גרטרודה מרגרטה זלה נולדה בעיר השדה ההולנדית לייוורדן. אביה, שהיה עד אז סוחר כובעים מצליח, פשט רגל ב-1889. זמן קצר אחר כך הוריה התגרשו, ב-1890, ואמה מתה, ב-1891. ב-1895 נישאה לקצין רודולף מקלאוד (MacLeod), המבוגר ממנה ב-21 שנים, ונסעה עמו לאיי הודו המזרחיים ההולנדיים (אינדונזיה של ימינו, בקירוב). בהודו המזרחית נולדו לה בן ובת, אלא שהבן מת בצעירותו, לפי גרסה אחת מהרעלה על ידי המטפלת, ולפי גרסה אחרת - מסיבוכי טיפול בעגבת בה חלה בהדבקה בין דורית. ב-1902 חזרה המשפחה להולנד, שם נפרדו בני הזוג, שנישואיהם לא צלחו. הבת נותרה אצל האב, ולימים, נפטרה כשנתיים לאחר מות אמה. הזוג התגרש באופן רשמי מספר שנים לאחר הפרידה.
קריירה אמנותית ואחרת.
מרגרטה הגיעה לפריז ב-1903 ושם נטלה לעצמה את הכינוי 'מאטה הארי'. מאטה פירושו במלאית: 'עין', הארי: 'יום', ובמילה אחת 'מאטאהארי' משמעותה 'שמש'. מאז הגיעה היא גרה בעיקר בצרפת, לרוב בפריז, אך גם לסירוגין בהולנד ובברלין.
מאטה הארי, לאחר שעסקה זמן מה כדוגמנית ציור, פנתה לעסוק באמנות המחול בעירום שלמדה, או למדה כביכול, במזרח אסיה, יחד עם משחק בתיאטרון. לאורך השנים רכשה לעצמה שורה ארוכה של מאהבים מן החברה הגבוהה, ואלה איפשרו לה אורח חיים של מותרות.
מלחמת העולם הראשונה.
בעת שפרצה מלחמת העולם הראשונה שהתה מאטה הארי בגרמניה. זמן קצר אחר כך היא עשתה דרכה להולנד, שהייתה נייטרלית, ובה שהתה מרבית הזמן בשנתיים הראשונות למלחמה. בהולנד יצר עמה קשר דיפלומט גרמני, אשר דחק בה לרגל עבור ארצו, ואף נתן לה סכום כסף כמקדמה. באמצע 1916 מאטה הארי עשתה דרכה לפריז. שלטונות בריטניה וצרפת חשדו בה שהיא מרגלת עבור הגרמנים, ובהגיעה לצרפת היא הושמה תחת מעקב כמעט רצוף, שלא העלה דבר. בהמשך שנת 1916 גייס אותה המודיעין הצרפתי לשורותיו, ובשליחותו יצאה מצרפת בניסיון ליצור קשרים עם קצינים גרמנים בבלגיה. את דרכה היא עשתה בים כדי לעבור לגרמניה ולבלגיה דרך הולנד, אלא שבחניית ביניים בנמל אנגלי, הבריטים הורידו אותה מהספינה והיא נאלצה לעשות דרכה חזרה לצרפת דרך ספרד הנייטרלית. בספרד היא יצרה קשר עם קצינים גרמנים וצרפתים כאחד.
מעצר, משפט והוצאה להורג.
ב-13 בפברואר 1917, כמה שבועות לאחר שחזרה לצרפת, היא נעצרה, נחקרה והועמדה למשפט בו הורשעה בריגול לטובת גרמניה. המשפט הצבאי נערך בדלתיים סגורות, ההליכים בו לא היו תקינים והראיות מפוקפקות ואף 'מבושלות'. בכל זאת, עמדה לחובתה העובדה שאכן יצרה קשר עם סוכנים גרמנים, וקיבלה מהם סכומים ניכרים. היא נידונה למוות על ידי כיתת יורים, ובקשת חנינה שהגישה לנשיא צרפת רמון פואנקרה, נענתה בשלילה. כיוון שכך, פסק הדין הוצא לפועל ב-15 באוקטובר.
הערכת פועלה.
