בשנת 2019 השתתפה בתפקיד הראשי בסרט "בשורות טובות" של הבמאי ארז תדמור, לצד רועי אסף.
בשנת 2022 השתתפה בסרט "בוטיק פריז" של הבמאי מרקו כרמל, לצד מוריס כהן.
טלוויזיה.
בשנת 2006 גילמה את שירן בעונה השנייה של "מעורב ירושלמי" ששודרה בערוץ 2, בבימויו של שי כנות.
בשנת 2009 גילמה את שימי (שמרית), התפקיד הראשי בסדרת דרמה של ערוץ 2 "שירות חדרים" שביים איתן ענר.
בשנת 2010 שיחקה בתפקיד אורח וגילמה את יעל בסדרת הדרמה של Yes "סרוגים" שביים לייזי שפירא. באותה שנה גילמה את חני כ"ץ ואת נישל בן יעקב בסדרת הטלוויזיה "15 דקות" שיצר אריק שגב ב-Yes. עוד באותה שנה השתתפה בפאנל תוכנית הבידור "מ'שתגידי" בערוץ ביפ, וכן בעונה השנייה ששודרה ברצועת "לילה ביפ" בערוץ 2.
בשנת 2011 גילמה את אורלי בדרמת הפשע של HOT3 "עספור" שכתבו חנן סביון וגיא עמיר וביים רני סער, וגילמה את שרונה גולדברג לצד דנה זקס בעונה השנייה של סדרת הרשת "המכשפות משינקין" שביים סם לביא ושודרה באתר ביפ.
בשנת 2012 גילמה את רננה בסדרת הטלוויזיה "יום האם" שכתבה דניאלה לונדון דקל וביים רני סער, וגילמה את שונית ונעמי הצעירה בסדרת הטלוויזיה "תנוחי" שביימו שירלי שטרן ויריב הורוביץ.
בשנת 2013 גילמה את מיה בסדרת הטלוויזיה "נויורק" וגילמה את דני בסדרת הטלוויזיה "סיפורי פיות" שביים קובי פז.
בשנת 2014 הובילה קמפיין פרסום לקפה עלית. באותה שנה גילמה את הדס בסדרת הטלוויזיה "אחת אפס אפס" שכתב וביים אמיר מן, וגילמה דמויות בסדרת הטלוויזיה "שבט צוצלת" שכתב אריק שגב וביים אופיר לובל בערוץ זום לילדי yes הטלוויזיה בלוויין. באותה שנה שיחקה בסדרת האינטרנט "שיחות יוצאות" שיצרו כתבו וביימו יוגב יפת וניר ברגר.
בשנת 2015 גילמה את נטע בסדרה "רון" שביים רון פלדמן.
בשנת 2016 שיחקה את נטלי בסדרה הקומית "האחיות המוצלחות שלי" של Yes, שכתבו גלית חוגי ונועה ארנברג וביים גורי אלפי. על משחקה בעונה הראשונה של סדרה זו זכתה תגר בפרס האקדמיה הישראלית לטלוויזיה בקטגוריית השחקנית הקומית הטובה ביותר ובהמשך הייתה מועמדת לאותו פרס, ללא זכייה, על משחקה בעונה השנייה והעונה השלישית של הסדרה. באותה שנה החלה להנחות לצד צביקה הדר את התכנית "חדשות התנ"ך" בערוץ החינוכית. מאז קיץ 2016 היא הפרזנטורית של חברת "Wobi". משתתפת בתוכנית הסאטירה גב האומה כ"חבר פאנל מתחלף" מספטמבר 2016.
ב-דצמבר 2016 החלה לשחק בדרמה המוזיקלית oboy את טל קוטלר המייסדת והמנהלת של להקת אובוי.
בקיץ 2018 החלה להצטלם לסדרה "פוראבר" מבית היוצר של אורי גרוס. היא מגלמת בה את רומי בת ה-12, שעברה תאונה מדעית והפכה לאישה בת 32. הסדרה עלתה לשידור ב-30 בדצמבר 2018 בערוץ TeenNick של HOT.
מקיץ 2019 היא הפרזנטורית של חברת H&amp;M ומשנת 2020 היא פרזנטורית של קבוצת עזריאלי.
משנת 2020 עד 2021 שימשה חברת פאנל קבועה ב"עד כאן!", תוכנית טלוויזיה סאטירית אשר שודרה בכאן 11.
כמו כן משנת 2020 עד 2021 גילמה את דמותה של שירי בסדרה "הנחלה".
תיאטרון.
