ג'פרי הרף
ג'פרי ס. הרף (באנגלית: Jeffrey C. Herf; נולד ב-24 באפריל 1947) הוא היסטוריון אמריקאי. הוא פרופסור מכובד להיסטוריה אירופית מודרנית, בפרט גרמנית, באוניברסיטת מרילנד, קולג' פארק.
ביוגרפיה.
אביו של הרף ברח מגרמניה הנאצית ב-1937 והיגר לארצות הברית. הוריה של אמו עזבו את אוקראינה ועברו לארצות הברית לפני מלחמת העולם הראשונה. הוא גדל במשפחה יהודית רפורמית במילווקי, ויסקונסין.
הרף סיים לימודי היסטוריה באוניברסיטת ויסקונסין-מדיסון ב-1969 ועשה דוקטורט בסוציולוגיה באוניברסיטת ברנדייס ב-1981. לפני שהצטרף לאוניברסיטת מרילנד, הוא לימד באוניברסיטת הרווארד, באוניברסיטת אוהיו, ובאוניברסיטת אמורי. הוא פרסם מאמרים ב-"American Interest", "The Washington Post", "Commentary", "Die Welt", "Die Zeit", "Partisan Review", "The Times of Israel" ו-"The New Republic".
בספרו מ-1984, "Reactionary Modernism: Technology, Culture and Politics in Weimar and the Third Reich", בהסתמך על תיאוריה ביקורתית, בפרט ביקורת אידאולוגיה, טבע הרף את המונח "מודרניזם ריאקציוני" כדי לתאר את התערובת של מודרניות איתנה ועמדה חיובית כלפי קידמה משולבת בחלומות העבר - רומנטיקה טכנולוגית - שהייתה זרם בחשיבה של אידאולוגים של "המהפכה השמרנית" של ויימאר ושל זרמים במפלגה הנאצית ובמשטר הנאצי.
ספריו הבאים בוחנים את התרבות הפוליטית של מערב גרמניה לפני ובמהלך הקרב על הטילים באירופה בשנות ה-80; זיכרון ופוליטיקה בנוגע לשואה במזרח ובמערב גרמניה; התעמולה האנטישמית הפנימית של גרמניה הנאצית; תעמולה נאצית מכוונת לצפון אפריקה ולמזרח התיכון; תולדות העוינות לישראל של המשטר המזרח-גרמני וארגוני השמאל במערב גרמניה ממלחמת ששת הימים ב-1967 ועד למהפכות 1989, קריסת המדינות הקומוניסטיות האירופיות ואיחוד גרמניה ב-1990.
להרף היו מגוון מלגות מחקר, כולל באוניברסיטת הרווארד, באוניברסיטת שיקגו, במכון ללימודים מתקדמים בפרינסטון, במכון ההיסטורי הגרמני בוושינגטון, במרכז יצחק רבין לחקר ישראל בתל אביב, במרכז הבינלאומי לחוקרים וודרו וילסון בוושינגטון הבירה ובאקדמיה האמריקאית בברלין בסתיו 2007.
הוא נשוי לסוניה מישל.
עבודות.
ספרים ערוכים
מאמרים נבחרים
תרגומים
ליל טבילה
ליל טבילה (ידוע גם בר"ת ל"ט) הוא כינוי ללילה שבו אישה טובלת לאחר שהייתה טמאה נידה ונאסרה ביחסי אישות עם בעלה. לאחר טבילה זו האישה נטהרת, והיא ובעלה מותרים בקרבה גופנית ובקיום יחסי אישות.
בהלכה ישנם מספר דינים והנהגות הנוגעים ללילה זה.
מצוות עונה בליל טבילה.
בתלמוד הבבלי מסופר על תלמידו של רבא שהבין שרבא קיים יחסים עם אשתו בלילה מסוים בגלל ש"יום טבילה היה". רש"י פירש שהכוונה היא שאשתו טבלה בלילה שלפני כן. מדבריו למד הטור שצריך אדם לקיים יחסי אישות עם אשתו בליל טבילתה, וכן נפסק בשולחן ערוך.
בסיבת המצווה, יש שכתבו שהיא כדי שלא תתעצל האישה ותדחה את הטבילה ויבוא הבעל להרהור עבירה. ויש שכתבו שהוא כדי להראות שמה שנמנע עד עכשיו הוא רק מחמת ציווי התורה.
מאידך יש שכתבו שאין מקור ושורש בראשונים לחיוב עונה בליל טבילה ואולי יש בזה רק משום דרך ארץ.
