לאחר זאת הוא נואם בכנס של חברות הסתדרות עד שאשתו (זהרירה חריפאי) קוטעת אותו והוא ממהר למפעל בו הוכרזה שביתה. בעל המפעל (מוסקו אלקלעי) לא רוצה להעלות את שכר הפועלים ודולניקר מתחיל לנאום להם על חשיבות העבודה. הם צועקים לעברו והוא מרגיש חולשה ומתמוטט.
הוא מועבר לאמבולנס בו נמצאים הנהג (שלמה וישינסקי), אחות (ניצה שאול), רופאו ד"ר הרמנוביץ (גדעון זינגר), אשתו וזאב. תוך זמן קצר הוא שוקע בחלום.
דולניקר וזאב נוסעים במשאית המובילה אספקה ליישוב "עין כמונים" הנהג (אברהם רונאי) מסביר להם כי השם נובע מגידול כמון ובמקום אין עיתונים או תקשורת והוא מביא אספקה פעם לשבועיים לפי דרישה שמגיעה בפתק צמוד ליונת דואר.
דולניקר רוצה להיות "איקוגניטו" ומופתע שאף אחד מזהה אותו. הם שוכרים חדר בבית של בעל הפונדק אליפז הרמנוביץ (גדעון זינגר) ואשתו (זהרירה חריפאי). בלילה מתבלבל דולניקר ונכנס למיטתם של בני הזוג ונאלץ לברוח על נפשו. הוא מתחיל לפתח רומן עם אשת הרמנוביץ. זאב מפתח רומן עם דבורה גורביץ' (ניצה שאול) בתו היפה והאילמת של הסנדלר גורביץ' (מוסקו אלקלעי).
דולניקר מתפלא שאין במקום ראש כפר. הוא נפגש עם הספר זלמן חסידוב (יעקב בודו) שממלא בהתנדבות את תפקיד הממונה על האספקה וממנה אותו "דה פקטו" להיות ראש הכפר תמורת רכב צמוד בצורת עגלה עם סוס נהוג בידי עגלון הכפר (היינץ ברנרד). אשתו של חסידוב (שושיק שני) נהנית מהמעמד החדש שלה, נוסעת ברכב הצמוד וכולם מקנאים בה.
התושבים מכונסים בפונדק ושרים את "עין כמונים" ו"שיר אהבה לפרה". דולניקר ממנה את השוחט (יוסף באשי) לרב הכפר. הוא מבקר בסנדלריה ומשכנע את הסנדלר הזקן (מרדכי בן זאב) לעמוד על זכויותיו ולבקש תוספת שכר אך מתברר לו שהזקן הוא אביו של הסנדלר גורביץ'.
בינתיים ראש הכפר ואשתו נהנים ממטעמי המעמד. חסידוב ממנה את שוטה הכפר (אברהם סלקטר) למזכירו והוא מחלק אישורים לפי קרבת המבקשים לראש הכפר.
דבורה גורביץ' נכנסת להיריון וזאב נאלץ להתחתן אתה בנוכחות כל אנשי הכפר.
דולניקר מחליט לערוך בחירות למועצת הכפר ומיד מתגבשות מפלגות ומתחילים ריבים. דולניקר ממנה את רועה הכפר (שלמה וישינסקי) לשוטר.
ביום הבחירות מתחוללת בכפר מהומה גדולה עם מכות ופיצוצים ודולניקר וזאב נמלטים משם כל עוד רוחם בם.
כעת מתעורר דולניקר ומכיר בעובדה שהוא כעת זקן ללא תועלה ומורה לנהג להגיע לבית אבות.
ורדאו
ורדאו (בגרמנית: Werdau) היא עיר במערב סקסוניה שבגרמניה הממוקם כ-8 ק"מ מצוויקאו על גדות נהר פלייסה.
היסטוריה.
האזור היה מכוסה במקור ביערות ועליו נלחמו הסלאבים והגרמנים במשך מאות שנים. בתקופת קרל הגדול והיינריך הראשון, הסלאבים נדחקו לאחור יותר ויותר והמתיישבים הגרמנים נכנסו לאזור. העיר הוזכרה לראשונה בשנת 1308. בשנת 1398 היא נרכשה על ידי פרידריך הראשון, הנסיך הבוחר מסקסוניה. ב-1 במאי 1756 התרחשה שריפה גדולה בוורדאו שהרסה כמעט את כל העיר.