ב-2008 שיחקה בהצגה "'" מאת טרייסי לטס שביים אילן רונן בתיאטרון הבימה. ב-2009 גילמה את נועה בהצגה "לילה במאי" מאת א.ב יהושע שביים אילן רונן בתיאטרון הבימה. ב-2010 שיחקה בהצגה "מישהו ימות בסוף" שכתב וביים מאור זגורי, וגילמה את ענת קוממי - חברתו של יוסי (נתי רביץ) וחברתו לשעבר של אסף (אושרי כהן) - בהצגה "לרקוד ולעוף" שכתב רשף לוי וביים אלון אופיר בבימה. ב-2011 גילמה את יוליה בהצגה "רומיאו ויוליה" מאת שייקספיר שביים נועם שמואל בתיאטרון הקאמרי. באותה שנה שיחקה בהצגה "ילדה טובה" שביים תום שוורצברג בתיאטרון השעה הישראלי.
ב-2012 שיחקה בהצגה "אהבת הדסה" מאת אורלי ישועה-שוורצברג שביים תום שוורצברג בתיאטרון השעה הישראלי. ב-2014 גילמה את מריאן אהובתו של קליאנט (אביב אלוש) - בהצגה "הקמצן" מאת מולייר שביים אילן רונן בתיאטרון הבימה. באותה שנה שיחקה בהצגה "הבחירה" שכתבו שלומית ארנון בר-לב (שגם ביימה) וליאת פישמן-לני בתיאטרון אורנה פורת.
ב-2016 החלה להשתתף בהצגה "פליישר" מאת יגאל אבן אור בתיאטרון הבימה.
באוגוסט 2017 החלה לשחק בהצגה "אמא אמרה שאסור" מאת שרלוט קיטלי בבימויה של אתי רזניק בתיאטרון הבימה, לצד גאיה שליטא כץ, טטיאנה קנליס אולייר ומאיה מעוז.
מ-2019 ועד 2020 שיחקה במחזמר "בילבי" בתפקיד הראשי בהפקת תיאטרון תל אביב.
רדיו.
ב-18 במאי 2020 עלתה לאוויר תוכנית יומית ברדיו תל אביב בהגשת תגר ולירון ויצמן שעניינה שיח נשי ומביאה סיפורים אישיים של מאזינות לצד פינות ייעוץ ופעילות ברשתות החברתיות.
סטנד-אפ.
החל ממרץ 2019 תגר מציגה מופע סטנד-אפ בשם "נלי תגר עושה סטנד-אפ" שבו היא מספרת על חוויות מהחיים, המשפחה והשקפת עולמה. המופע החל כאירוע חד פעמי שנה קודם לכן במסגרת אירועי יום האישה.
חיים אישיים.
ב-4 באוקטובר 2012 התחתנה עם איתן שריד, להם בן ובת.
יחיא צארום
הרב יחיא צארום (נולד בשנת 1842 בצנעא; נפטר בירושלים, ו' בניסן ה'תרע"ז, 29 במרץ 1917) היה רב תימני שעלה בעליית "אעלה בתמ"ר" בשנת 1881, כיהן כאב"ד הקהילה התימנית בירושלים.
קורות חיים.
נולד בצנעא, בירת תימן. למד בצוותא עם הרב יחיא קאפח והרב אהרן הכהן. לפרנסתו עסק בכתיבת סת"ם. עלה לארץ ישראל עם אחיו, רבי סאלם צארום, ועמד בראש שיירה שהגיעה לירושלים בשנת ה'תרמ"ב. ככל עולי תימן סבל רעב וייסורים שונים. במכתבו לידידו הרב יחיא קאפח הודיע לו על מצבם הקשה של העולים בירושלים.
בשל העובדה שרבני ירושלים נמנעו מלצרפו לבתי הדין שלהם, החליטו מנהיגים אחרים של הקהילה התימנית, ובראשם הרב אברהם אלנדאף והרב שלום יוסף עראקי, ליצור לעדתם מוסדות נפרדים. על אף שהפירוד נעשה בין היתר בשל דאגה לכבודו, הרב צארום התנגד למהלך והמשיך להשתייך לעדה הספרדית אף שפסק גם לבני העדה התימנית. ישיבת "תורת משה" שהקימו בירושלים רבני תימן התמקמה בתחילת היווסדה בבית מדרשו של הרב צארום בעיר העתיקה בירושלים.
הרב יחיא צארום לימד רבים את מלאכת הלבלרות ואת דיני כתיבת הסת"ם, ובין ראשוני תלמידיו היה הרב בן-ציון מאיר חי עוזיאל, לימים הראשון לציון והרב הראשי לישראל. הרב עוזיאל העריץ את גדולתו בתורה של רבי יחיא ולא פעם היה מספר בשבחו.
