הכפר הגדול הוא אחד מהיישובים לאורך תעלת הוואיאש (Vajas), בערך באמצע הדרך בין הערים באיה לבין קלוצ'ה. היישוב ממוקם 135 קילומטרים דרומית לבודפשט, בצד השמאלי (המזרחי) של הדנובה ושוכן כחמישה קילומטרים מהנהר. האזור מאופיין בנוף של גדת נהר, שפני השטח שלו עוצבו על ידי המים של הדנובה, הואייאש והארייג (Örjeg). מיקום הכפר הפך לאטרקטיבי בשל הדנובה הסמוכה, תעלת ואייאש האדמות הפוריות והיערות השופעים בסביבתו.
נגישות.
נתיב הגישה החשוב ביותר היבשתי הוא כביש ראשי 51, שדרכו ניתן להגיע עד אמצע המדינה. האזור המנהלי של הכפר מושפע מהכביש המהיר M9 בדרום ומכביש 5312 במזרח.
היסטוריה.
מכתב הענקה, של בלה השלישי, מלך הונגריה, שמתאורך לתקופה 1193 עד 1196 מזכיר לראשונה את שמו של דושנוק. בשנת 1639 הכפר ואדמותיו היה רכושם של יאנוש מישקי ושל אישטוואן וורש. בסוף המאה ה-17 אכלס היישוב קתולים דלמטיים ובוסנים. בתחילת המאה ה-18, משפחת הרוזן צ'סנקי דרשה אותו בחזרה, אך בסופו של דבר היישוב הפך לרכושו של הארכיבישופות של קאלוצ'ה. היישוב נפל קורבן לשריפה הרסנית ב-1864.
קהילה יהודית.
אין פרטים על הקהילה היהודית המקומית, אך בית קברות יהודי קטן המקום מעיד על קהילה יהודית מקומית. בית הקברות היהודי הקטן נמצא ליד בית הקברות הכללי של היישוב. מפתחות בית העלמין נשמרים בלשכת ראש העיר. בשנת 1990 שוחזרו הקברים בבית העלמין המוזנח והוצבו בחלק ייעודי מיוחד של בית העלמין של הציבורי הכללי.
אתרים בעלי עניין.
הכנסייה הרומית-קתולית, שנבנתה בחלק הגבוה ביותר של הכפר, קרוב לקו המים, הוקמה על ידי הארכיבישוף גאבור פטאצ'יץ' בשנת 1744 מלבנים מיובשות בשמש לכבוד השליחים פיליפ הקדוש ויעקב הקדוש. הכנסייה, יחד עם רוב הכפר, נשרפו ב-1780, אך נבנתה מחדש ב-1844. ציורי הקיר שלו צוירו על ידי לאיוש מארטון, ציור המזבח שלו על ידיאסטריק קאקוני.
אירוע תרבות ובידור בשם "Rác Pentecost" מתקיים מדי שנה בחג השבועות הנוצרי כדי לטפח מסורות אתניות. אלפיים-שלושת אלפים איש מגיעים לתוכניות הצבעוניות והמגוונות. השירה והאווירה המוזיקלית-ריקודית מועצמים על ידי מרק הדגים המקומי האיכותי, המאכלים האתניים, והיינות המקומיים.
מי הוואייאש המתפתלים והמקיפים את הכפר הם גן עדן מוכן לדייג, מושלם לטיולי חתירה מתחילת האביב, אשר לא משמש רק את המקומיים.
באזור המנהלי של דושנוק שוכן יער לנש ובית הציד שבו, שמבוקש על ידי ציידים זרים ומקומיים כאחד.
SATLLA-2B
SATLLA-2B הוא לוויין ישראלי מסוג פיקו-לוויין, והוא הלוויין השלישי שנבנה על ידי סטודנטים וסטודנטיות במעבדת K&amp;CG של אוניברסיטת אריאל.
הלווין שוגר לחלל באמצעות טיל פאלקון 9 של חברת SpaceX למסלול לווייני נמוך (LEO), במסלול קוטבי.
הבנייה.
הלוויין נבנה במעבדת המחקר K&amp;CG של אוניברסיטת אריאל בראשות הפרופסור בועז בן-משה. הלווין תוכנן וניבנה על ידי קבוצה של סטודנטים וסטודנטיות מהמחלקה למדעי המחשב, המחלקה להנדסת חשמל ואלקטרוניקה וכן מהפקולטה להנדסה באוניברסיטת אריאל. בניית הלווין היתבססה על לקחים שנילמדו מהלווינים האחרים בסדרה SATLLA-1. שיגור הלווין נעשה באמצעות חברה מתווכת שהרכיבה את הלווין וכן לוויינים אחרים בפוד שיגור אותו היא העבירה לחברת SpaceX. ב-13 בינואר 2022 שוגר הלווין על גבי טיל השיגור פאלקון 9 עם עוד עשרות לוויינים זעירים אחרים.
