פלינדרס פיטרי הבחין אמנם ראשון בתופעת ההשתכבות האופיינית לתלי ארץ-ישראל, והשתמש בידיעת עקרון זה כדי לחפור את תל אל-חסי, שכבה אחר שכבה. רייזנר בא והתקדם כאן צעד אחד נוסף, משמעותי ביותר, בכך שהראה כי ההשתכבות, אף שהיא קיימת, איננה מצויה בכל תל באופן אידיאלי, בדומה ל'עוגת שכבות'. הוא הראה כי במקרים מסוימים נחפרו יסודות המבנים המשתייכים לשכבה ולתקופה מסוימת אחת, עמוק אל תוך השכבה או השכבות הקודמות לה, תוך כדי הפרעת המבנים והעפר של השכבות ושיבוש הקווים המאוזנים והאידיאליים שהבחין בקיומם פטרי. חקירת רובדי העפר לסוגיהם השונים היא שנתנה בידו את האפשרות 'לקרוא' את התל באופן מדויק יותר.
להבחנות האלה הוסיף רייזנר גם את התיעוד הגרפי המדויק ובעיקר תיעוד חתכי העפר בשולי שטחי החפירה, כפי שהם נראים מן הצד, באופן שניתן להבחין כיצד מבנה משכבה אחת בנוי על-גבי מבנה משכבה קודמת, או בנוי לתוך, ויסודותיו 'חותכים' מבנה קדום לו, ובכך לשחזר את תולדות בנייתו והריסתו של התל.
רייזנר ופישר פיתחו את נושא התיעוד לרמה שלא הייתה מקובלת עד אז בארץ וזאת מתוך מודעות ברורה לעובדה כי החפירה הארכאולוגית היא ביסודו של דבר תהליך של הרס.
הגנת מגדלים
הגנת מגדל (באנגלית: Tower defense) הוא ז'אנר משחקי מחשב מהסוג אסטרטגיה בזמן אמת. מטרת המשחק היא לנסות לעצור את מעברן של דמויות עוינות מצד אחד של מפת המשחק למשנהו על ידי בניית מגדלים שירו בדמויות. למבנים שונים יש יכולות שונות, גם בהתאם לאויבים השונים ויש להם עלויות שונות. הריגת דמות אויב מביאה להרווחת כסף או נקודות, אשר בתורם משמשים את המשתמש בקניית מגדלים נוספים, או בשדרוג הקיימים. הבחירה בסוג המגדלים ומיקומם במפה היא חלק מהאסטרטגיה החיונית במשחק. משחקים רבים, כגון Flash Element Tower Defense, מכילים דמויות עוינות העוברות במבוך מוגדר מראש ואילו משחקים אחרים, כגון Silverlight Tower Defense, מכילים מפה ריקה ומאפשרים לאויבים לנוע עליה בצורה חופשית, ובכך מאלצים את השחקן להשתמש במגדלים כדי לבנות את המבוך. ישנן גם גרסאות אשר הן הכלאה של שני סוגים אלה.
היסטוריה.
שורשי הז'אנר הם במשחק האסטרטגיה Rampat, משחק ארקייד שיצא בשנת 1990. במשחק המשתמש מגן על טירה על ידי הצבת תותחים, וביצוע תיקונים לתותחים בין סיבובי התקפות אויבים על הטירה. בתחילה, מפתחי משחקים כתבו משחקי הגנת מגדל באמצעות התוכנה Adobe Flash ומאוחר יותר באמצעות התוכנה Silverlight של חברת מיקרוסופט. הצלחת הז'אנר הובילה לפריצתו אל קונסולות משחקי הווידאו Xbox 360, Playstation 3 ונינטנדו DS בשנת 2008.
הסטר לוסי סטנהופ
הסטר לוסי סטנהופ (באנגלית: Hester Lucy Stanhope; 12 במרץ 1776 – 23 ביוני 1839) הייתה אשת חברה בריטית. בשנת 1815 חפרה באשקלון במטרה למצוא אוצר, ובכך הייתה לאדם הראשון שנעץ את חפירה באדמת ארץ ישראל, כדי לחשוף עתיקות.
ביוגרפיה.
ליידי הסטר נולדה וגדלה באחוזת צ'בנינג של אביה עד תחילת המאה ה-19, אז נשלחה על ידי אביה להתגורר אצל סבתה, הסטר פיט, הרוזנת מצ'תאם, בברטון פינסנט. באוגוסט 1803 מונתה לאחראית משק הבית של דודה, ויליאם פיט הבן.