בשו"ת רב פעלים נשאל האם ניתן לדחות את יחסי האישות לאחר לילה הטבילה על מנת לקיים מצווה קיומית, וענה שכאשר האישה מסכימה לדחות, מותר אבל לא לדחות יותר משלושה לילות:
בספר הזוהר נכתב, שבסמוך לזמן שהאשה טובלת ונטהרת, יש עניין מיוחד ושמחה מיוחדת בחיבור הבעל והאשה; וזאת מפני שטבעי שהתשוקה היא גדולה לאחר שהיו אסורים זו לזה במשך כשבועיים.
בתלמוד הירושלמי נאמר שאף על פי שאין לשמש מיטתו בשנות רעבון - בליל טבילה מותר. יש שלמדו מכך שיש מצווה מיוחדת בקיום עונה בליל טבילה, אך יש שכתבו שמדובר רק במי שאין לו ילדים ולא קיים מצוות פרו ורבו, והירושלמי לשיטתו שסובר שאישה מתעברת רק סמוך לטבילתה.
צניעות.
יש שכתבו שיש לאשה להיות צנועה בליל טבילתה, וכן נהגו הנשים להסתיר את ליל טבילתן שלא ללכת במהומה או בפני הבריות, שלא ירגישו בהן בני אדם, ומי שאינה עושה כן, נאמר עליה "ארור שוכב עם בהמה". בהתבסס על כך, אף התירו הפוסקים לנשים לבצע את הכנותיהן לטבילה וכן את החפיפה בשעת לילה, בתוך בית הטבילה - אף שמעיקר הדין נהגו להחמיר ולבצע חלק מההכנות בשעת יום - וזאת כדי להימנע ממפגש עם הבריות.
בהתאם למנהג זה, התיר הרב יהודה אסאד לאשה בעלת חנות — שהיא ובעלה ביקשו לדחות את טבילתה שחלה במשך ימי השבוע, כדי שלא ירגישו אחרים בהליכתה — לדחות את טבילתה לערב שבת. אמנם הרב עמרם בלום, כתב על פסק זה ש"הפריז על המדה", כיון שמדובר במנהג ואין כאן דין גמור ולא ייתכן שהמנהג ידחה את דין הטבילה בזמנה.
מספר סיבות נאמרו על הסתרת הטבילה בפרט, וקיום יחסי אישות בכלל:
אמנם, פעמים שאין חייבים להסתיר את ליל הטבילה, כגון שיש צורך לספר לרב או לרופא מתי חל ליל טבילה, או כשמפחדת לחזור בלילה לבדה מהמקווה, ורוצה שחברתה תלווה אותה, וכדומה.
למעשה כתבו הפוסקים שגם באופן שאין אפשרות להסתיר את ליל הטבילה, כגון שמתארחים במקום אחר בליל שבת וישימו לב שהולכת לטבול, אינה צריכה לדחות את ליל הטבילה.
מנהגים והלכות.
כאמור, ליל הטבילה מתאפיין בדינים שונים והנהגות שונות שהובאו ונפסקו בספרות ההלכה:
בעלה אינו בעיר - יש שכתבו שאשה שבעלה לא נמצא בעיר בליל טבילתה, שעדיף שלא תטבול עד שיבוא בעלה. על פי הקבלה, יש חשש שאם תטבול ידבקו בה שדים לאישה אם טבלה ובעלה אינו עימה בעיר. אמנם, אם הוא יכול לבוא בפתאומיות, כגון שהוא במילואים וכדומה, יש לה לטבול אף אם הוא אינו בעיר, ולהניח על עצמה בגד של בעלה לשמירה. במקרה שרוצה לדחות את הטבילה, כתבו הפוסקים שעדיף שתספור שבעה נקיים כרגיל ותדחה את הטיבלה בלבד, מאשר שתדחה את ספירת שבעה נקיים.
פרישה סמוך לווסת - יש שכתבו שמצוות עונה בליל טבילה דוחה את איסור הפרישה, אך פוסקים רבים דחו היתר זה. ויש שהתירו רק בעונת אור זרוע.
הימנעות מאכילת בשר ביום הטבילה - ביום שבו צריכה לטבול, כתבו הפוסקים שראוי להימנע מכל דבר שיכול לגרום לחציצה, לכך נהגו שלא לאכול בשר אם לא בשבת ויום טוב, וכן שלא תלוש בצק וכדומה. בפוסקים הוסיפו שכמו כן יש להימנע מאכילת שאר דברים שדרכם להיתקע בין השיניים.