מטרות הלוויין.
הלוויין SATLLA-2B הוא דור המשך ללוויינים שמטרתם הצגת יכולת של תקשורת מבוססת לייזר מהחלל ובדיקת המערכות המאפשרות אותה. התקשורת עם הלוויינים תתבצע מתחנת הקרקע באוניברסיטת אריאל. בנוסף, הלוויין נועד להדגים ולבחון טכנולוגיות שהותאמו לננו לוויינים באוניברסיטת אריאל:
הלוויין משתמש בתדרים מסוג UHF ומסוג S-BAND.
מבנה הלוויין.
הלוויין בנוי בתצורה של קובייה של 5X5X11.4 ס"מ בתקן פיקו-לוויין ומשקלו כ-370 גרם. הלוויין כולל תת-מערכות ההכרחיות לרבות מערכת בקרת אנרגיה, מערכת שידור, קליטה ועיבוד מידע, מחשב משימה ומערכת בקרה תרמית.
שיגור.
הלוויין שוגר על גבי טיל פאלקון 9 של חברת SpaceX האמריקאית.
תפקוד.
הלוויין שוגר בהצלחה כשעה לאחר שיגור הטיל. לאחר כשעתיים, נקלט השידור הראשון של הלוויין באמצעות רשת תחנות קרקע של חובבי רדיו. הלוויין משדר אות כל דקה בהתאם למצבו האנרגטי.
אבליה צ'לבי
האצטדיון הבין-לאומי ח'ליפה
האצטדיון הבין-לאומי ח'ליפה (בערבית: ملعب خليفة الدولي), ידוע גם בשם האצטדיון הלאומי (בערבית: الاستاد الوطني), הוא אצטדיון רב תכליתי במתחם הספורט של העיר דוחה, קטר. האצטדיון נקרא על שמו של ח'ליפה בן חמד אאל ת'אני, האמיר לשעבר של קטר. והוא משמש כאצטדיונה הביתי של נבחרת קטר בכדורגל. האצטדיון אירח את גמר גביע אסיה בכדורגל 2011. והוא עתיד לארח מספר משחקים במסגרת מונדיאל 2022. בשנת 2017 זכה האצטדיון לדירוג של ארבעה כוכבים ממערכת הערכת הקיימות העולמית (), והוא האצטדיון הראשון בעולם שזכה לדירוג זה.
היסטוריה.
האצטדיון נפתח בשנת 1976. בשנת 1992 אירח האצטדיון את משחקי גביע המפרץ לאומות ה-11 בו זכתה קטר לראשונה בתולדותיה. בשנת 2005 הוא שופץ והורחב מ-20,000 מושבים ל-40,000 מושבים לקראת משחקי אסיה שנערכו בו בשנת 2006.
האצטדיון משמש כמגרשה הביתי של נבחרת קטר בכדורגל, ולפני השיפוץ ב-2005,שימש האצטדיון בעיקר למשחקי כדורגל, אך הוא מתאים לענפי ספורט רבים אחרים. ומאז 1997 האצטדיון מארח באופן קבוע את אחת התחרויות השנתיות באתלטיקה במסגרת סבב ליגת היהלום. בשנת 2011 האצטדיון אירח את משחקיה של נבחרת קטר בכדורגל במסגרת שלב הבתים של המשחקים הפאן ערביים כמו גם את רבע הגמר, חצי הגמר והגמר של הטורניר.
בשנת 2014 החלו עבודות שיפוצים נוספות באצטדיון, והאצטדיון נפתח מחדש במאי 2017. וכשנתיים לאחר מכן האצטדיון אירח את אליפות העולם באתלטיקה 2019 בספטמבר ואוקטובר של אותה שנה. בדצמבר 2019, אירח האצטדיון שני משחקים במסגרת גביע העולם למועדונים 2019. בעקבות ההחלטה לארח את מונדיאל 2022 בקטאר, תוכנן להגדיל את הקיבולת של האצטדיון ל-68,000.
כדורגל.
מלבד השימוש בו כאצטדיונה הביתי של נבחרת קטר בכדורגל, אירח אצטדיון ח'ליפה מספר אירועים חשובים.