פיט, בתוקף תפקידו כראש ממשלת בריטניה, היה זקוק למארחת בביתו כיוון שלא היה נשוי. ליידי הסטר ישבה בראש השולחן שלו וסייעה בקבלת האורחים; היא נודעה בזכות יופייה ויכולתה להשתתף בשיחות; אף על פי שסגנונה הקליל עודד את פיט באותה תקופה ושיעשע את רוב ידידיו הפוליטיים, היא צברה לעצמה גם מספר יריבים. היא הייתה בעלת כישורים טובים בתחום העסקים, וכאשר פיט היה מחוץ ללשכתו היא שימשה בתפקיד הדומה למזכירתו האישית. היא הייתה גם היזמת מאחורי הגנים בטירת וולמר בתקופת כהונתו של פיט כלורד חמשת הנמלים. היא שהתה לצידו גם כשגסס ממחלה. פיט היה מודאג ממצבה הכלכלי לאחר מותו, אם כי ללא בסיס כיוון שהוחלט להעניק לה גמלה שנתית בגובה 1,200 לירות שטרלינג לשארית חייה, החל מינואר 1806.
מותו של דודה הביא אחריו לשינויים במעמדה בחברה. לאחר שאחיה ואדם נוסף שאולי עמדה להינשא לו מתו בקרב, יצאה למסע למזרח כדי למצוא מנוח. לסטנהופ הייתה רוח הרפתקנית, והמזרח המתעורר הציע לה שדה פעולה נרחב. כדי להקל על עצמה בדרכים, יצאה בשנת 1810 למסעה כשהיא לבושה בבגדי גבר, ללא רעלה, רכובה על האוכף כדרך הגברים. במסעה התלווה אליה הרופא צ'רלז לואיס מריון. וכך נדדה מאתונה לאיסטנבול, מצרים, דמשק ולבסוף קבעה את מקום מגוריה בכפר ג'ון שבהר הלבנון. מסעותיה הביאו אותה עד לתדמור, והיא הוכתרה על ידי הבדואים כ"מלכת תדמור".
הפרק הארכאולוגי.
אמצעיה ההולכים ודלים, והסכנה באיבוד היכולת להמשיך ולנהל את חייה ברמה לה הייתה רגילה, הביאוה לחפש מקורות הכנסה בדרכים שונות. כאשר התגלגל לידיה כתב יד עתיק שציין קיומו של אוצר באדמותיה של אשקלון, היא פנתה אל הסולטאן העות'מאני וקיבלה ממני פירמאן לחפירה, כשהיא מבטיחה להעניק את מחצית השלל לסולטאן. באביב 1815, יצאה בשיירה עם פמליה מעכו לאשקלון. את השיירה ליוותה יחידה מן הצבא הטורקי ופקיד הסולטאן. מושל יפו, אבו נבוט כפה על פלאחים מן הכפרים הסמוכים לבוא, בעל כורחם, כדי לסייע לחפירה. כאתר לחפירה נבחר השטח הסמוך למסגד.
החפירה העלתה שרידי עמודים וכותרות וחרסים רבים, להם התייחסה הליידי בביטול. גולת הכותרת של ממצאי החפירה היה פסל שיש גדול, חסר ראש, של גבר עטוי שריון מן התקופה הרומית - קרוב לוודאי של שליט. אוצר הזהב, משאת נפשה של הליידי, לא נמצא. למרבה ההפתעה הורתה סטנהופ לנתץ את הפסל לרסיסים. מריון, רופאה של סטנהופ, שנרעש מהחלטתה, מביא את גרסתה לאמור: שהורתה לנפץ את הפסל כדי שלא יעלה בדעתו של הסולטאן כי באה לחפש עתיקות, כפי שעשה הלורד אלגין לתבליטי הפרתנון האתונאי, אלא רק את האוצר עבורו קיבלה את הרישיון, אוצר שלא נמצא. משום כך, למרות שמעין חפירה הייתה כאן, אין היא נחשבת בתולדות הארכאולוגיה של ארץ ישראל ליותר מקוריוז.
זכרונותיה.
ב-1846, כמה שנים לאחר מותה, פרסם מריון את זכרונותיה של ליידי הסטר סטנהופ בשלושה כרכים. שנה לאחר מכן, הוצא בשלושה כרכים "מסעותיה של ליידי הסטר סטנהופ".