כאזרחית מדינה נייטרלית ובעלת קשרים ענפים משני צדי החזית הייתה מאטה הארי, לכאורה, הטיפוס הקלאסי של מרגלת, בפרט מאחר שדיברה כמה שפות ונודעה ביכולת פיתוי ויצירת קשרים. עם זאת, יכולותיה כמרגלת היו מוגבלות מאוד מבחינת רקע, הכשרה ותכונות אופי, וגם לא נעשה ניסיון רציני להדריכה או לתדרכה. לפיכך, גם אם שקלה קריירה כזאת, לא היה ביכולתה להביא תועלת מודיעינית משמעותית לאף אחד מן הצדדים. נראה שברקע הוצאתה להורג עמדה 'בהלת מרגלים' של ימי המלחמה, יחד עם רצונם של השלטונות להראות שהם עומדים בפרץ, וכן רצונם של שירותי הביטחון הפנימי של צרפת "המשרד השני", שאנשיהם שירתו הרחק מהחזית, להפגין תרומה למאמץ המלחמתי.
בשל הילת הזוהר, אשר נלוותה לדמותה ולאורח חייה, מאטה הארי זכתה לאחר מותה לפרסום ללא שום יחס לתרומתה האפסית למאמץ המודיעיני במלחמה.
בתרבות ובאמנות.
דמותה עובדה לסרט הקולנוע "מאטה הארי" בכיכובה של גרטה גרבו (1931) ובסרט "מאטה הארי" בכיכובה של סילביה קריסטל.
בשנת 1995 הוציאה הזמרת הישראלית עפרה חזה שיר בשם "מאטה הארי" שמבוסס על קורותיה של הרקדנית. השיר זכה להצלחה רבה בתחנות רדיו רבות ברחבי אירופה.
ב-2017 שודרה בערוץ sic הפורטוגזי ובערוץ הראשון הרוסי סדרת הטלוויזיה מאטה הארי בכיכובם של ואהינה ג`וקאנטה, מקסים מאטבייב, רוטגר האוור, ג'ון קורבט ויחזקאל לזרוב.
ב-1976 השיר שייצג את נורווגיה בתחרות האירוויזיון נקרא "Mata Hari" ובוצע על ידי הזמרת אנה-קרינה סטרום. ב-2021 שלחה אזרבייג׳ן לאירוויזיון שיר שנקרא “Mata Hari” ובוצע על ידי הזמרת סמירה אפנדי.
בריזה
בְּרִיזָה היא רוח מקומית, המתפתחת במהלך שעות היממה עקב סירקולציה תרמית הנוצרת כתוצאה מהפרשי טמפרטורה בין הים והיבשה.
בריזת ים.
במהלך שעות היום, היבשה מתחממת בקצב מהיר בהרבה מהים, בגלל קיבול החום הסגולי הנמוך של היבשה לעומת קיבול החום הסגולי הגבוה של הים.
עקב כך האוויר הסמוך ליבשה מתחמם, מה שגורם לצפיפות נמוכה של עמודת האוויר מעל היבשה. בישראל טמפרטורת מי הים התיכון בחודשי הקיץ היא 30-28 מעלות צלזיוס, ואילו הפרשי הטמפרטורות בין היום ללילה ביבשה גדולים יותר.
בגלל אפקט זה, תיווצר רמה ברומטרית ברום מעל היבשה שתגרום נשיבת רוח לכיוון השקע הברומטרי ברום מעל הים,
הרוח הנושבת ברום לכיוון הים תיצור רמה בפני הים ושקע בפני היבשה וכך תיווצר סירקולציה של הרוח.
האוויר הנושב מכיוון הים מביא מולקולות מים שהתאדו מהים ליבשה.
על פני השטח תורגש רוח קרה ולחה המגיעה מכיוון הים.
לרוב, "בריזה" סתם, היא כינוי לבריזת ים ("רוח ים" בעברית).
בריזת יבשה.
תהליך הפוך מתרחש בשעות הלילה, עקב קירור מהיר של היבשה, מפאת קיבול החום הסגולי הנמוך של היבשה לעומת קיבול החום הסגולי הגבוה של הים.
בפני השטח תורגש רוח קרה ויבשה הנושבת מכיוון היבשה לכיוון הים.
מהירות מילוט
מהירות מילוט היא המהירות המינימלית הדרושה לגוף חופשי ולא מונע כדי להשתחרר משדה כבידה של גרם שמיימי. המהירות היא פונקציה של המסה של הגרם השמימי ממנו מנסים להימלט ואינה תלויה במסתו של הגוף הנמלט, בהתאם לנוסחה הבאה:
כאשר formula_2 מייצג את מהירות המילוט; formula_3 את מרחק הגוף הנמלט ממרכז הגרם השמימי;
formula_4 את מסת הגרם השמימי; ו-formula_5 את קבוע הכבידה העולמי.
אנרגיית המילוט ומהירות המילוט.
