היה מומחה בהלכות שחיטה וטריפות, וכן בקי בטיב גיטין וקידושין מאין כמוהו. בנוסף היה מבין בחכמת הדקדוק ועם כל זה: .
נפטר בן 52 שנים בשנת תקצ"ח.
משפחתו.
בניו של רבי יהושע הם: רבי חיים יצחק, רבי יאודה, רבי יעקב, ורבי נסים.
יצירתו.
כתב כעשרה ספרים, אך כמעט כל כתבי היד אבדו בשריפה באזמיר לאחר מותו טרם ירדו אל מכבש הדפוס.
בניו ליקטו מתורתו "רק אחת ממאה", והדפיסו את ספר מים קדושים ובו מעט מתשובותיו, פסקיו ודרשותיו אשר נותרו אצל רבי מרדכי יעקב ישראל, ריש מתיבתא בעיר רודוס.
Don't Be So Shy
Don't Be So Shy הוא שיר של הזמרת הצרפתייה, אימאני, שיצא ב-26 במאי 2014. נכון למרץ 2022, השיר הושמע למעלה מ-9 מיליון פעמים בספוטיפיי.
ב-18 בספטמבר 2015, יצאה גרסת רמיקס של Filatov &amp; Karas, שהפך את השיר ללהיט. נכון למרץ 2022, גרסת הרמיקס הושמעה למעלה מ-283 מיליון פעמים בספוטיפיי.
השיר בפסקול של הסרט Sous les jupes des filles , שבו נעשה שימוש בשתי גרסאות, האחת של שריקה שרארד והשנייה של אימאני בשם "Don't Be so Shy (Work in Progress)". נכון למרץ 2022, גרסת שריקה שרארד הושמעה למעלה מ-742 אלף פעמים בספוטיפיי.
דגימה של השיר נמצא בשיר "Hallucination" של רגארד ויירס אנד יירס.
וידאו קליפ.
הווידאו קליפ יצא ביוטיוב ב-30 ביוני 2017. נכון למרץ 2022, הווידאו קליפ נצפה למעלה מ-133 מיליון פעמים.
רמיקס Filatov &amp; Karas.
באוגוסט 2015, יצא גרסת רמיקס לשיר על ידי צמד התקליטנים הרוסי Filatov &amp; Karas . גרסה זו הפכה ללהיט ברחבי אירופה.
גרסה זו הופיעה מאוחר יותר באלבום האולפן השני של אימאני, "The Wrong Kind of War", שיצא ב-26 באוגוסט 2016.
חיים דוד סירירו
הרב חיים דוד סירירו (ט' אדר ה'תרמ"ד, 1884 - ה'תש"ך, 1960) היה אב בית הדין בערים פאס ומוגאדור שבמרוקו, וכן דיין במרקש. רבי חיים דוד השתייך לשושלת רבני משפחת סירירו ממגורשי קסטיליה, שראשיתה ברבי שאול סירירו בשנת ה'שס"א (1601).
קורות חייו.
נולד בפאס לרבי מתתיה סירירו. למד אצל רבי יוסף הכהן סקאלי. נשא את סאטא למשפחת בן סימון, ולהם שישה בנים.
רבנותו.
בחשוון ה'ת"ש, נתמנה לדיין בבית הדין במרקש בראשות הרב משה זריהן. ובאייר ה'תש"א, נבחר לאב בית הדין של מוגאדור. בכסלו ה'תש"ו, נתמנה לרבה של פאס ולרבה הראשי. בהמשך כיהן כאב בית הדין. בתקופתו כדיין, נהג להתכתב עם דיינים נוספים בשאר ערי מרוקו, כדוגמת רבי יוסף הלחמי, רבי שאול אבן דנאן, ורבי שלמה הכהן צבאן. לאחר קום המדינה ביקר בישראל כתייר, ותרם את ספרייתו לישיבת פורת יוסף. אחרי שהייתו בארץ שב לפאס, והמשיך לכהן כאב בית הדין עד סוף חייו.
נפטר בגיל 76 בשנת ה'תש"ך (1960). היה אחרון הדיינים למשפחת סירירו.
שיטתו ההלכתית.
שיטת הרב חיים דוד אופיינה בהיצמדות לדברי מרן השולחן ערוך, והימנעות מחומרות מאוחרות נוספות, וכה הוא כותב:
כמו כן נמנה רבי חיים דוד עם המקילים בעניין קבלת גרים הבאים להתגייר לצורכי נישואין, כפי שכתב במכתב לרב יחיה בן הראש.