Human metapneumovirus
Human metapneumovirus (בקיצור: hMPV, בתרגום מאנגלית: נגיף מטא-פנאומוניה אנושי) הוא נגיף השייך למשפחת נגיפי ה-"Paramyxoviridae", אליה שייכים בין היתר נגיפי חצבת, חזרת, "hRSV" ו-"Human parainfluenza viruses". כיום מוכרים 2 סוגים גנטיים (Types) של "hMPV"; סוג A ו-B, כשכל אחד מהם כולל 2 תת-סוגים גנטיים (Subtypes); A1/2 ו-B1/B2.
הנגיף בודד וזוהה לראשונה בשנת 2001 בהולנד ומאז נמצא בתפוצה כלל עולמית ומוכר כגורם למגוון רחב של מחלות בדרכי הנשימה בעיקר בקרב תינוקות וילדים קטנים, אם כי ידוע גם כגורם למחלות בקרב אוכלוסיית המבוגרים ומדוכאי מערכת החיסון. "hMPV" הוא הנציג היחיד סוג "Metapneumovirus", אשר ידוע כגורם למחלות בבני האדם.
"hMPV" חולק קרבה גנטית עם "Avian metapneumovirus", שהוא נגיף נוסף השייך לסוג "Metapneumovirus", הגורם למחלות בדרכי הנשימה של עופות. נגיף זה כולל 4 סוגים גנטיים (Types), A, B, C ו-D, כשסוג גנטי C חולק עם "hMPV" את הקרבה הגנטית הגבוהה ביותר.
מבנה.
לנגיף "hMPV" מעטפת ליפידית חיצונית וקפסיד מעגלי בגודל של nm150. הנגיף מכיל גנום RNA חד גדילי בעל מובן שלילי, בגודל של כ-13,000 נוקלאוטידים, ולכן על מנת לשכפל עצמו בתא המאכסן, עליו להכיל את האנזים הויראלי RNA dependent RNA polymerase) RdRP). אנזים זה הופך את ה-RNA הנגיפִי בעל מובן שלילי ל-RNA נגיפִי בעל מובן חיובי בעת ההדבקה. RNA בעל מובן חיובי משמש מעין תבנית ממנה ניתן לשכפל גנום ויראלי חדש בעל מובן שלילי, או מנגד לסנתז חלבונים נגיפיים על ידי ריבוזומים תאיים.
נגיפי "hMPV" עטופים במעטפת ליפידית המכילה גליקופרוטאינים אופייניים למשפחת ה-"Paramixoviridae":
"hMPV" חולק קרבה גנטית רבה עם נציג נוסף במשפחת ה-"Paramixoviridae" - נגיף ה-"hRSV", אולם בניגוד אליו מכיל 8 מסגרות קריאה פתוחות המאורגנות בצורה מעט שונה מאלה הקיימות ב-"hRSV", וכמו כן משולל 2 גנים לא מבניים, NS1 ו-NS2.
הדבקה ומחזור התרבות.
לאחר הצמדות ה-"hMPV" אל תאי האפיתל במערכת הנשימה, באמצעות חלבוני G, חודר הנגיף אל תוך התא ועובר שלב של השלת קפסיד (Uncoating). על ידי כך חושף הנגיף את תכולתו בציטוזול. אנזים ה-RdRP הופך את גנום ה-RNA בעל המובן השלילי ל-RNA בעל מובן חיובי, אשר ממנו תחל סינתזת חלבוני הנגיף. תהליך הסינתזה של החלבונים מתרחש בריבוזומים של תא המאכסן, כשחלבוני המעטפת מסונתזים בריבוזומים שעל גבי הרשתית האנדופלזמתית ואילו חלבוני המבנה והקפסיד מסונתזים בריבוזומים החופשיים שבציטוזול. ברגע שמסונתזים מספיק חלבוני NP, מתחיל אנזים ה-RdRP לשכפל את הגנום עצמו. גדילי RNA חדשים שזה עתה סונתזו מונחים על גבי חלבוני M, המהווים מעין פלטפורמה לאריזה נכונה של הנגיף. ברגע שהנגיף נארז בצורה נכונה בקפסיד הוא עובר לתא אפיתל שכן, הודות לאיחויים בין קרומי התאים להם גורם חלבון F, בעודו רוכש חלבוני מעטפת ויראליים שנשתלו מבעוד מועד על פני הקרום של תא המאכסן. תהליך השכפול הנגיפי מתרחש, על כל שלביו, בציטוזול של התא המודבק.
פתוגנזה.