באליפות ישראל בשחייה שנערכה בווינגייט באוגוסט 1986 זכתה קליינמן ב-4 מדליית זהב, במשחה ל-100 מטר פרפר בתוצאה של 1:07.35 דקות, לפני רותם פורת (1:08.92 דקות) ומורין פרידמן (1:10.14 דקות), במשחה ל-200 מטר פרפר בתוצאה של 2:25.29 דקות, לפני קרן סדן מהפועל עמק הירדן (2:29.85 דקות) ופרידמן (2:29.96 דקות), במשחה ל-200 מטר מעורב אישי בתוצאה של 2:32.96 דקות, לפני זוהר לבנסברג (2:35.31 דקות) וענת אסף (2:37.22 דקות) ובמשחה ל-400 מטר מעורב אישי בתוצאה של 5:22.36 דקות, לפני עינת גבאי ממכבי חיפה (5:30.91 דקות) ופרידמן (5:32.97 דקות).
חייה האישיים.
קליינמן היא במאית דוקו ומלמדת קולנוע נוער במצוקה.
ארגון השחרור הפלסטיני
אלנה (בולגריה)
אלנה (בבולגרית: Елена) היא עיירה במרכז בולגריה ורכס הרי הבלקן, בשטח מחוז וליקו טרנובו, בתוך עמק נהר אלנה וממוקמת 42 קילומטרים דרומית מזרחית מבירת המחוז וליקו טרנובו, 230 קילומטרים מווארנה ו 280 קילומטרים מהבירה סופיה.
היסטוריה.
מ-1430 עת שלטה באזור האימפריה העות'מאנית, מוכרת העיירה בשמות סטרמינה ואליאנה. אלנה נודעה כמרכז סחר ואמנות במהלך המאות ה-18 וה-19. באמצע המאה ה-19, תקופת התחייה הלאומית הבולגרית נודעה גם כמרכז רוחני אזורי שמרכזו כנסיית ניקולאס הקדוש, אשר נבנתה עוד במאה ה-16. ב-22 בנובמבר 1877, במהלך המלחמה העות'מאנית-רוסית (1877–1878) נערך בסמוך לעיירה קרב עקוב מדם בין כוחות רוסיים ומתנדבי אופלצ'נצי בולגריים לבין הצבא העות'מאני, שהסתיים בניצחון הרוסים והבולגרים. העות'מאנים נקטו במדיניות של אדמה חרוכה, העלו את העיירה באש והיא נשרפה כליל. העיירה שוקמה בעמל רב לאחר המלחמה והפכה חלק מנסיכות בולגריה. בעיירה אלנה נולד תאודור תאודורוב שהיה ראש ממשלת ממלכת בולגריה.
אקלים.
בעיירה שורר אקלים ממוזג עם השפעה יבשתית האופיינית לאזורים הרריים, אשר גורמת למזג אוויר להיות גשום מעת לעת גם בעונת הקיץ ולתקופת שלגים מתחילת דצמבר ועד אמצע מרץ.
כלכלה ודמוגרפיה.
30 אחוזים מאוכלוסיית העיירה מוגדרים כמיעוטים, רובם ממוצא טורקי או צועני. בסמוך לעיר עובר הכביש המהיר בין העיר סליבן לרומניה וקו מסילת הברזל לגורנה אוריאחוביצה ומשם לווליקו טרנובו. בעיר קיים מפעל לייצור מוצרי זכוכית, מפעל מזון, מחלבה ומפעל לתיקון מנועים וציוד חקלאי. בשטח הרשות המקומית הכוללת גם מספר כפרים ענף החקלאות מהווה את עיקר התוצר המקומי הגולמי. הגידולים העיקריים הם חיטה, תות שדה, אוכמניות, פטל, תפוח עץ וכרמי ענבי יין. כמו כן מגדלים בעלי חיים לתנובת חלב ובשר וביניהם פרות, עיזים, כבשים וחזירים.
אצטדיון מוזס מבהידה
אצטדיון מוזס מבהידה (אנגלית Moses Mabhida Stadium; אפריקאנס Moses Mabhida-stadion) הוא אצטדיון בעיר דרבן שבדרום אפריקה, שנבנה במטרה לקחת חלק באירוח משחקי מונדיאל 2010.
המבנה נחנך ב-28 בנובמבר 2009 במשחק בין קבוצת אמאזולו המקומית ומריצבורג יונייטד.
ב-2022 יארח האצטדיון את טקס הפתיחה ותחרויות האתלטיקה של "משחקי חבר העמים".
מבנה האצטדיון.