לפני הפיזיקה הניוטונית, נדמה היה כי כל עצם שייזרק מהאדמה כלפי מעלה ימצא את דרכו חזרה מטה, אל "מקומו הטבעי". לאחר גילוי חוקי המכניקה על ידי אייזק ניוטון, התברר כי ניתן לשגר לחלל גוף מפניו של גוף שמימי כדוגמת כדור הארץ, כך שהגוף לא יחזור אליו לעולם, וזאת באחד משני אופנים:
הטכנולוגיה שאיפשרה שיגורים כאלו לחלל פותחה רק במאה ה-20, מאות שנים לאחר גילוי חוקי ניוטון.
אנרגיית המילוט.
האנרגיה של גוף בשדה הכבידה של כדור הארץ היא
formula_6 כאשר m היא מסת הגוף, M היא מסת כדור הארץ, G הוא קבוע הכבידה העולמי, v היא מהירות הגוף, r הוא המרחק של הגוף ממרכז כדור הארץ.
על מנת שהגוף יוכל להתרחק ללא גבול מכדור הארץ האנרגיה חייבת להיות חיובית. מאחר שהאנרגיה נשמרת, אנו יכולים לברר את האנרגיה הקינטית המינימלית, או "אנרגיית המילוט" formula_7 שיש להעניק לגוף על פני כדור הארץ על מנת שהאנרגיה הכוללת תהיה חיובית,
formula_8
כאשר formula_9 הוא רדיוסו של כדור הארץ. ביטוי אלטרנטיבי לאנרגיית המילוט הוא
formula_10 כאשר g היא תאוצת הכובד של כדור הארץ. הערך של אנרגיות המילוט עבור גוף שמסתו 500 קילוגרם הוא בקירוב 31,360 מגה-ג'ול.
החישובים הבסיסיים של אנרגיית המילוט אינם מביאים בחשבון את החיכוך הרב עם האטמוספירה שהגוף המשוגר חווה בעת השיגור. לכן, על מנת לשגר גוף לחלל בפועל, יש צורך בכמות גדולה יותר של אנרגיה, בהתאם לצורת הגוף ולחיכוך הפועל עליו. החישובים הדרושים להערכת האנרגיה הנוספת תלויים בפרטים הטכניים של כל שיגור ושיגור.
מהירות המילוט.
אנרגיית המילוט תלויה במסתו של הגוף המשוגר, אך מהירות המילוט, שהיא המהירות שמעניקה לגוף את האנרגיה הזו, זהה לכל הגופים. את מהירות המילוט ניתן לחשב מתוך שיקולי אנרגיה, כמו בדוגמה הבאה, עבור כדור-הארץ:
formula_11
formula_12
כלומר 11.2 קילומטר בשנייה, או כ-40,320 קילומטר לשעה, ללא תלות במסת הגוף המשוגר.
מהירויות מילוט.
מהירות המילוט מכדור הארץ נקראת "מהירות קוסמית ראשונה", מהירות המילוט ממערכת השמש נקראת "מהירות קוסמית שנייה", ומהירות המילוט משביל החלב נקראת "מהירות קוסמית שלישית".
"פיוניר 10" החללית הראשונה שעזבה את מערכת השמש, הייתה זקוקה לפתח "מהירות קוסמית שנייה", על מנת להתגבר על כוח המשיכה של מערכת השמש. מסלול היציאה של החללית כוון כך שתנוע סביב שני כוכבי הלכת המאסיביים ביותר במערכת, צדק ושבתאי, על מנת שתאיץ בהשפעת כוח המשיכה שלהם, פעולה הקרויה מקלעת כבידתית, עד שתגיע למהירות הדרושה.
ב-2019 דווח על מקרה ראשון שזוהה בו עצם שהגיע למהירות העוברת את ה"מהירות קוסמית שלישית", היינו בריחה משביל החלב. המדובר בכוכב שעקב אינטראקציה עם כבידת החור השחור קשת A* קיבל מהירות זו העומדת על כ-1700 ק"מ לשנייה, שהיא כמעט פי שלושה ממהירות המילוט עצמה.
מהירויות מילוט מגופים במערכת השמש.
מהירויות מילוט מגופים שונים במערכת השמש:
חור שחור.
חור שחור הוא גוף שמסתו גדולה ומרוכזת עד כדי כך שמהירות המילוט ממנו גדולה ממהירות האור. לכן, גם קרני אור אינן יכולות להימלט ממנו. גוף יכול להימצא בקרבת חור שחור ולא "להיכלא" על ידי שדה הכבידה שלו, כל עוד הוא לא עבר את אופק האירועים. מרגע שהגוף עבר את אופק האירועים, הוא לא יוכל יותר להימלט משדה הכבידה של החור השחור.
טיפוס הבהרות