ספרו.
בספרייה שתרם לישיבת פורת יוסף, נמצא קובץ הנושא את תשובותיו מכתב ידו. הקובץ ראה אור בשם:
הערות שוליים.
רעידת האדמה באורוויל קליפורניה (1975)
רעידת האדמה באורוויל קליפורניה התרחשה ב-1 אוגוסט 1975 והייתה במגניטודה 5.9 . היא מפורסמת בכך, שהיא אחת משתי רעידות אדמה שהתרחשו במערב, ואשר נחזו מראש.
מוקד רעידת האדמה היה כ- 8 קמ' מדר'-דרום מזרח לעיירה אורוויל, קליפורניה ובעומק של כ- 5 קילומטר מתחת לסכר אורוויל ולאגם שנוצר בעקבות הקמתו. חיזוי הרעידה התבצע בהתרעה של מספר שעות, בעקבות רצף חריג של רעידות אדמה קטנות יותר שבדיעבד התברר שהן אכן היו רעידות מקדימות לרעידה העיקרית.
המהנדסים שבנו את הסכר רצו לדעת אם סיסמיות מושרית תתרחש גם מאחורי הסכר שבנו באורוויל, וכך הם הקימו שם תחנת סיסמית ORV. המאגר התמלא לראשונה עד אפס מקום ביולי 1969 והיה שקט במשך כמעט שש שנים. החיישנים הסיסמיים לא רשמו עלייה כלשהי בפעילות הסייסמית סביב האגם. זה השתנה לפתע ב-28 ביוני 1975, כאשר רעידת אדמה במגניטודה 3.5 התרחשה מדרום לאגם. במהלך חודש יולי שאחריו, נרשמו כמעט 20 זעזועים קלים באותו אזור, עד שרעידת אדמה במגניטודה 4.7 התרחשה ב-1 באוגוסט, ואחריה נרשמה רעידת אדמה במגניטודה 5.7, שהורגשה בחלקים נרחבים של צפון קליפורניה. אפילו בקרסון סיטי, נבאדה. הרעידה גרמה נזק קל למבנים בעיר אורוויל, אך הותירה את הסכר על כנו. לאחר עוד חודש בערך שכך רצף רעידות האדמה.
מדוע לקח כל כך הרבה זמן עד שאגם אורוויל הראה סימנים כלשהם של סיסמיות מושרה? שאלה זו מעולם לא זכתה לתשובה מלאה, אך ההשערה הנוכחית היא כדלקמן: במהלך חורף 1974/75 שוחררו כמויות גדולות של מים מהאגם כדי לפנות מקום להפשרת השלג באביב 1975. במהלך האביב, האגם התמלא מהר מאוד. התיאוריה היא שהשינוי המהיר בלחץ ההידרוסטטי השפיע בדרך כלשהי על שבר רדום מדרום לאגם.
רעידת האדמה הזו נחשבת כרעידת אדמה מושרית שהתרחשה בעקבות עומס המים על קרום כדור הארץ שמתחת למסת המים, עומס שלא היה קיים לפני הקמת הסכר והיווצרות האגם. מדובר במסת מים של 4.3 מיליארד מטרים מעוקבים של מים. זו הייתה רעידת האדמה בגודל משמעותי היחידה בארצות הברית, שנחזתה מראש והשנייה במערב בכלל. לא רק העומס לכשעצמו גורם לרעידת אדמה מושרית. כל פיסת סלע מתחת לרגלינו מכילה מעט מים בנקבוביותיה. בחללים אלו, לפעמים מיקרוסקופיים, קיימים מינרלים שונים. כשמים נוספים נכנסים לסלעים האלה, לחץ הנקבוביות בפנים עולה, ומגדיל במעט את המרחקים בין מרכיבי המינרלים. עם זאת, אם הסלעים נחצים על ידי העתק רדום בלתי פעיל, העלייה בלחץ הנקבוביות מפחיתה את החיכוך לאורך ההעתק ועלולה לאפשר לרעידת אדמה להתרחש.
Formula Kite
גלשן מצנח Formula Kite נבחר על ידי איגוד השיט הבינלאומי כדגם שַיִט חדש למשחקים האולימפיים שיערכו בפריז 2024.
היסטוריה.
