אולימפיאדת השחמט 1954, אולימפיאדת השחמט ה-11 שאורגנה על ידי פיד"ה שהתקיימה באמסטרדם בין 4 בספטמבר לבין 25 בספטמבר 1954. קוטוב צבר 4 נקודות משישה משחקים בהם שותף, בלוח המלואים השני.
בשתי אולימפיאדות אלו זכתה הנבחרת האולימפית של ברית המועצות במקום הראשון וקוטוב היה שותף למדליית הזהב הקבוצתית.
לאחר שנת 1960, קוטוב השתתף רק בתחרויות שהתקיימו מחוץ לברית המועצות. אלו כללו מקום ראשון משותף עם סבטוזר גליגוריץ' בתחרות הייסטינגס בשנת 1962, חצי נקודה לפני וסילי סמיסלוב. בשנותיו המאוחרות מיעט קוטוב לשחק בתחרויות.
מחבר ספרי שחמט.
קוטוב העריץ את אלוף העולם אלכסנדר אלכין, וכתב סדרה בת ארבעה כרכים על חייו והקריירה השחמטאית של אלכסנדר אלכין. הסדרה פורסמה בין השנים 1953 ל-1958 ובמידה רבה בזכותה שוקמה תדמיתו של אלכין בברית המועצות.
הטרילוגיה של ספריו "חשוב כרב אמן", "שחק כרב אמן" ו"התאמן כמו רב אמן" הם הידועים ביותר בספריו של קוטוב, תורגמו מרוסית ויצאו לאור באנגלית בשנת 1971 על ידי הוצאת בטספורד. ספרים אלו אינם עוסקים בשאלה היכן יש למקם כל כלי על הלוח, או במוטיבים טקטיים, אלא יותר בשיטת החשיבה שיש לנקוט בה במהלך המשחק. עצתו של קוטוב היא לזהות מסעים אפשריים "מועמדים" ולבחון אותם בצורה שיטתית ולבנות בדרך זו עץ ניתוח, בדומה לעץ החלטות במודלים דטרמינסטיים. שיטה זו ידועה ומוכרת עד היום.
קוטוב תרם לסדרה היוגוסלבית אנציקלופדיית פתיחות השחמט שהקמתה החלה בשנת 1974 וכן לסדרת הספרים בהוצאת Chess Informator כמנתח משחקים. היקף העבודה של קוטוב וחשיבותם של ספריו מדרגת אותו כאחד הגדולים בכל הזמנים בתחום זה.
סגנון משחקו של קוטוב.
קוטוב פיתח סגנון משחק חריף, ולא התירא מסיבוכים על גבי הלוח, ונכנס לסיבוכים אלו ברצון גם נגד יריבו החזקים ביותר. קוטוב חיבב פתיחות סגורות בלבן, והיה יריב מסוכן ביותר בשחקו בשחור את ההגנה הסיציליאנית.
אלכסנדר קוטוב באולימפיאדת השחמט.
בין השנים 1952–1954 השתתף אלכסנדר קוטוב ב-2 באולימפיאדות שחמט:
משחקים מפורסמים של קוטוב.
אלכסנדר קוטוב - אלכסנדר טולוש.
המשחק התקיים בשנת 1938, בסיבוב ה-19 של אליפות איגודי הסחר בברית המועצות:
1. ד4 פו6 2. ג4 ז6 3. ז3 רז7 4. רז2 ד5 5. פו3 0-0 6. ג:ד5 פ:ד5 7. 0-0 פג6 8. פג3 פב6 9. ה3 ה5 10. ד5 פה7 11. ה4
העמדה לאחר 11. ה4
עד לכאן התפתחות תאורטית מוכרת בהגנת גרינפלד, כאן השחור מחדש ומשחק 11... ח6. (המסע התאורטית המוכר הוא 11..רז4)
12. מה-ב3 מח7 13. רה3 ו5 14. ה:ו5 ז:ו5 15. צאד1 פז6 16. פד2 פד7
העמדה לאחר 16...פד7
בעמדה זו לא בולט עדיין יתרונו של הלבן. ללבן רגלי בודד בטור ד', לשחור מבנה רגלי טוב וטור פתוח ז' שעשוי לשמש למתקפה על המלך הלבן. קשה בשלב זה להאמין שבתוך 10 מסעים המשחק יוכרע.
17. פג4 ו4 18. רג1 פו6 19. צוה1 מח8 20. מהג2 ו:ז3
העמדה לאחר 20...ו:ז3
העמדה פרועה לחלוטין, והשחור בהתקפה על המלך הלבן אך מבלי שהכין כוחות לתמיכה בהתקפה. תוך שישה מסעים בלבד ממוטט קוטוב את עמדת המלך השחור.
