רעידת האדמה הייתה תוצאה של העתק רדוד. תחילה דווח כאירוע בעוצמה 6.1 על ידי ה־USGS בעומק של 51 קילומטרים. המכון הגאולוגי של ארצות הברית אמר שהוא התרחש לאורך שבר שמאלי־צדדי בצפון־מזרח או בשבר ימין־צדדי בצפון־מערב. מצפה GEOSCOPE דיווח על רעידת האדמה בעוצמה של 6.2 Mw בעומק של 6 ק"מ (3.7 מייל).
רעידת האדמה נרשמה בעוצמה של 6.1 ופגעה באזור באישון לילה, בשעה שרוב האוכלוסייה ישנה, דבר שהביא למספר הנפגעים הגדול. הרעידה הורגשה לאורך גבול אפגניסטן-פקיסטן וכן בבירה קאבול, אך שם לא נגרם נזק משמעותי ולא דווח על נפגעים.
נפגעים.
אפגניסטן.
גורמים רשמיים אישרו כי רעידת אדמה גרמה ללפחות 1,000 הרוגים וליותר מ־1,500 פצועים. זוהי רעידת האדמה הקטלנית ביותר באפגניסטן מזה למעלה מ־20 שנה. שיטות בנייה גרועות וחומרי בניין לא איכותיים תרמו למספר ההרוגים הגבוה. סיימולוג של USGS אמר כי רעידת האדמה הייתה הרסנית בשל עומק המיקוד הרדוד שלה ומוקד הרעש שלה באזור צפוף ומאוכלס, בעל סיכון למפולות, שבו מבנים לא נבנו לעמוד בפני רעידות כאלו.
בתחילה, סוכנות הידיעות באחטר דיווחה על סך של 280 מקרי מוות, 100 בפכתיא. גם מפולות אדמה התרחשו, אשר קברו או הרסו בתים במחוז חוסט. על פי אתר EMSC, הרעידה הורגשה גם במרחק של יותר מ־500 ק"מ על ידי לפחות 119 מיליון אנשים.
מאוחר יותר טיפסו מספרי ההרוגים אל למעלה מ־1,500 ולמעלה מ־2,000 פצועים.
בכפר אחד מתו 17 בני משפחה כשביתם התמוטט, כשרק אחד מהם נותר בחיים. במחוז גאיין שבמחוז פקטיקה נהרסו כ-1,800 בתים, שהם 70 אחוז מבתי המחוז. במחוז חוסט, לפחות 600 בתים נהרסו כליל. מחוז ספרה של חוסט חווה אובדן של 40 תושבים, ו-95 נפצעו. בתים רבים שנבנו בעיקר מעץ ובוץ נחרבו כליל מתחת לאדמה.
פקיסטן.
רעידת האדמה לא גרמה לנזק נרחב בפקיסטן, אולם 43 אנשים מתו, לפי המחלקה המטאורולוגית של פקיסטן.
ב-24 ביוני, התרחשה רעידה עוקבת במחוז גאיין, אפגניסטן, שבעקבותיה נהרגו 5 אנשים ו-11 נפצעו.
סיוע בינלאומי.
הטליבאן, אשר השתלט על אפגניסטן באוגוסט 2021, כ-10 חודשים לפני הרעידה, ושילוב של חרם בין־לאומי יחד עם ניהול כושל של משאבי המדינה, הביא את אפגניסטן לקטסטרופה הומניטרית חסרת תקדים ולמחסור במוצרי יסוד ומזון. רעידת האדמה ואלפי חסרי הבית שיצרה החמירו את המשבר, בשעה שרוב מדינות העולם מסרבות להכיר בשלטון הטליבאן ולהעניק לו סיוע.
משרד החוץ הסיני הביע את תנחומיו ואמר כי האומה מוכנה לספק סיוע חירום לאפגניסטן. גם הודו הביעה את תנחומיה. משרד החוץ אמר כי הודו "נשארת מחויבת לספק סיוע ותמיכה". האפיפיור פרנציסקוס אמר שהוא מתפלל למען הקורבנות ופנה לעזרה. בהצהרה של היועץ לביטחון לאומי של ארצות הברית, ג'ייק סאליבן אמר כי ארצות הברית תהיה מחויבת לתמוך בתושבי אפגניסטן. הנשיא ג'ו ביידן מינה את הסוכנות האמריקנית לפיתוח בין-לאומי כדי להעריך את אפשרויות התגובה. דובר מחלקת המדינה של ארצות הברית, נד פרייס, אמר כי ארצות הברית תהיה פתוחה לדיון אך לא קיבלה פניות כלשהן מהטליבאן. סייאי קיהארה, סגן שר הקבינט של יפן, אמר כי ממשלת יפן מתכננת לתאם את מאמצי הסיוע. משרד החוץ של קוריאה הדרומית אמר כי יינתן סיוע הומניטרי בשווי מיליון דולר.
