שירותי הבריאות הם היבט נוסף של הבריאות שהשתנה במהלך המגפה. רוב נותני שירותי הבריאות עברו לספק ביקורים וירטואליים או בטלפון במקום ביקורים מסורתיים במרפאה. מחקר אחד מצא כי פסיכיאטרים מתמודדים עם כמה חסמים באמצעות רפואה בטלפון כגון חוסר רמזים לא מילוליים, גישה לנושאים באינטרנט והפרעה סביבתית. עם זאת, המעבר הכולל לרפואה בטלפון היה חיובי ומוצלח, אף על פי שחולים רבים עדיין מעדיפים אינטראקציה אישית.
עבור נותני שירותי הבריאות, קיימת תחושת אחריות משותפת, אתגרים נוספים מהעבודה עם חולי COVID-19 ומציאת דרכים להתמודדות. כפי שמחקר מצא, המגפה הציבה את שירותי הבריאות בסביבה חדשה ובעלת אתגרים בלתי צפויים. נותני השירותים חוו פחדים מחוסר אונים, יחד עם החובה לתת תשובות למטופליהם. פחדים נפוצים אחרים כללו הידבקות והפצת המחלה לאחרים. כדי להפיג את החששות הללו, המחקר הציע להעניק הכשרה מקיפה וקבועה לאנשי מקצוע בתחום הבריאות.
השפעה פסיכולוגית.
ב-18 במרץ 2020 פרסם ארגון הבריאות העולמי דו"ח הקשור לבריאות הנפש והנושאים הפסיכו-סוציאליים על ידי התייחסות להנחיות וכמה שיקולים חברתיים במהלך התפרצות הקורונה.
בשל ספקות אם חיות מחמד או בעלי חיים אחרים עשויים להעביר את נגיף הקורונה לבני אדם, אנשים רבים לא נרתעו להשאיר את חיות המחמד שלהם מחשש להדבקה, למשל בעולם הערבי, סלבריטאים קראו לאנשים לשמור ולהגן על חיות המחמד שלהם. בעו, אנשים בבריטניה נטו לרכוש חיות מחמד נוספות במהלך הסגרים. עם זאת, הייתה גם עלייה בנטישת בעלי החיים, לאחר הסרת המגבלות.
התאבדויות.
בעקבות מגפת הקורונה עלתה דאגה לעלייה אפשרית בהיקף ההתאבדויות, שהוחמרה מבידוד חברתי עקב הנחיות הסגר וריחוק חברתי, פחד ואבטלה וגורמים כלכליים.
תפיסת הסיכון.
כאוס וההשפעות השליליות של מגפת הקורונה עשויים לגרום לעתיד קטסטרופלי להיראות פחות מרוחק ופעולה למניעתו נחוצה יותר. עם זאת, עשויה להיות לכך גם השפעה הפוכה מכך שהמוח יתמקד באיום המיידי יותר של המגפה ולא במשבר האקלים או במניעת אסונות אחרים.
קורונה-פוביה.
חוקרים זיהו את הקורונה-פוביה כתוצר לוואי של המגפה, כאשר לאנשים יש חשש מוגזם להידבק בנגיף הגורם ל"פגיעה ניכרת בתפקוד חיי היומיום".
סוציאליזציה.
חרדת ההמונים והחשש מחזרה להתנהגות כמו לפני המגפה עלו עקב השפעות הנגיף והסגרים שלאחר מכן ברחבי העולם. בנוסף, טלטלות חברתיות וגורמי לחץ אחרים הביאו להססנות לחלוק את אותו המרחב הפיזי עם זרים. בפברואר 2021, בסאטרדיי נייט לייב צחקו על עולם הדייטינג וההיכרויות לאחר COVID, לאחר שנה של בידוד שדמיינו את "ההתנהגויות המוזרות שגילינו".
מפגשים אישיים.