בשנת 1905 הוחלט על בניית בניין עירייה חדש במקום בניין שנבנה בשנת 1727. הבניין נחנך בשנת 1911 בנוכחות פרידריך אוגוסט השלישי, מלך סקסוניה. בשנת 1845 נפתחה בעיר תחנת רכבת. בתחילת אפריל 1945 העיר שוחררה משליטה נצאית על ידי יחידות של צבא ארצות הברית. בהמשך הם נסוגו מערבה והאזור עבר לשטח הכיבוש הסובייטי.
עוד במהלך המאה ה-14 העיר הייתה מרכז תעשיית הטקסטיל. במחצית השנייה של המאה ה-20 בעיר התרכז ייצור משאיות מתוצרת IFA. בין הדגמים הראשונים היה IFA H6 שהיה מבוסס על תכנון שבוצע תרום מלחמת העולם השנייה. מפעלי תעשייה של העיר לא הצליחו לשרוד את התחרות לאחר איחוד גרמניה.
עיוות דין
עיוות דין הוא מצב שבו התקבלה בבית משפט החלטה שגויה, כגון הרשעת שווא של נאשם או פסיקה לא נכונה בתביעה אזרחית.
עיוות דין מתבטא לעיתים במאסר ממושך של אדם, המסתיים בסופו של דבר בזיכויו, למשל בעקבות ראיה חדשה.
בין הגורמים לעיוות דין: טעות זיהוי של עדי ראייה, טעות בזיהוי פלילי, הודאת שווא שהוצאה מעציר, עדות שקר והתנהלות לא ראויה של מערכת אכיפת החוק: המשטרה, התביעה או השופט.
על פי הערכה של פרויקט החפות, בארצות הברית בין 2.3% ל-5% מכלל האסירים חפים מפשע. נכון ל-26 באוקטובר 2020, פרויקט החפות אחראי ל-375 זיכויים לאחר הרשעה שהתבססו על בדיקות DNA, כאשר ב-21 מהם הנאשמים נידונו לעונש מוות. על פי הערכה אחרת, שיעור הרשעות השווא מגיע ל-11.6%. על פי מחקר נוסף, משנת 2014, 4.1% מהנידונים למוות בארצות הברית מאז 1973 היו חפים מפשע.
סעיף 14(6) של האמנה הבינלאומית בדבר זכויות אזרחיות ומדיניות קובע שאדם שנענש ולאחר מכן הרשעתו בוטלה מחמת גילוי ממצא חדש, זכאי לפיצוי בהתאם לחוק, אלא אם מתברר שהאדם עצמו תרם לאי-גילויו בזמן של הממצא המזכה.
גם ענישה קלה במידה חריגה נתפסת כעיוות דין.
גורמים לעיוות דין.
גורמים אחדים עלולים להוביל לעיוות דין.
טעות זיהוי של עדי ראייה.
זיהוי שגוי על ידי עד ראייה קורה פעמים רבות. מחקרים בנושאי זיכרון שנעשו החל משנות ה-70 העלו שאופן עריכתו של מסדר זיהוי משפיע על זיכרונם של העדים באופן שמוביל לזיהוי שגוי. קושי מיוחד קיים כאשר עד הראייה נמנה עם קבוצה אתנית שונה מזו של החשוד. אליזבת לופטוס, חוקרת נודעת בתחום זה, ציינה כי "התוצאה עלולה להיות עד בוטח בעצמו שמעיד בצורה משכנעת במשפט על פרט שגוי לחלוטין".
טעות בזיהוי פלילי.
טעות בזיהוי פלילי עלולה לנבוע מסיבות אחדות:
הודאת שווא שהוצאה מעציר.
בעקבות כניסתה של בדיקת סמני DNA לתחום הזיהוי הפלילי, מצא פרויקט החפות עשרות מקרים של הרשעות שהתבססו על הודאת שווא. לפי הערכה של הפרויקט, מקרים רבים של הרשעת שווא ברצח או באונס מקורם בהודאת שווא של חשוד. דרכי חקירה נוקשות או מניפולטיביות, במיוחד כאשר הן מופעלות על נחקרים חלשים, עלולות להוביל להודאת שווא.
עדות שקר.
עדים בחקירה משטרתית עלולים למסור עדות שקר משלל סיבות: עוינות אישית כלפי הנאשם, תקווה לגמול ממערכת אכיפת החוק, רצון להטות את המיקוד ממעורבותו האישית של הנאשם בפשע ועוד.
התנהלות לא ראויה של מערכת אכיפת החוק.