איגוד גלשני המצנח הבינלאומי (IKA), הוקם באפריל 2008 על ידי Guillaume Fournier, לאחר שפדרציית השיט העולמי (ISAF) ובשמה כיום איגוד השיט הבינלאומי אימץ את גלשני המצנח כדגם לאליפויות עולם. האיגוד קבע חמישה ענפים עם דירוג עולם אישי ואליפויות עולם:
אליפות העולם הראשונה בדגם (לבוגרים) נערכה בשנת 2009 בסן פרנסיסקו, ארצות הברית.
בשנת 2021 החלו התחרויות בדגם בוגרים ונוער בישראל.
נתונים טכניים.
בשל סוגיות בטיחות, כל מתחרה מחויב לחבוש קסדה תקנית, לשאת על הרתמות סכין חיתוך מיתרים ורשאי להוסיף אפוד מציף (אם אינו מחויב על פי הוראות השַיִט של אותה תחרות).
גולשים ישראלים שהגיעו להישגים בינלאומיים באליפות עולם ובאליפות אירופה.
הערה לטבלאות הישגים, שיוטי ISAF (בעבר) או WS (כיום) אינם מוגדרים כאליפות עולם אולם בשל מעמדם ("אולימפיאדה קטנה") הם יוכנסו לטבלה תוך ציון:
קישורים חיצוניים.
(אנגלית)
(אנגלית)
קונקציוניזם
קונקציוניזם (באנגלית: Connectionism; מכונה גם: עיבוד מבוזר מקבילי, חישוביות עצבית) הוא גישה במדעי הקוגניציה ששואפת להסביר את התהליכים המנטליים באמצעות מבנים רשתיים בדומה לרשתות נוירונים מלאכותיות. המבנים הרשתיים במודלים הקונקציוניסטיים ממפים דפוס נוירולוגי נתון (הקלט) לדפוס אחר (הפלט) באמצעות הקשרים בין הנוירונים, כאשר ההפעלה של נוירון על ידי נוירון אחר נקבעת לפי עוצמת הקשר ביניהם. עוצמות הקשרים הן ערכים מספריים שמתעדכנים לפי הניסיון, וכך מתבצע תהליך למידה. זאת לעומת גישות סימבוליות, אשר מבססות את התהליכים המנטליים על ייצוגים מנטליים נפרדים זה מזה והחוקים המפורשים שחלים ביניהם.
קיים, עם זאת, ויכוח באשר לנושא הגישה הקונקציוניסטית והקשר שלה עם הגישה הסימבולית: האם הן מתחרות זו בזו, או שמא הגישה הקונקציוניסטית עוסקת בשכבות עיבוד נמוכות יותר, ובפרט בקשר בין החומרה (המוח) למנטליות, ולכן לא קיימת סתירה בין הגישות. לפי הפרשנות השנייה, רשתות קונקציוניסטיות יכולות לבסס ייצוגים מנטליים נפרדים זה מזה וכללים חישוביים מפורשים אשר חלים עליהם.
המחקר הקונקציוניסטי מבוצע ברובו באמצעות סימולציות ממוחשבות, אשר מדמות תהליכים מנטליים. הסימולציות מדגימות את היכולת לבצע תהליכים מנטליים באמצעות המודלים הקונקציוניסטיים, וכן את תופעות הלוואי שנובעות מאופן העיבוד המשוער.
עקרונות הגישה הקונקציוניסטית.
בעוד שהגישה הסימבולית מתארת את התהליכים המנטליים ברמת מופשטות גבוהה ומנותקת מהרמה הפיזיקלית (בדומה לתיאור תוכנת מחשב במנותק מהחומרה), הרי שהגישה הקונקציוניסטית מקבלת את השראתה ממבנה המוח ומערכת העצבים. הגישה מתארת רשת, בדרך-כלל תלת-שכבתית: שכבת הקלט, שכבת הפלט ושכבת עיבוד חבויה. הרשת יכולה לבצע עיבודים שונים סימולטנית.
במאמרם, פלאוט וגונרמן מתארים חמישה עקרונות שמאפיינים את הרשת במודל הקונקציוניסטי:
הגישה הקונקציונסטית לעיבוד מורפולוגי.
אחת השאלות המרכזיות בבלשנות היא שאלת הממשות של רמת העיבוד המורפולוגית: האם ישנו מנגנון קוגניטיבי (ובפרט, אזור מוחי) אשר מעבד את המבנה המורפולוגי של המילה, והוא נפרד מהעיבוד הסמנטי שלה, או שמא ניתן להסביר את העיבוד המורפולוגי במונחים של עיבוד פונולוגי וסמנטי בלבד?