המבנה תוכנן על ידי חברת האדריכלים הגרמנית "גרקן, מארג ושות'" (Gerkan, Marg and Partners), והוא הוקם במקום בו שכן אצטדיון קינגס פארק (Kings Park Stadium), שהריסתו הושלמה בשנת 2006. ב-1 באפריל 2007, החלה בניית האצטדיון החדש והוא הושלם ב-24 בנובמבר 2009. האצטדיון קרוי על-שם מוזס מבהידה שהיה המזכיר הכללי של המפלגה הקומוניסטית בדרום אפריקה. באצטדיון היה בתקפות המונדיאל 70,000 מושבים, אבל לאחר המונדיאל, צומצם נפחו ל-54,000 מושבים בלבד על ידי הסרת היציעים העליונים משני צידיו. אך באצטדיון נשמרת האפשרות להגדלתו מחדש עד לנפח של 80,000 מושבים. גג המבנה מכסה 88% משטחו, והוא ניכר בקשת שמעליו, שאורכה 350 מטר וגובהה 105 מטר. במקום שוכן גם מוזיאון כדורגל ומכון ספורט
מונדיאל 2010.
אצטדיון מוזס מבהידה הוא אחד מעשרת האצטדיונים שלקחו חלק באירוח משחקי מונדיאל 2010. האצטדיון אירח חמישה משחקים במסגרת שלב הבתים, משחק אחד במסגרת שמינית הגמר ומשחק אחד במסגרת חצי הגמר.
שרדי ג'בארין
שרדי ג'בארין (בערבית: شريدي جبارين; נולד ב-2 בדצמבר 1981) הוא שחקן תיאטרון, טלוויזיה וקולנוע, במאי ויוצר ערבי-ישראלי. היה מועמד ל"פרס אופיר" על משחקו בסרט "סוף שבוע בתל אביב".
ביוגרפיה.
ג'בארין נולד ביפו וגדל בה ובאום אל-פחם, בהמשך למד בחוג לתיאטרון באוניברסיטת תל אביב. שיחק בתיאטרון הקאמרי במשך שלוש שנים, שבמהלכן השתתף במחזה "פלונטר" שהופיע גם באירופה, קוריאה הדרומית ודרום אפריקה. לאחר מכן, משנת 2008, שיחק ב"תיאטרון הנווי" בפוזנן שבפולין עד היום. הוא הופיע בפסטיבל אביניון הבינלאומי לתיאטרון, וב"תיאטרון האודאון" בפריז עם שחקני צרפתים בולטים כז'אן מורו ואריק אלמוסנינו.
בניין מיניסטריון האוויר בברלין
אפיאנו ג'נטילה
אפיאנו ג'נטילה (איטלקית: Appiano Gentile) היא עיירה הנמצאת במחוז לומברדיה שבצפון איטליה, כ-35 קילומטר צפונית-מערבית למילאנו וכ-12 קילומטר דרומית לקומו. גרים בה כ-8,000 תושבים. מפורסמת בעיקר בשל כך שבה שוכן מתחם האימונים של קבוצת הכדורגל האיטלקית, אינטר מילאנו.
בעיירה שוכנת כנסיית סטפנוס הקדוש (Chiesa di Santo Stefano), הקדוש המגן על המקום, ובה מוצגות יצירות של קרלו פרנצסקו נובולונה ושל איזידור ביאנקי. כמו כן, שוכנות בה הכנסיות: פונטנה (עם פרסקאות מהמאה ה-17), לזרטו, סן ברתולומיאו (בסגנון רומנסק) והיכל הגברת מהר הכרמל.
גאוגרפיה.
אפיאנו ג'נטילה היא עיירה עתיקה שנמצאת בפרובינציה של קומו. מרחקה מערים אחרות:
תחבורה.
בעיירה עוברים מספר קווי אוטובוסים שמופעלים על ידי חברת SPT שפועלת באזור קומו ועל ידי חברת FNM, אלו קווים שמתבצעים רק באזור האגמים. למען נסיעה ליעד רחוק ניתן לנסוע לאחת הערים הקרובות, כשקומו היא היעד הראשי ונסיעה אליה באוטובוס עורכת כ40 דקות, ומן העיר אליה מגיעים לנסוע ברכבת אל עבר היעד המבוקש, כולל הערים הגדולות כמו מילאנו, רומא, ונציה או פירנצה.
להלן קווי האוטובוסים שעוברים באפיאנו:
בניין דטלף-רובדר
אפלטיני
מאיר הכהן מרוטנבורג
רבי מאיר בר יקותיאל הכהן מרוטנבורג (בערך 1260–1298) היה בן דורו ומתלמידיו הגדולים של המהר"ם מרוטנבורג, שהיה עמו גם בזמן שהותו במאסר. נולד בערך בשנת 1260 (ה'ך'), והיה גיסו של רבי מרדכי בן הלל. פעל ברוטנבורג על הטאובר שבגרמניה (מדרום לווירצבורג). רבי מאיר נרצח עם כל משפחתו במהלך פרעות רינדפלייש בשנת 1298 (ה'נ"ח).