הרב יחיא צארום נפטר בירושלים בו' בניסן, ה'תרע"ז (29 במרץ 1917) ונקבר בהר הזיתים. בשנות ה-60 של המאה ה-20, בתקופת השלטון הירדני, נהרסה חלקת הקברים ונבנה מעליה מגרש חניה. בשנת 2010, במהלך שיקום החלקה, נחשפו מספר קברים ומצבות שלמים מתחת לגלי העפר, וביניהם קברים שבפנקסי הקברנים נכתב כי הם נמצאים בסמוך לקברו של "מורי יחיא", אולם המצבה שעליה מופיע שמו עצמו לא נמצאה.
יורוקאפ (פיב&quot;א)
ז'אן מרי לבלאן
אין עד נעשה דיין
אין עד נעשה דיין הוא כלל הלכתי האומר כי אדם שמעיד בבית דין על מעשה מסוים אינו יכול גם להיות דיין של אותו מעשה, ויש הסוברים שבדיני נפשות, אפילו רק היה עד למעשה אבל לא העיד עליו, גם נפסל מלהיות דיין.
כלל זה אינו מוחלט ומשמש רק במקרים מסוימים, אך במקרים אחרים הדיינים יכולים לדון על פי ראייתם מכוח הסברה ש"לא תהא שמיעה גדולה מראיה", כלומר אם הדיין יכול להוציא פסק דין על סמך שמיעה מעד אחר, כל שכן שיוכל לפסוק על סמך ראייתו הוא.
מי נחשב עד.
בשאלה מי נחשב עד שאינו יכול לדון נחלקו הרשב"ם ור"י. הרשב"ם סובר שעד בדין זה נחשב מי שראה את המעשה והתכוון להיות עד עליו, וכיוון שהתכוון כך לא יוכל להיות דיין על מעשה זה אפילו בקבלת עדות מפי עדים אחרים. אך ר"י סובר שעד שאינו יכול לדון יותר בדין זה זהו דווקא עד שהעיד בבי"ד על המעשה, אז אינו יכול לדון על פי עדותו, אלא על ידי עדות של עדים אחרים.
עדות בלילה.
כשהעדים ראו את המעשה בלילה, כיוון שאינם יכולים להיות דיינים אז, כי אין דנים בלילה, 'נעשים' רואי המעשה כעדים ואינם יכולים לדון עוד את הדין הזה על סמך ראייתם, אלא על פי עדות של עדים אחרים.
טעמו.
בטעם הדין ש"אין עד נעשה דיין" הובאו כמה אפשרויות בראשונים:
עד נעשה דיין
כמת (לוגיקה מתמטית)
בלו (משקה)
חיזורת
חיזרת
חזורת
לויקמיה מיילואידית כרונית
לויקמיה מיאלואידית כרונית
לוקמיה מיילואידית כרונית
תומס שיפרס
תומס מסריק
קלרנס תומס
תיאודור תומס
תומס קוקרן
תומס יאנג
מייקל טילסון תומס
תומס קרלייל
תומס הריס
סקרלט תומס
הבשורה על פי תומס
תומס פינצ'ון
תומס טראנסטרומר
תומס הנדריק אילווס
תומס המפסון
תומס הקדוש (פירושונים)
תומס לואיס דה ויקטוריה
תומס הירש
תומס סטאפורד
תומס מטינגלי
תומס טומקינס
הסכמי אנטארקטיקה
תומס המפרי מרשל
תומס וילסון בארנס
מצב בל
מצב בֶּל הוא מצב קוונטי של מערכת המכילה שני קיוביטים שזורים. מצבי בל קרויים על שם החוקר ג'ון בל (John S. Bell), לאור העובדה שמצבים אלו מפירים אי-שוויון ידוע, אי שוויון בל אשר נוסח על ידו.
אי שוויון בל.
על מנת להסביר את הרעיון העומד מאוחרי מצבי בל, נתחיל עם דוגמה בעולם הקלאסי. נניח שאליס ובוב משחקים את המשחק הבא:
אי שוויון בל קובע כי התוחלת הבאה קטנה או שווה לערך 2:
formula_8
אי השוויון נובע משיקולים של תורת ההסתברות, ונכון באופן כללי, ללא קשר למכניקת הקוונטים.
באופן מפתיע, אם נבצע את הניסוי המתואר לעיל, כאשר אליס מקבלת חצי ממצב בל, ובוב מקבל את החצי השני, אי-השוויון מופר, והתוחלת מקבלת ערך הגבוה מ-2.
מצבי בל.
ארבעת מצבי בל הם מצבים של שני קיוביטים שזורים מקסימלית (כלומר - מפירים את אי-שוויון בל באופן מקסימלי) המוגדרים באופן הבא
formula_9
ניקח לדוגמה את המצב formula_10 (מצב זה יידוע גם בשם סינגלט). בהנחה שאליס מדדה בבסיס החישוב אל הערך formula_6