21. ו:ז3 מהה8 (מסע פסיבי זה כמו הודאה בכישלון ההתקפה.) 22. ד6 מהו7 23. ד:ג7 מה:ג4 24. מה:ז6 פז4 25. רה4 מהז8 26. צד8 והשחור נכנע.
העמדה לאחר 26. צד8
יש אסתטיקה רבה בעמדת הסיום.
אלכסנדר קוטוב - טיגראן פטרוסיאן.
המשחק התקיים בשנת 1949, בסיבוב ה-1 של גמר אליפות ברית המועצות:
1. ד4 ד5 2. ג4 ה6 3. פג3 פו6 4. ג:ד5 ה:ד5 5. רז5 רה7 6. ה3 ג6 7. מהג2
העמדה אופיינית לגמביט המלכה הנדחה והמסע התאורטי המומלץ לשחור בעמדה זו הוא 0-0. אלוף העולם לעתיד, טיגראן פטרוסיאן בוודאי ידע זאת, אך בחר להפתיע את יריבו במסע 7...פה4.
למרבה ההפתעה השחור מפסיד מיידית, ומניח את נשקו כבר במסע ה-13.
8. ר:ה7 מה:ה7 (השחור ממשיך בטעות האופטית, לו היה מבחין בהמשך היה בוחר במסע מ:ה7, שנראה אנטי-שח, אך הוא פחות גרוע מההמשך שנבחר). 9. פ:ד5 ג:ד5 10. מה:ג8+ מהד8 11. רב5+ פג6 12. ר:ג6+ ב:ג6 13. מה:ג6+ ושחור נכנע.
עמדת הסיום. נדירים המשחקים שאלופי עולם מפסידים בצורה כזו. קוטוב ניצל באופן מושלם טעות אחת של יריבו.
אלכסנדר קוטוב - פאול קרס.
המשחק התקיים בבודפשט בשנת 1950, בסיבוב ה-14 של תחרות המועמדים לאליפות העולם:
1. ג4 פו6 2. ד4 ה6 3. פג3 רב4 4. א3 ר:ג3+ 5. ב:ג3 פג6 6. ו3 ב6 7. ה4 רא6
עמדת זו אופיינית לווריאנט זמיש בהגנה הנימצו-הודית. המסע התאורטי המוכר הוא רז5 (בעיקר ממשחק של יפים גלר במשחקו נגד וסילי סמיסלוב באליפות ה-17 של ברית המועצות, בשנת 1949.
8. ה5 הניתוח המודרני מראה שמסעו של קוטוב מדויק יותר מהמסע שהיה מוכר בשעתו. 8...פז8 9. פח3 פא5 10. מהא4 פה7 11. רד3 0-0 12. רז5
קוטוב לא נרתע מסיכונים. מרבית השחקנים לא היו מתחילים בהתקפה מבלי להבטיח את שלום מלכם על ידי הצרחה. 12...ח6 13. רח4 ד5 14. רב1
מסע מרשים, שייתכן שלא עלה על דעתו של קרס. קרס בחר במסע המדויק ביותר, 14...ז5. 15. מהג2 מסע זה מציג בפני השחור סדרה של איומים חמורים. ייתכן שהמסע החזק ביותר בעמדה זו הוא 15...ו5 אך איומי המט מטרידים ביותר. קרס בחר לשחק 15...פז6 שאף הוא חוסם את איומי המט. 16. פו4 בעמדה זו לשחור אפשרויות קורצות רבות, כאשר המסע האפרורי מהה8 הוא כנראה המדויק ביותר. השחור התפתה ושיחק 16...ז:ח4
המסע הבא בוודאי חושב מסעים רבים על ידי קרס 17. פ:ז6 (אין להכות את הפרש: 17...ו:ז6 18. מה:ז6+ מח8 19. מהח7 מט) 17...צה8 18. פח8! (מאיים להכות את ו7) 18...צה7 19. מהח7+ מו8 20. ו4!
ניהול מצוין של ההתקפה באגף המלך. קרס היה באותה תקופה בשיא כוחו, והגם שקרס מצליח למצוא מסעים מדויקים, אין בכוחו להציל את המשחק. 20...פ:ג4 21. ו5 ה:ו5 22. 0-0!
22... רג8 23. ר:ו5 ר:ו5 24. צ:ו5 מה8 25. צ:ו7 מד7 26. מהו5+ מג6 27. מהו6+ מד7 28. ה6+ מג6 29. צ:ה7 מה:ח8 30. צ:ג7!
30...מב5 31. מהה7 א5 32. מהד7+ מא6 33. צב1 ושחור נכנע.
