוות התורה כפי שהבינו אותן ולחוג את חגי ישראל.
ההתחברות ליהדות.
ב-1936 נודע למנדוציו לראשונה, משוטר שהגיע למקום, שהדת היהודית והיהודים עדיין קיימים. מנדוציו הנרגש מיהר לשלוח מכתבים לרב הראשי של רומא, אנג'לו סצ'רדוטי. המכתבים הראשונים לא נענו, מאחר שיהודי רומא חששו כי מדובר בתעלול או במזימה כנגדם. בהמשך השתכנעו מכנות כוונותיו והחלו חילופי מכתבים בין רבני רומא לבין מנדוציו, שכללו מחד גיסא ספרי תנ"ך ויהדות, תפילין ותשמישי קדושה יהודיים, ומאידך גיסא אזהרות, כי לא זו העת לנוצרים קתולים כשרים להצטרף ליהדות.