אסף נבו מתאר את שירו של דדון כאחד השירים היפים שיצאו בארץ בשנת 2013 ואומר: "השיר מתאים מאוד לרדיו בסופי שבוע ובשעות הלילה". בנוסף השיר הוצג כמועמד למצעדי הפזמונים השבועיים של רשת ג׳ וצעד כשישה שבועות. אף על פי שהשיר לא זכה להצלחה במצעדים השבועיים של התחנה, השיר הצליח להגיע למצעד השנתי של התחנה למקום ה-37.
הנרי סינגלטון (צייר)
הנרי סינגלטון (באנגלית: Henry Singleton: 19 באוקטובר 1766 – 15 בספטמבר 1839) היה צייר ומיניאטוריסט אנגלי.
ביוגרפיה.
הנרי סינגלטון נולד בלונדון, אנגליה, למשפחה אמנותית. כשהיה בן שנתיים אביו מת, והוא גדל אצל דודו ויליאם סינגלטון (נפטר ב-1793), שלמד אצל אוזיאס האמפרי וצייר פורטרטים ומיניאטורות. דוד אחר, ג'וזף סינגלטון, הציג באקדמיה המלכותית (RA) בין השנים 1773 ל-1788. אחיותיו של הנרי מריה ושרה (לימים מקלרינאן) היו ציירות מיניאטורות שהציגו באקדמיה המלכותית בין השנים 1808 ל-1820 ובין 1787 ל-1806, בהתאמה.
בשנת 1807 התחתן הנרי עם בתו היחידה של בן דודו ויליאם סינגלטון.
הנרי סינגלטון מת בלונדון בגיל 72 ונקבר בכנסיית סנט מרטין-אין-דה-פילדס.
יצירה.
אף שסינגלטון, כמו דודיו ואחותו, צייר גם מיניאטורות, הוא לא הקפיד על הז'אנר. הוא הציג באקדמיה המלכותית, בין 1784 ל-1839, כ-300 יצירות, חלק גדול מהן היו דיוקנאות, כאשר נושאי כתבי הקודש היוו חלק ניכר מיצירתו. הוא היה במשך שנים רבות המציג הוותיק ביותר של האקדמיה המלכותית. עבודותיו הוצגו גם במוסד הבריטי משנת 1806 ובחברה המלכותית של אמנים בריטים (RBA) מ-1824 ועד מותו ב-1839.
מגיל שש עשרה, סינגלטון עבד כצייר דיוקנאות מקצועי. הוא למד בבתי הספר של האקדמיה המלכותית מגיל שבע עשרה וזכה במדליית הכסף בשנת 1784. ציורו "משתה אלכסנדר" זכה במדליית הזהב בשנת 1788.
בשנת 1793, סינגלטון הוזמן על ידי האקדמיה המלכותית לצייר דיוקן קבוצתי של ארבעים אנשים מהאקדמיה. למרבה האירוניה, הוא מעולם לא הפך לחבר או לעמית באקדמיה.
בתחילת הקריירה שלו, סינגלטון נודע בזכות יצירות גדולות מהתנ"ך, שייקספיר או אירועים היסטוריים. אף על פי שעבודת הפורטרט שלו תמיד הייתה מבוקשת, הוא מעולם לא זכה להצלחה הגדולה כצייר היסטורי.
לורד נלסון, אדמירל ורנון, לורד האו וג'ון "מד ג'ק" פולר הם בין אלה שצייר את הדיוקנאות שלהם. זמן קצר לפני מותו השלים סינגלטון סדרה של תמונות כדי להמחיש את יצירותיו של שייקספיר.
יצירותיו של הנרי סינגלטון נמצאות באוספים של המוזיאון הבריטי, מוזיאון ויקטוריה ואלברט (V&amp;A), גלריית הדיוקנאות הלאומית (לונדון) (NPG), גלריית הדיוקנאות הלאומית של סקוטלנד, טייט בריטניה, מוזיאון אלסטר, המכון המלכותי של בריטניה הגדולה (Ri) והגלריה לאמנות ברייטון.
לילה טוב שון
לילה טוב שון, הוא שיר עברי שנכתב על ידי סמל שון מונדשיין בזמן מבצע "צוק איתן" בשנת 2014 והולחן על-ידי הזמר חנן בן ארי ב-15 באפריל 2018 במסגרת פרויקט ההנצחה "יצירת חיי". מילות השיר הן חלק ממכתבים ששון כתב והקדיש למשפחתו, כדי להיפרד מהם כראוי אם לא ישוב מהמלחמה.
תוכן השיר.