תשמיש בימים האסורים - בפוסקים מובא שאף בימים שבהם ראוי להימנע, אך כאשר חל ליל טבילה באותו יום, מותר, מכלל ימים אלו: תשעה באב שחל בשבת, ליל י' באב, וכן יום טוב ראשון של פסח, שבועות, ראש השנה, ושמיני עצרת.
אין איסור הלכתי לדחות טבילה ביום או יומיים כאשר ישנה סיבה ממשית לדחותה, אך אין לעשות כן אלא אם יש צורך גדול והדחייה מוסכמת על שני הצדדים.
רבי יואל סירקיש כתב שמפני חשיבות ה'ליל טבילה', קודם שיגיע הלילה על הבעל להראות תוספת חיבה ואהבה עם זוגתו. לדעת הרב עובדיה יוסף ביום של ליל הטבילה צריך הבעל להגיע מוקדם אפילו שהוא אברך, ואין בכך משום ביטול תורה.
תקנות בקרב קהילות החסידים.
בקרב קהילות החסידים בכלל, ובקהילת חסידי גור בפרט, תוקנו תקנות הנוגעות בית היתר ליחסי האישות בן הבעל לאישה. תקנות אלו מכונות "תקנות ל"ט", ראשי תיבות: ליל טבילה. כחלק מאותן תקנות הותר לבני הזוג לקיים יחסי אישות פעמים בחודש, פעם אחת בליל הטבילה ופעם נוספת בליל שבת.
אלזה הוסק
Not suitable for work
Ultimate Kylie (וידאו)
רומנוב (פירושונים)
ב.מ.וו iX1
ב.מ.וו iX1 (בגרמנית: BMW iX1ׂׂׂׂׂ) היא מכונית חשמלית במרכב קרוסאובר, בעלת חמישה מקומות ישיבה, שמיוצרת על ידי ב.מ.וו משנת 2022. היא נחשפה ב-1 ביוני 2022. היא הגרסה החשמלית לב.מ.וו X1.
עיצוב.
העיצוב החיצוני יותר מודרני ולא שונה מהדור השלישי של ה-X1 למעט שינויים קטנים שנוצרו במעבר לרכב חשמלי.
מפרט טכני.
נכון ל-2022 ב.מ.וו משווקת את ה-iX1 עם יחידת הנעה אחת.
טעינה.
ב.מ.וו iX1 מצויד במטען פנימי תלת פאזי המאפשר טעינה AC איטית בהספק של עד 11 קילוואט אותו רוכשי הדגם יוכלו ולשדרג למטען בקיבולת 22 קילוואט שיקצר את זמן הטעינה המלאה מ-6.5 שעות לזמן של 3 שעות ו-45 דקות. טעינה מהירה DC אפשרית עד להספק של 130 קילוואט כך שטעינה מ-10 עד 80 אחוז אורכת 29 דקות וטעינה מהירה של 10 דקות תוסיף לטווח הנסיעה כ-120 ק"מ.
פיינליסימה
מופלח שלאעטה
מופלח שלאעטה (נולד ב-3 ביולי 2000) הוא כדורגלן ערבי-ישראלי המשחק בעמדת המגן והקיצוני בבני ריינה.
קריירה.
שלאעטה נולד בסח'נין, ושיחק במחלקות הילדים של בני סכנין. בשנת 2014 החל לשחק במחלקת הנוער של מכבי תל אביב: במדיה שיחק בליגת העל בכדורגל לנוער ובליגת האלופות לנוער.
לקראת עונת 2019/2020 הושאל לבית"ר תל אביב בת ים, ובמדיה רשם 59 הופעות ו-5 שערים.
בינואר 2021 הושאל לבני סכנין עד לתום העונה, ובתום העונה חודשה ההשאלה לעונה נוספת. את הופעת הבכורה שלו ערך בליגת העל ב-28 בינואר 2021, כשפתח בהרכב בניצחון קבוצתו 1–0 על הפועל באר שבע בבית. ב-24 במאי 2021 כבש את שער הבכורה שלו בליגה, בהפסד 2–3 להפועל תל אביב במחזור הסיום של העונה.
ב-8 ביולי 2022 חתם במכבי בני ריינה.
שלאעטה שיחק בנבחרות הנוער הצעירות של נבחרת ישראל.
העיר העברית הראשונה
המלחמה שהצילה את חיי
המלחמה שהצילה את חיי (אנגלית: The War That Saved My Life) הוא ספר סיפורת היסטורית שנכתב על ידי ויצא לאור לראשונה בשנת 2015. הספר הוא חלק משבעה עשר ספרים שנכתבו על ידי ברובייקר. הוא זכה במדליית הניוברי ב-2016 והיה ברשימת רבי המכר של הניו יורק טיימס.
תקציר.