בתחרות גראנד פרי שנערכה בקולומבוס, אוהיו במרץ 2012 זכה קרמר במדליית כסף במשחה ל-200 מטר פרפר בשיא אישי חדש של 1:58.34 דקות, אחרי מייקל פלפס מארצות הברית (1:55.32 דקות). נוסף לכך, הוא סיים במקום רביעי במשחה ל-200 מטר מעורב אישי בתוצאה של 2:03.21 דקות, במקום שמיני במשחה ל-200 מטר חופשי בשיא אישי חדש של 1:51.11 דקות, במקום 11 במשחה ל-100 מטר גב שיאי אישי חדש של 58.04 שניות ובמקום 15 במשחה ל-100 מטר חופשי בשיא אישי חדש של 51.11 שניות. בשל הישגו ב-200 פרפר זומן קרמר על ידי פינ"א להשתתף באולימפיאדת לונדון (2012), אך לא עמד בקריטריון הישראלי להשתתפות.
באליפות אירופה בשחייה שנערכה בדברצן, הונגריה במאי אותה שנה סיים קרמר במקום 14 במשחה ל-200 מטר פרפר בתוצאה של 1:59.51 דקות, במקום 16 במשחה ל-50 מטר פרפר בתוצאה של 24.20 שניות, במקום 21 במשחה ל-200 מטר מעורב אישי בתוצאה של 2:03.42 דקות ובמקום 29 במשחה ל-100 מטר פרפר בשיא אישי חדש של 53.97 שניות.
באליפות אירופה לנוער ביולי אותה שנה השתתף קרמר כשחיין הראשון של נבחרת ישראל בשליחים 4X100 מטר חופשי. הוא קבע שיא אישי של 50.87 שניות, והנבחרת סיימה במקום הרביעי בשיא ישראלי 3:22.03 דקות, 7 מאיות אחרי פולין שסיימה שלישית.
מדליית ארד ב-NCAA.
באליפות המכללות של ארצות הברית (NCAA) שנערכה באינדיאנפוליס שבאינדיאנה בסוף חודש מרץ 2013 זכה קרמר במדליית ארד במשחה ל-200 יארד חופשי בשיא ישראלי חדש של 1:33.07 דקות, כבר בשלב המוקמות הוא קבע שיא ישראלי חדש של 1:33.44 דקות, שיפור לשיאו בן ה-3 שנים של נמרוד שפירא בר אור (1:33.50 דקות) ובכך היה לשחיין הישראלי הראשון שזכה במדליה בתחרות זו בשנתו הראשונה במכללה. נוסף לכך, הוא סיים במקום תשיעי במשחה ל-200 יארד מעורב אישי לאחר שניצח את גמר ב' בתוצאה של 1:43.15 דקות.
באליפות אירופה שנערכה בברלין גרמניה באוגוסט 2014 סיים קרמר במקום 22 במשחה ל-200 מטר חופשי בתוצאה של 1:49.46 דקות, במקום 25 במשחה ל-200 מטר פרפר בתוצאה של 2:01.07 דקות ופעמיים במקום 35 במשחה ל-50 מטר פרפר בתוצאה של 24.54 שניות ובמשחה ל-100 מטר פרפר בתוצאה של 54.04 שניות. קרמר היה שותף לרביעיית השליחים 4x100 מטר חופשי ביחד עם דוד גמבורג, נמרוד שפירא בר אור ולירן קונובלוב שסיימה במקום שישי בשיא ישראלי חדש של 3:18.43 דקות, וקבע כשחיין שני ב"זינוק שליחים" תוצאה של 49.66 שניות. בשלב המוקדמות הרביעייה קבעה שיא ישראלי חדש של 3:19.95 דקות. נוסף לכך, הוא סיים במקום 11 במשחה שליחים 4x100 מטר מעורב ביחד עם דוד גמבורג, ירון שגלוב ולירן קונובלוב בתוצאה של 3:40.72 דקות. כשחיין שלישי הוא קבע בסגנון הפרפר ב"זינוק שליחים" תוצאה של 53.61 שניות.
תאוריית המערכת העולמית
משה זרטל
משה (מְיֶיטֶק) זֶרטָל (זילברטל) (27 בפברואר 1909 – 12 במרץ 1993) היה ממנהיגי "השומר הצעיר" בוורשה ובארץ ישראל, מבקר ספרות, עיתונאי ועורך. איש קיבוץ עין שמר מעלייתו לארץ ועד מותו.
ביוגרפיה.