הצבא הבלגי
גאורגי פירינסקי
גאורגי גאורגייב פירינסקי (בבולגרית: Георги Георгиев Пирински; נולד ב-10 בספטמבר 1948, ניו יורק, ארצות הברית) הוא פוליטיקאי, וכלכלן בולגרי ממוצא יהודי, אשר בין 1995–1996 כיהן כשר החוץ של בולגריה בממשלתו של ז'אן וידנוב. כמו כן כיהן פעמיים כסגן ראש ממשלה בממשלותיהם של גאורגי אטנסוב ואנדריי לוקאנוב.
קורות חייו.
גאורגי פירינסקי נולד בניו יורק למשפחת גולים בולגרית, אשר גורשה מבולגריה ב-1953 בתקופת שלטונו של וולקו צ'רבנקוב. אימו הייתה יהודיה. פירינסקי רכש השכלה אקדמית בכלכלה באוניברסיטה לכלכלה לאומית ועולמית בסופיה. הוא הועסק במשרד המסחר של בולגריה והתקדם לתפקיד סגן השר לענייני סחר חוץ. פירינסקי היה מקורב לאנדריי לוקאנוב ורכש השפעה בחוגי המפלגה הקומוניסטית של בולגריה, ובהמשך המפלגה הסוציאליסטית. הוא כיהן כסגן ראש ממשלה בממשלותיהם של גאורגי אטאנסוב ואנדריי לוקאנוב. בהמשך, כיהן כשר החוץ של בולגריה בממשלו של ז'אן ודינוב. בין 2005 ל-2009 היה יושב ראש האספה הלאומית של בולגריה. ב-2014 נבחר לפרלמנט האירופי. פירינסקי נשוי לקלבדיה אילייבה קשבה (בבולגרית: Клавдия Илиева Кашева) ולזוג שני ילדים.
אילן ליזרוביץ
אילן ליזרוביץ (נולד ב-22 בינואר 1963, כ"ו טבת, ה' תשכ"ג) הוא עיתונאי, יועץ תקשורת ודובר, ומחנך ישראלי.
ביוגרפיה.
נולד בשנת 1963 בבני ברק. התחנך בתיכון 'רמז' והתמחה במגמת ביולוגיה. לאחר סיום לימודיו התגייס לחיל הנח"ל במסגרת הגרעין בקיבוץ שמיר, והעביר את שירותו כחייל סדיר בלבנון ולאחר מכן במילואים בחיל התותחנים בשטחים במהלך ימי האינתיפאדה הראשונה. לאחר מכן, החל לשרת ביחידת דובר צה"ל, שם התמחה בהעברת סדנאות עמידה מול מצלמה לבכירי צה"ל.
לימודים וקריירה חדשותית.
בתום שירותו הצבאי, למד לתואר ראשון במדעי המדינה, סוציולוגיה ואנתרופולוגיה באוניברסיטת חיפה, ולאחר מכן, למד לתואר שני בתקשורת ועיתונות באוניברסיטה העברית.
במקביל ללימודים אלו, החל לעבוד ככתב בקול ישראל בנושאי כלכלה, ספורט ופוליטיקה ואחרים. בינואר 1994, הצטרף לחברת החדשות של ערוץ 2, שהייתה אז בחודשיה הראשונים, ושימש בה ככתב שטח במשך יותר מ-16 שנים. ליזרוביץ סיקר בעיקר את תחומי ההתיישבות ביש"ע וכן את תחום הכלכלה, ובלט בעת שדיווח חדשות לבקרים את אירועי האינתיפאדה השנייה ואת הליך ההתנתקות מרצועת עזה. לאחריה, החל ליזרוביץ להרצות על התהליך בפני סטודנטים וחברי קהילות יהודיות ופלסטיניות בארצות הברית מטעם חברת החדשות של ערוץ 2.
בשנת 2004, עבר ליזרוביץ השתלמות בת חודש באטלנטה, במהלכה סיקר את מערכת הבחירות הנשיאותית בין ג'ורג' בוש הבן לג'ון קרי.
קריירה פוליטית ועסקית.
בשנת 2009, פרש ליזרוביץ מתחום העיתונאות והחל לכהן כיועץ תקשורת של שר התחבורה דאז ישראל כ"ץ עד לשנת 2011. בשנת 2012, עבר לשמש כדובר חברת נתיבי תחבורה עירוניים, האמונה על הקמת הרכבת הקלה בגוש דן.