לפני מותו, סמל שון מונדשיין השאיר מכתבים קצרים למשפחתו בפתקים שכתב בטלפון שלו למקרה שהוא לא יחזור הביתה מהמלחמה. הוא השאיר מכתבים להוריו מנחם ונינט, לאחיו שחף ושירלי, לחבריו ולמכריו. השיר נכתב והולחן על-ידי הזמר חנן בן ארי במסגרת פרויקט ההנצחה לשון. עמי פרידמן בכתבתו על השיר באתר ynet ציין כי חנן בן ארי לקח את מכתבי הפרידה והפך אותם לשיר מרגש, שלא השאיר עין אחת יבשה. דוגמה למשפט שכתב שון כחלק ממכתביו למשפחתו: "אוהב אתכם עד אינסוף. גם אם הייתי קצת מרוחק בחודשיים האחרונים. תדאגו להיות עם חיוך על הפנים וגאווה בלב, ותבטיחו לי דבר אחד: תמשיכו בחיים שלכם, כמו שלכם. אל תדעכו לרגע. לא לרגע אחד. אל תתאבלו יותר מדי. תהיו חזקים ותזכרו אותי כחייל לוחם ובחור צעיר וישראלי בן 19".
קורות חייו של שון.
שון נולד בכ"ז בטבת תשנ"ה, 30 בדצמבר 1994, ילד שני להוריו נינה ולמנחם, אח לשחף ולשירלי. אימו העידה עליו שהיה תלמיד טוב גם בלי שהשקיע, ואהב לקרוא וללמוד באופן עצמאי, וכך רכש ידע רב מעבר לתוכנית הלימודים. בנוסף לכך, היא סיפרה על השתתפותו במערכון של "ארץ נהדרת", על הידיים השמאליות ועל הראש המבריק, שהיה מלא ברעיונות שהתגלו לאחר מכן על המחשב. חבריו מעידים שהיה נער יפה תואר וטוב לב, רציני ודייקן, אכפתי ועוזר לסובביו, אך תמיד בצניעות ובלי להתפאר בכך.
בתאריך 21.7.2013 התגייס שון לצה"ל. הוא הלך בדרכו של אחיו הגדול שחף, ושירת כלוחם בחטיבת גולני בגדוד 13. לדברי משפחתו הוא הצליח בצבא, אהב את שירותו וסומן כבעל יכולות גבוהות, אומץ, רוח הקרבה וחברות. ובפברואר 2014 נשלח לקורס מפקדי כיתות.
בכ"ב בתמוז תשע"ד, 20.7.2014 שון נפל עם שישה מחבריו בקרב בשכונת שוג'אעייה שבעזה במבצע "צוק איתן", כאשר הנגמ"ש שבו היה, נפגע מטיל האויב. שון היה בן תשע-עשרה וחצי שנים בנופלו, והובא למנוחות בבית העלמין הצבאי בנחלת יצחק שבתל אביב. כמה שעות לפני כן, עוד הספיק לספר לאחיו שחף שהרכב הממוגן שלהם הוחלף בנגמ"ש שכדור קלצ'ניקוב יכול לחדור, והביע את חששותיו: "אני מפחד להיכנס לעזה עם הנגמ"ש הזה. זו ממש סכנת מוות".
ביצועים.
לשיר זה, יש כמה ביצועים אשר בוצעו על ידי תלמידים וחיילים ברחבי הארץ במהלך טקסי זיכרון בימי הזיכרון השנתיים לחללי מערכות ישראל. מטרתם של ביצועים אלו היא לכבד את זכרו של שון ולהוקיר את פועלו.
המלחין והמבצע של השיר.
במסגרת פרויקט ההנצחה "יצירת חיי", נפגשו בני משפחת מונדשיין עם המוזיקאי והיוצר חנן בן-ארי, אשר לקח את מכתבי הפרידה של שון והפך אותם לשיר בעל רגש. לאחר שהשמיע להוריו את היצירה, שמחברת בין הלחן שלו למילותיו האחרונות של בנם, חנן בן ארי אמר: "זה הרגיש לי כמו להיכנס לקודש הקודשים שלכם, כאילו אין לי רשות", ואף הוסיף "זה לא נורמלי שילד בן 30 ילחין שיר כזה של ילד בן 19. זה הזוי לגמרי".
ארץ צבי (שיר)
השיר "ארץ צבי" נכתב על ידי המשוררת תלמה אליגון-רוז, זוכת פרס אקו"ם. השיר בוצע במקור על-ידי יהורם גאון בשנת 1977, כחלק מהסרט "מבצע יונתן", שם שיחק גאון את דמותו של יונתן נתניהו.
רקע ותוכן השיר.