זרטל נולד בשם מייטק (משה) זילברטל בשנת 1909 בעיר ורשה שבפולין. קיבל חינוך עברי וכללי, ולמד באוניברסיטת ורשה. משנת 1919 היה פעיל תנועת הנוער הציונית הסוציאליסטית "השומר הצעיר" בעירו. כתב בעיתוני התנועה ובעיתונות העברית והפולנית.
בשנת 1932 עלה לארץ ישראל והיה לחבר קיבוץ עין שמר.
בעת מלחמת העולם השנייה התנדב לשורות הבריגדה היהודית. את יומנו ורשימותיו במלחמה פרסם בספר "דרכים ופגישות" (1947).
מילא תפקידים מרכזיים בקיבוץ הארצי והיה מפעילי מפ"ם.
בראשית שנות ה-50 כיהן כמזכיר קיבוץ עין שמר.
במקביל המשיך לפרסם ביקורת ספרות. עוד מימיו הראשונים של העיתון "על המשמר" היה ממשתתפיו הקבועים.
זרטל נפטר בקיבוצו בשנת 1993.
בנו אדם זרטל היה ארכאולוג, פרופסור לארכאולוגיה של ארץ ישראל והמזרח הקדום באוניברסיטת חיפה (בנו של אדם, אמרי זרטל, הוא מעצב גרפי ומעצב עטיפות ספרים בעל שם).
בתו עדית זרטל (נולדה ב-1945) היא היסטוריונית החוקרת את השואה, הציונות ומדינת ישראל, מרצה בכירה להיסטוריה בבית הספר לממשל שבמרכז הבינתחומי הרצליה וכן עיתונאית לשעבר.
קישורים חיצוניים.
מפרי עטו:
מורשת - בית עדות על שם מרדכי אנילביץ
עין שוקו
עין שוקו או בשמו המקורי עין א-תינה ולאחר מכן מעיין התאנה, הוא מעיין הנובע בשטחה של שמורת הטבע מצוקי האון מתחת לקיבוץ מבוא חמה בדרום רמת הגולן. המעיין קיבל את שמו החדש לזכר סמל ראשון מתן גדרי (שכונה בפי חבריו "שוקו"), מפלס"ר נח"ל, שנהרג בחברון ב-8 ביוני 2003.
המעיין נובע כקילומטר ממערב לקיבוץ מבוא חמה, במדרונות רמת הגולן שמעל הכנרת, בספיקה ממוצעת של מטר מעוקב אחד לשעה. מימי הנביעה מובלים בצינור אל תוך בריכת אבנים ובטון השוכנת ברחבה מוקפת עצים ושיחים. במקום שלטים המספרים את סיפורו של מתן גדרי, וכן ספסלים ושולחנות. מצידו המערבי של האתר נשקף נוף הכנרת, והרי הגליל מהר תבור ובקעת יבנאל בדרום ועד הר מירון ועמק החולה בצפון. סביב המעיין צומחים מספר עצי מילה סורית ואקליפטוס, וכן מספר מינים האופייניים לבית גידול לח כמו נענע משובלת וסוף מצוי.
Balancing (ברידג')
Balancing היא הכרזה בברידג' של שחקן שהוא האחרון להכריז, לפני שאחד היריבים הופך לכרוז במשחק חלקי. ההכרזה נקראת Balancing משום שההכרזה צריכה לאזן את חוסר היכולת של שותפו של המכריז להתערב בהכרזה, על אף שסביר שהנקודות מתחלקות בערך שווה בשווה, בין השחקן ושותפו לבין יריביהם. המשמעות של האיזון היא שמכריז הכרזת Balancing, מכריז עם ידיים חלשות יותר מאשר שחקן שאינו במצב כזה. לפעמים משתמשים במושג Reopening במקום במושג Balancing, משום שההכרזה פותחת מחדש את המכרז. באנגליה מקובל להשתמש גם במונח Protection, משום שמכריז הכרזת ה-Balancing, מגן על שותפו, שאינו יכול להכריז על אף שקיימת הסתברות גבוהה לכך שיש לו מספיק נקודות על מנת להתערב בהכרזה.
כללי ההכרזה במצב של Balancing.
כלל אצבע מקובל הוא להכריז את ההכרזה שהיינו מכריזים עם שלוש נקודות יותר, לו לא היינו במצב של Balancing, אלא היינו מכריזים לאחר הפותח. יש המתארים זאת באופן ציורי: לצורך ההכרזה שאלנו מלך מהשותף (ערכו של המלך הוא 3 נקודות). תשובתו של השותף מביאה את זה בחשבון ולכן השותף מכריז כאילו יש לו שתיים או שלוש נקודות פחות ממה שיש לו.
הכרזת סדרה בגובה 1.