פייטן בלתי ידוע, בן תקופתו, קונן על הריגתו: "דחה דחיתני לנפול בשנת נ"ח, לאלף הששי געלתנו לזנוח... חם לבי ונמס על הכהן המאיר... הדורש ומקיים, ההוגה והמבאיר".
הגהות מיימוניות.
רבי מאיר כתב חיבור על ספרו הגדול של הרמב"ם - משנה תורה (יחד עם תלמידו חברו רבי שמשון בן צדוק) בשם "הגהות מימוניות" (הגהמי"י) - חיבור שהפך לאחד מנושאי כליו של הרמב"ם ומודפס ברוב מהדורות ספרו של הרמב"ם. בחיבורו הוא צירף את דעותיהם של חכמי יהדות אשכנז ובעלי התוספות בצרפת על הנושאים הנדונים במשנה תורה לרמב"ם. בספר מוזכר המהר"ם מרוטנבורג לעיתים בצירוף הברכה "שיחיה" ולעיתים כ"זצ"ל", ומכאן שחיבור הספר החל עוד בחייו (לפני שנת ה'נ"ג, בה נפטר המהר"ם) ונמשך אחרי פטירתו. הספר נדפס לראשונה במהדורת קושטא ב-1509, וכעבור חמש עשרה שנה נדפס בוונציה בנוסח שונה באופן ניכר, המקובל בדפוסים עד היום. הנוסח של מהדורת קושטא נדפס בסוף דפוס הרמב"ם של הוצאת שבתי פרנקל. רבי מאיר הוסיף לספר ה"הגהות" קובץ בשם "תשובות מיימוניות", הכולל תשובות של גדולי אשכנז בנושאים בהם עוסקות ההגהות. נראה ששני הספרים נשלמו לאחר מותו של רבי מאיר על ידי חבריו, תלמידי המהר"ם.
ז'ילס דה רייס
סטאניסלאבוב
סטאניסלבוב
סטניסלאבוב
ירדנה כהן
ירדנה כהן (1 ביולי 1910 – 23 בינואר 2012) הייתה רקדנית, כוריאוגרפית ומורה למחול ישראלית הנחשבת לאחת מחלוצות המחול בישראל. כלת פרס ישראל על תרומה מיוחדת לחברה ולמדינה (תש"ע-2010).
כהן הייתה הכוריאוגרפית של מספר ריקודי עם ישראליים. הקימה סדנאות מחול לסטודנטים ולימדה מחול באולפן שלה על הכרמל.
ביוגרפיה.
ילדות ונעורים.
ירדנה כהן נולדה וגדלה בשכונת ואדי ניסנאס בחיפה. היא בתם הבכורה של מרים ניר-רפאלקס (אחותו של נחום ניר-רפאלקס) ופנחס כהן, חוקר טבע, ממייסדי בית הספר הריאלי וגן החיות חיפה. פנחס כהן נהג לחתום כ"פ.כ. ירדני" (על שום חיבורו לאזור הירדן, שבו גדל), ומכאן נגזר שמה של ירדנה. ב-1911 נסע פנחס כהן בגפו לברלין על מנת ללמוד מדעי הטבע. במקביל עברו ירדנה ואמה למושבה בת שלמה. במלאת שנה וחצי לירדנה נסעו השתיים לברלין להתאחד עם אב המשפחה. עם סיום לימודיו של האב בשנת 1915 חזרו השלושה לארץ להתגורר במושבה הגרמנית. ב-1917 החלה ללמוד בכיתות היסוד של בית הספר הריאלי. בגיל 14 עברה כהן ללמוד בגימנסיה גאולה בתל אביב.
בתקופה בה למדה בתל אביב הייתה כהן פעילה ב"קבוצת החוגים", מניחת היסוד לתנועת "המחנות העולים". עם סיום לימודיה בתיכון הצטרפה לקבוצה של התנועה שהתגוררה בצריף על גבעה בחדרה. במסגרת פעילותה בקבוצה זו עבדה ירדנה בסלילת כבישים ובפרדסים.
לימודי מחול.
את תחילת דרכה במחול עשתה כהן בסטודיו של מיס מירמידלסקי, אשר לימדה מחול את ילדי הבריטים, ולאחר מכן אצל מרגרט פוקס רוט (לימים מבקרת המחול שלומית רוט), שלימדה ריקוד לצלילי מלחינים קלאסיים. עם זאת, כהן טענה כי מוריה הראשונים למחול היו השחפים שחגו מעל הגלים; היא הייתה נוהגת לצפות בהם במשך שעות וללמוד על טיב תנועותיהם.