עמדת הסיום
פרוטו-רנסאנס
פרוטו-רנסאנס (איטלקית: Trecento - "שלוש מאות" על שמה של המאה ה-14 ששנותיה מתחילות ב-1300) היא תקופה באמנות איטליה, מסוף המאה ה-13 לתחילת המאה ה-14, שמציינת את ההתפתחויות שהביאו לסגנון הרנסאנס, ובמיוחד את תרומתו של הצייר ג'וטו די בונדונה שתיאוריו עוברים מגותיקה לנטורליזם. יש חוקרים המצרפים תקופה זו לרנסאנס.
הנצרות והפיאודליזם הגיעו לשיא כוחם באירופה במאות ה-12 והמאה ה-13 ופתחו קשרי מסחר פנים-אירופיים ועם המזרח התיכון, דבר שהעלה מעמד חדש של בעלי הון מלבד הכנסייה, מעמד הסוחרים.
באיטליה שבאותה תקופה התפלגה לערי מדינה עצמאיות נוצרה קרקע מתאימה לשינוי, שהתבטא באמנות בנטורליזם חדש. על יסוד האמנות הביזנטית והאמנות הגותית ערכו האמנים של איטליה שינויים שהציגו רגישות ואנושיות רבה יותר.
הצייר ג'וטו 1337-1267 השכיל לבטא רגישות זו והרחיב את ההסתכלות באדם ובטבע. מגמה זו של ג'וטו לא נמשכה אחריו ולמעשה רק בתחילת המאה ה-15 נמצא המשך סגנונו של ג'וטו, בציוריו של מאסצ'יו. מעובדה זו ניתן השם למאה ה-14 כמבוא, פרוטו רנסאנס.
קבוצה אחרת גורסת שמכיוון שאין רצף בין גישתו של ג'וטו לציירי הרנסאנס האחרים, מעמדו הוא של מבשר הרנסאנס, שהחל כמאה שנים מאוחר יותר, בתחילת המאה ה-15. לדעתם עליית מרכזי אמנות עצמאיים ותחילת התבטאות אינדיבידואלית הם ממאפייני הרנסאנס. המאה ה-15 מצטיינת באינדיבידואליזם החותר לשלמות אידיאלית, ולאידיאל יופי אוניברסלי.
פרוטו רנסאנס
פרוטו-רנסנס
לנס
ח'רבת אל מצבאח
שליו ניו זילנדי
שליו ניו זילנדי (שם מדעי: "Coturnix novaezelandiae"; במאורית: koreke) הוא מין של עוף קטן עד בינוני, ממשפחת הפסיוניים, (סוג: "Coturnix"), שהיה אנדמי לניו זילנד ונכחד מאז שנת 1875. החוקר הראשון שתיאר מין זה, בשנת 1769, היה ג'וזף בנקס, כשהשתתף במסעו הראשון של קפטן ג'יימס קוק סביב העולם. הפרט הראשון נאסף בשנת 1827 על ידי החוקר ז'אן רנה קונסטאן קואה שהשתתף במסעו של האדמירל ז'ול דומון ד'אורוויל.
כיום נערך מחקר באוניברסיטת מאסי כדי לבדוק האם מין שליו שנמצא באי טיריטירי מטנגי הוא למעשה שליו ניו זילנדי ששרד. סברה נוספת שנבדקת היא ששליו זה הוא בן כלאיים של שליו ניו זילנדי ושליו חום.
הסיבות להיעלמות המין.
עד ראשית המאה ה-19, היה השליו הניו זילנדי נפוץ בכל ניו זילנד. במאה זאת החלה כמותו להידלדל, עד לשנת 1875, בה נכחד כליל. הכחדתו נבעה מכמה סיבות: הראשונה הייתה דחיקתו בתחרות על המזון מול חיות משק, שהובאו לאי על ידי המתיישבים האירופים, בעיקר כבשים. כמו כן, טריפתו על ידי מינים פולשים ובהם כלבים חתולים וחולדות. סיבה נוספת הייתה שרפות יער, אשר צמצמו את שטחי המחיה שלו, ולבסוף ציד בלתי מבוקר, שנועד לשם אכילתו ולשם ספורט.
חריש (חברה)
חריש בע"מ הייתה החברה היהודית הקבלנית לעבודות עפר הראשונה בארץ ישראל.
החברה נוסדה כקואופרטיב ב-18 ביוני 1932 על ידי אספה מכוננת של 13 חברים מייסדים של הקואופרטיב, על רקע תחרות עזה בין נהגי טרקטורים על עבודות הפעלת טרקטורים שהוצעו על ידי חקלאי אזור פתח תקווה.
החברה החלה דרכה כחברה לביצוע חריש עמוק (חריש לעומק של 60 ס"מ, בניגוד לחריש המקובל באותה תקופה שחדר לעומק של 15-18 ס"מ).