גביע אסיה בכדורגל 2011.
אצטדיון ח'ליפה היה אחד מחמשת האצטדיונים שאירחו את גביע אסיה בכדורגל 2011, והוא אירח 3 משחקים בשלב הבתים ועוד משחק אחד בשלב רבע הגמר של הטורניר, משחק אחד בשלב חצי הגמר של הטורניר, וכן את משחק הגמר.
מונדיאל 2022.
אצטדיון ח'ליפה הוא אחד משמונת האצטדיונים שעתידים לארח את מונדיאל 2022, והוא צפוי לארח מספר משחקים בשלב הבתים, משחק אחד בשלב שמינית הגמר, וכן את המשחק על המקום השלישי בטורניר.
אזדמיר אסף
אזדמיר אסף (בטורקית: Özdemir Asaf; 11 ביוני 1923, אנקרה - 28 בינואר 1981, איסטנבול) היה משורר טורקי. אסף נחשב לאחד מגדולי המשוררים הטורקיים בעת החדשה.
ביוגרפיה.
ראשית חיו.
אסף נולד ב-11 ביוני 1923 באנקרה. שמו האמיתי הוא האליט אזדמיר ארון (Halit Özdemir Arun). אביו, מהמט אסף, היה אחד ממייסדי מועצת המדינה הטורקית. ב-1930, שנת מותו של אביו, החל ללמוד בבית הספר גלאטסראיי שבאיסטנבול. ב-1941, כשהיה בכיתה י"א, התקבל לבית הספר התיכון לבנים קבטאש, וסיימו ב-1942. בשנה שלאחר מכן, החלל ללמוד משפטים באוניברסיטת איסטנבול, וכן למד עיתונות. בזמן לימודיו, עבד בעיתונים טנין וזמאן ותרגם.
קריירה.
המאמר הראשון של אסף פורסם במגזין Servet-i Fünun (Uyanış). ב-1951 ייסד את הוצאת Sanat Basımevi ופרסם את ספריו תחת השם יוברלק מסה יאנילארי (Yuvarlak Masa Yayınları, שפירושו "פרסומי השולחן העגול"). ב-1962 היה מהמייסדים של האגודה לזכויות מחיה בסיסיות (Temel Hakları Yaşatma Derneği).
יחד עם אטילה אילהאן, ערך אסף מפגשים ספרותיים רבים עם הקהל. הוא ביקר בחוף המזרחי של ארצות הברית ב-1941, וערך מסע בו ביקר ברוב מדינות אירופה, שהתחיל בלפלנד ב-1959. ב-1966, בהזמנת התאחדות הסופרים המקדוניים, ביקר ביוגוסלביה והשתתף שם בקונגרס הסופרים.
אוסטריה באירוויזיון 2022
אוסטריה השתתפה באירוויזיון 2022, שיתקיים בטורינו שבאיטליה, עם השיר "Halo" של LUM!X ופיה מריה. זו השתתפותה ה-54 של המדינה בתחרות הזמר של האירוויזיון. הנציגים האוסטרים לתחרות נבחרו על ידי רשות השידור האוסטרית ORF.
רקע.
קדם לאירוויזיון 2022, אוסטריה השתתפה בתחרות באירוויזיון חמישים ושלוש פעמים, מאז הופעת הבכורה שלה בשנת 1957. היא זכתה בשני אירועים של התחרות; באירוויזיון 1966, עם השיר "Merci, Chérie" של אודו יורגנס ובאירוויזיון 2014, עם השיר "Rise Like a Phoenix" של קונצ'יטה וורסט. מאז אירוויזיון 2004, בו הנהיג איגוד השידור האירופי את שיטת חצאי הגמר, אוסטריה הצליחה להעפיל חמש פעמים לגמר. היא הגיעה למקום האחרון שמונה פעמים, ואף סיימה את התחרות עם 0 נקודות ארבע פעמים. באירוויזיון 2021 שלחה רשות השידור האוסטרית את וינסנט בואנו, עם השיר "Amen", שהגיע למקום ה-12 בחצי הגמר, ולא העפיל לשלב הבא.
ב-20 באוקטובר 2021 אישרה רשות השידור הממלכתית את השתתפותה באירוויזיון 2022. בשנים 2011–2013 ו-2015–2016 היא ארגנה קדם לאומי, שבו השתתפו אמנים רבים. בסופו נבחר השיר והנציג באוסטרי לתחרות. מאז שנת 2017 בוחרת רשות השידור את השיר באמצעות ועדה פנימית שהוקמה על ידה.
לפני האירוויזיון.