השיר "ארץ צבי" נכתב על-ידי המשוררת תלמה אליגון עבור הסרט "מבצע יונתן", אשר הביא למסכים את אירועי מבצע אנטבה. השיר הופק בשנת 1977, הולחן על-ידי דובי זלצר והוקלט על-ידי יהורם גאון אשר גילם את דמותו של יוני נתניהו בסרט.
אליגון השתתפה בראיון בשנת 2014, ובראיון סיפרה כי השיר למעשה אף פעם לא נועד להיות שיר זיכרון, אלא נכתב מחוויותיה ומתחושותיה. היא הוסיפה כי השיר מסמל עבורה את הקשר שלה לארצה, לאנשיה ולהיסטוריה שלה.
אליגון שיתפה כי בשנת 2006 שמעה ברדיו את אחותו של רועי קליין, חייל שנפל במלחמת לבנון השנייה, מבקשת שישמיעו לזכרו את השיר "ארץ צבי". בשנת 2014, יזמו דוד זבה ודורון בן עמי הופעה של אליגון ובזמן הכנותיה להופעה הודיעו לאליגון כי משפחת קליין תהיה באירוע, וכמחווה למשפחה השכולה החליטה אליגון לכתוב לזכרו של רועי בית נוסף. לאחר שהמשפחה שמעה את השיר עם הבית החדש, שיתפו את אליגון במשאלתם שהשיר יבוצע על-ידי יהורם גאון, מבצע השיר המקורי. גאון הסכים לבקשתם וביצע את השיר החדש, אשר עובד על ידי המוזיקאי דוד זבה.
הצלחה וביקורת.
השיר "ארץ צבי" הפך לקלאסיקה ישראלית עקב עיסוקו בגבורה, והוצג במצעדי הפזמונים השבועיים של רשת ג' במרץ 1977. השיר רץ במשך 12 שבועות במצעדים של אותה השנה, ובשיאו אף הגיע למקום התשיעי במצעדים.
חידושים וביצועים.
בשנת 2014, שרה להקת "מיתרים" בניצוחו של צביקה קצובר את מילות הברכה "מי שברך לחיילי צה"ל", לצלילי השיר "ארץ צבי", לכבוד יום העצמאות ה-66 למדינת ישראל.
מארי אז'ן דבני
גנרל של ארמייה מארי אז'ן דבני (בצרפתית: Marie-Eugène Debeney; 5 במאי 1864 – 6 בנובמבר 1943) היה גנרל בצבא צרפת שפיקד על כוחות במלחמת העולם הראשונה.
ביוגרפיה.
תחילת דרכו.
דבני נולד ב-5 במאי 1864 בעיר בורק-אן-ברס, שהשתייכה אז לקיסרות הצרפתית השנייה. הוא התחנך ב, ובשנת 1886 הצטרף כקצין ל. בין השאר הוא שימש כעוזר לאלכסיס הגרון, וכמדריך באקול סופריור דה גר.
מלחמת העולם הראשונה.
עם פרוץ המלחמה הוא מונה לראש מטה הארמייה הראשונה בפיקודו של אוגוסט דובאי. הוא שימש גם כראש המטה בפיקודו של דובאי כאשר האחרון הפך למפקד העליון של קבוצת הארמיות המזרחית. במאי 1915 הוא מונה למפקד הדיוויזיה ה-57, ולאחר מכן מונה למפקד הדיוויזיה ה-25. באפריל 1916 מונה למפקד הקורפוס ה-38, ולאחר מכן מונה למפקד הקורפוס ה-32, עמו לחם במהלך הקרב על הסום. בדצמבר 1916 הוא מונה למפקד הארמייה השביעית שנפרסה בהרי הווז', ובאפריל 1917 מונה לראש המטה של פיליפ פטן. בדצמבר 1917 הוא מונה למפקד הארמייה הראשונה, אותה הוביל עד תום המלחמה, ובלל זה בקרב אמיין ובמתקפת מאה הימים.
לאחר המלחמה.
לאחר המלחמה, מונה דבני למפקד האקול דה גר. לאחר מותו של אדמונד בואט בדצמבר 1923, הוא מונה לרמטכ"ל הצבא. בשנת 1926 הוענק לו ה-Médaille militaire. עבודתו La Guerre et les hommes: réflexions d'après-guerre (1937) זכתה בפרס האקדמיה הצרפתית.
דבני נהרג ב-6 בנובמבר 1943 בגיל 79 בהתנקשות של המחתרת הצרפתית. בנו ויקטור דבני היה גנרל דה דיוויזיה, מנהל שירות שביתת הנשק ולאחר מכן שלישו של המרשל פטן.
אייפיה דה ויסר
להמציא את אנה