הכללים להכרזת סדרה בגובה 1, דומים לכללים להכרזת אוברקול בגובה 1. ההבדל הוא שניתן להכריז הכרזה כזו עם 8 - 14 נקודות (לפעמים גם עם 7 נקודות).
הכרזת סדרה בגובה 2 ללא קפיצה.
נדרשות 10 - 14 נקודות. הכללים דומים לכללי הכרזת אוברקול בגובה 2 ללא קפיצה.
הכרזת סדרת הפותח בגובה 2.
יש לשים לב לכך שהכרזת Cue bid, כלומר: הכרזת הסדרה בה פתח השחקן היריב אינה הכרזה טבעית. בשונה מהכרזה כזו שאינה במצב של Balancing, היא אינה מתארת שתי סדרות עם חמישה קלפים לפחות בכל אחת, באמצעות קונבנציות שונות, כגון: Michaels cuebid או Ghestem.
במצב של Balancing הכרזת Cue bid מתארת יד חזקה שאין בה הכרזה מוצלחת ומבקשת מהשותף מידע על ידו.
הכרזת Takeout Double.
הכללים להכרזת Takeout Double במצב Balancing דומים לכללי הכרזת Takeout Double. ההבדל הוא שניתן להכריז גם עם 9 נקודות או יותר. ידיים עם 15 נקודות או ותר מכריזים בדומה להכרזת ידיים עם 17 נקודות או יותר בהכרזת Takeout Double, במצב רגיל.
הכרזת 1NT.
מכריזים 1NT עם יד מאוזנת ולפחות עוצר אחד בסדרה שהוכרזה על ידי היריב. מספר הנקודות הנדרש להכרזה זו נמוך מ 15 נקודות, שהן המינימום להכרזה כזו שלא במצב של Balancing. יש המכריזים 1NT במצב של Balancing עם 10 - 13 נקודות ואחרים עם 11 - 14 נקודות.
לפי מייק לורנס, יש הבדל בין הכרזה של 1NT לאחר פתיחה של היריב בסדרת מיינור, לבין הכרזה כזו לאחר פתיחה של היריב בסדרת מייג'ור. לאחר פתיחה בגובה 1 במינור נדרשת יד מאוזנת עם 10 - 14 נקודות, בעוד שלאחר פתיחה בגובה 1 במיג'ור נדרשת יד מאוזנת עם 12 - 16 נקודות.
לדעתו הכרזה של 1NT במצב Balancing אינה מחייבת עוצר בסדרת היריב.
המענה של השותף להכרזת Balancing של 1NT עשוי להיות:
הכרזת סדרה בקפיצה.
הכרזת במצב של Balancing אינה הכרזה של סדרה חלשה וארוכה במטרה להפריע ליריבים. הכרזות אלו נעשות בדרך כלל על ידי הצד החלש. במצב של Balancing ההנחה היא שהנקודות מתחלקות בערך שווה ולכן אין צורך בקפיצה על מנת להפריע ליריבים.
התנאים להכרזת סדרה בקפיצה במצב של Balancing הם:
הכרזת NT בקפיצה.
הכרזת 2NT מתארת יד מאוזנת עם 19 - 21 נקודות.
לפי מיק לורנס הכרזת 2NT מתארת יד מאוזנת עם 17 - 19 נקודות לאחר פתיחה של היריב בסדרת מינור ויד מאוזנת עם 18 - 19 נקודות לאחר פתיחה של היריב בסדרת מיג'ור.
מתי יש להימנע מהכרזת Balancing?
לא תמיד חייבים להכריז הכרזת Balancing. ישנם מצבים בהם עדיף להימנע מהכרזה כזו. להלן אינדיקטורים למצבים כאלה:
עם היד להלן עדיף להכריז Pass, לאחר שהיריב יפתח 1 ושני השחקנים שאחריו הכריזו Pass. החשש הוא שהיריבים ימצאו התאמה בסדרת המייג'ור הקצרה של מכריז הכרזת ה-Balancing.
A543
AQ9852
לעומת זאת אם השחקן היריב פתח 1, עם אותה היד אין להכריז Pass. במקרה זה ההכרזה הנכונה היא Takeout Double. הסיבה לכך היא שקרוב לוודאי שקרוב לוודאי שניתן למצוא התאמה עם השותף באחת הסדרות (עם עדיפות לסדרת ה- בה יש ארבעה קלפים). בגלל הקוצר בסדרת ה-, בהחלט ייתכן שלשותף אורך בסדרה זו וגם אם היריבים ישחקו במשחק חלקי בסדרה זו, הם עשויים להתקשות בביצוע החוזה.