התנהלות לא ראויה של החקירה והתביעה כוללת הסתרה או השמדה של ממצא מזכה, הסתרת ממצא מזכה מהסניגוריה, הסתרת גמול שניתן לעדים, בידוי ראיות ועוד (ראו למשל פרשת עיזאת נאפסו). שופט בית המשפט העליון שמעון אגרנט ציין כי "מטבע הדברים לא קיימת, וטרם נוצרה, באיזו ארץ שהיא מערכת משפט העשויה לפעול בשלמות וללא תקלה ולעשות צדק מוחלט בכל מקרה ומקרה. למותר הוא להטעים, כי לא תמיד מובא במשפט כל החומר העשוי להפיץ אור על העניין הנדון וכי אף השופטים, בהיותם אך בני אדם, עלולים לטעות מדי פעם בפעם."
צעדים למניעת עיוות דין.
מערכות משפט נוקטות בצעדים שונים לשם מניעת עיוות דין.
במשפט העברי נכלל איסור לקיחת שוחד בידי דיינים: . לצמצום הסכנה של עדות שקר נקבע . לכך נוסף כלל של דרישה וחקירה - חקירת העדים על ידי הדיינים בבית הדין, כתנאי הכרחי לקבלת העדות בכל הנוגע לדיונים שאינם דיני ממונות. למניעת הטיה של השופט מחמת זיקה שלו לאחד מבעלי הדין קבע הרמב"ם: "אסור לדיין לדון למי שהוא אוהבו אף על פי שאינו שושבינו ולא ריעו אשר כנפשו ולא למי ששונאו אף על פי שאינו אויב לו ולא מבקש רעתו. אלא צריך שיהיו שני בעלי דינים שוין בעיני הדיינים ובלבם, ואם לא היה מכיר את אחד מהם ולא מעשיו אין לך דיין צדק כמוהו." בנוסף נקבע איסור כללי על הטיית משפט:
במשפט הישראלי ובמדינות נוספות נכללת הזכות להליך הוגן, שמטרתה להבטיח שבמסגרת ההליך של העמדה לדין, מרגע שאדם נחשד בביצוע עבירה ועד תום ההליך המשפטי הפגיעה בזכויותיו תהיה מוצדקת ומידתית, ובמסגרתה שלל כללים שנועדו למנוע עיוות דין. חוק סדר הדין הפלילי מתיר לבית המשפט צעדים שונים שנועדו למנוע עיוות דין.
למקרה שנוצר עיוות דין, ניתנו כלים לתיקון העוול:
מקרים נודעים של עיוות דין.
מקרים אחדים של עיוות דין זכו לפרסום רב. מהם שתוקנו בשלב מאוחר יותר ומהם שנותרו ללא תיקון. דוגמאות:
אפטון ויליאמסון
אפטון ויליאמסון (באנגלית: Afton Williamson נולדה ב-7 בספטמבר 1984) היא שחקנית אמריקאית, הידועה בעיקר בגילום דמותה של השוטרת טליה בישופ בסדרת ABC, טירון וכעוזרת התובעת המחוזית אליסון מדינג בסדרה המקורית של באנשי.
ביוגרפיה.
ויליאמסון קיבל תואר ראשון באמנויות יפות מאוניברסיטת מזרח מישיגן ותואר שני באמנויות יפות מפסטיבל אלבמה שייקספיר.
קריירה.
ויליאמסון החלה את הקריירה שלה כשגילמה את התלמידה של קרי וושינגטון במחזה "מרוץ", שהוצג בברודוויי ב-2010 לפני שירשה את תפקידה של וושינגטון.
מאוחר יותר היא עשתה את הופעת הבכורה שלה בטלוויזיה בפרק של הסדרה האישה הטובה. מאוחר יותר שיחקה בתפקיד אורח בסדרות הטלוויזיה, שוטרים בדם, , ואלמנטרי. היו לה תפקידים חוזרים בדרמה "A Gifted Man " מ-2011 עד 2012, ובעונה הראשונה של סדרת הטלוויזיה נאשוויל.
מ-2014 עד 2015, היה לה תפקיד קבוע בסדרה המקורית של רשת סינמקס, באנשי. הופעת הבכורה שלה בקולנוע הייתה בדרמה "Pariah" משנת 2011.
בשנת 2016 לוהקה ויליאמסון לתפקיד ראשי בסדרת הדרמה "VH1 "The Breaks . היא כיכבה בתור השוטר וויגינס במיני-סדרה של HBO מ-2016, ליל האירוע .
בשנת 2018, ויליאמסון לוהקה לסדרת הדרמה של ABC, טירון.