בשנת 2016, שימש כמנהל השיווק של חברת 'קומפדיה' המפתחת מוצרי מציאות מדומה ורבודה עבור צה"ל, המשטרה, משרד החינוך ותעשיות אחרות.
חזרה לעיתונות וקריירה חינוכית.
בשנת 2018, חזר ליזרוביץ לעולם החדשותי בתור כתב ועורך כלכלי בעיתון 'ישראל היום'. כשנה לאחר מכן, התמחה כמדריך טיולים בחו"ל והחל להדריך טיולי קבוצות מאורגנים בגאורגיה, רוסיה ויעדים נוספים. עם פרוץ מגפת הקורונה בשנת 2020, ליזרוביץ החל את לימודיו לתעודת הוראה כחלק מתוכנית להסבת אקדמאים בסמינר הקיבוצים.
לאחר סיום לימודיו, לימד בבית ספר יסודי ובחטיבת ביניים ברמת השרון, היסטוריה, אזרחות וחינוך פיננסי וזאת בנוסף להיותו מחנך.
כיום הוא מלמד גאוגרפיה, תנ"ך ותקשורת בתיכון "אהל שם" ברמת גן וכן משמש כמרצה לתקשורת, פרסום ועמידה מול מצלמה במספר מכללות, בתי ספר, ארגונים ומוסדות.
חיים אישיים.
ליזרוביץ' מתגורר ברמת השרון, נשוי לסמדר ואב לשלושה ילדים.
ג'יימס האקר
ג'יימס האקר (באנגלית: James Hecker) הוא קצין בדרגת גנרל בחיל האוויר של ארצות הברית המכהן כמפקד כוחות האוויר של ארצות הברית באירופה ובאפריקה.
ביוגרפיה.
האקר סיים ב-1989 לימודי תואר ראשון באקדמיית חיל האוויר של ארצות הברית. הוא עבר קורס טיס והוכשר כטייס F-15. שירת כטייס קרב, מדריך טיסה וטייס ניסוי. בשנת 2000 מונה לקצין קישור לסנאט במחלקת חיל האוויר ושירת בתפקיד במהלך פיגועי 11 בספטמבר, לאחר מכן שירת בלשכת הסנאטור טרנט לוט. באוקטובר 2004 מונה למפקד טייסת הקרב ה-27. ביולי 2007 מונה למפקד להק המבצעים של הכנף השלישית. ביולי 2009 מונה לקצין המבצעים של פיקוד כוחות ארצות הברית ביפן. בעקבות רעידת האדמה והצונאמי בסנדאי היה האקר אחראי לתיאום הסיוע ההומניטרי (צבאי ואזרחי) של ארצות הברית ליפן. ביוני 2011 מונה למפקד כנף 432 המפעילה כלי טיס בלתי מאוישים. במאי 2013 מונה למפקד כנף 18 ביפן. באפריל 2015 מונה לראש אגף התכנון בפיקוד הקרב של חיל האוויר.
ביוני 2015 מונה למפקד חיל האוויר ה-19. באפריל 2017 מונה למפקד כוח המשימה של פיקוד מרכז באפגניסטן. ביולי 2018 מונה לסגן ראש אגף המבצעים במטות המשולבים. בנובמבר 2019 מונה למפקד ונשיא אוניברסיטת חיל האוויר. ביוני 2022 הועלה לדרגת גנרל ומונה למפקד כוחות האוויר של ארצות הברית באירופה ובאפריקה.
במהלך שירותו צבר מעל 3,600 שעות טיסה על מטוסי F-15, T-38 טאלון, F-22, ססנה 208 קרוואן, מסוקי HH-60 Pave Hawk וכטמ"ם MQ-1 פרדטור. הוא ביצע גיחות מבצעיות במהלך השלטת אזור אסור לטיסה בעיראק, במהלך מבצע כוח מאוחד ובמלחמת אפגניסטן.
האקר בעל תואר שני באווירונאוטיקה מאוניברסיטת אמברי-רידל, תואר שני באסטרטגיה מאוניברסיטת חיל האוויר, ובוגר קורס קצינים בכירים מהאוניברסיטה לביטחון לאומי.
בועת ה-NBA
בועת ה-NBA הייתה אזור בידוד בדיסניוורלד בביי לייק, פלורידה, שנוצר בשנת 2020 על ידי ה-NBA כדי להגן על שחקניו מפני נגיף הקורונה במהלך שמונת המשחקים האחרונים של העונה הסדירה בעונת 2019/2020 ובמהלך שלב הפלייאוף. 22 מתוך 30 קבוצות ה-NBA הוזמנו להשתתף (שמונה האחרות איבדו קודם לכן סיכוי להעפיל לשלב הפלייאוף).
היסטוריה.