ההשפעה על מפגשים אישיים הייתה חזקה ורשויות מקומיות נאלצו לעיתים קרובות להורות על בידוד בית כדי למנוע התכנסויות בכל גודל, לא רק באירועים הגדולים יותר שהוגבלו בתחילה. מפגשים כאלה הוחלפו בוועידה טלפונית, או במקרים מסוימים בניסיונות לא שגרתיים לשמור על ריחוק חברתי עם פעילויות כגון שירה בציבור מהמרפסת עבור קונצרט, או "מצעד יום הולדת" למסיבת יום הולדת. כל אלה נתפסו כהשפעות משמעותיות לבריאות הנפש במהלך המשבר. הבידוד החברתי בקרב משתמשי האלכוהול אימץ גם מגמה לכיוון תרבות שתייה אנטי חברתית בפינלנד.
אלימות במשפחה.
מדינות רבות דיווחו על עלייה באלימות במשפחה ואלימות בין בני זוג אינטימיים המיוחסים לתוצאת הסגרים שאילצו לסגור בבית אחד בני משפחה לזמן רב. חוסר ביטחון כלכלי, מתח וחוסר ודאות הובילו להגברת התוקפנות בבית, כאשר המתעללים שולטים על חיי היומיום של הקורבנות. מזכ"ל האו"ם, אנטוניו גוטרש, קרא להפסקת האלימות במשפחה.
טיפול בקשישים.
אנשים מבוגרים מושפעים במיוחד. הם זקוקים לתשומת לב מיוחדת במהלך משבר COVID-19, וקולותיהם, דעותיהם וחששותיהם חשובים בניסוח תגובות.
הנתונים הגלובליים אינם בטוחים במיוחד, עם זאת, הסיכונים המוגברים של COVID-19 לאנשים מבוגרים ניכרים בכל הנתונים הלאומיים. היקף הבדיקות ואופי הדיווחים משתנים בין ממשלות ולכן קיים סיכון למידע מוטעה מתוך הכללה מניסיונותיה ומהדיווחים של כל מדינה.
בעוד שמספר המבוגרים קטן יחסית ומוחלט במדינות מתפתחות, במיוחד באפריקה, הדבר עולה בקנה אחד עם סיכונים מבניים חמורים אחרים. למדינות עם מעט מבוגרים (כגון רבות מהמדינות הפחות מפותחות), יש מעט משאבי בריאות, ניסיון מוגבל בטיפול בחולים מבוגרים (כולל מעט מומחים גריאטריים), פחות טיפול מוסדי באנשים מבוגרים והרבה פחות תמיכה ציבורית או עמותות קיימות, גופי הסברה וטיפול קהילתי באנשים מבוגרים.
אנשים מבוגרים המתגוררים במתקני סיעוד, כגון בתי אבות ומרכזי שיקום, חשופים במיוחד לזיהום ולהשלכות שליליות כתוצאה מהקורונה. אנשים מבוגרים שחיים לבד עשויים להתמודד עם חסמים בקבלת מידע מדויק, מזון, תרופות, ואספקה חיונית אחרת בתנאי הסגר והסברה לקהילה. אנשים מבוגרים, במיוחד במנותק, אנשים עם ירידה קוגניטיבית, ותלויים מאוד בטיפול, זקוקים לרצף של תמיכה מעשית ורגשית באמצעות רשתות לא פורמליות (משפחות), עובדי בריאות, מטפלים ומתנדבים ואלה נפגעו במיוחד בתקופה זו.
בעלי מוגבלויות.
אנשים עם מוגבלות נמצאים בסיכון גבוה יותר לחלות ולמות כתוצאה מקורונה. הדבר נכון במיוחד עבור אנשים עם מוגבלות אינטלקטואלית והתפתחותית. נתונים מארצות הברית מצביעים על כך שלאנשים עם מוגבלות שכלית והתפתחותית יש סיכוי גבוה פי ארבעה לחלות וסיכון כפול למות מהמחלה; סביר להניח שזה נובע מהעובדה שאנשים עם מוגבלויות נמצאים במתקני טיפול בהם ידוע כי הנגיף מתפשט ביתר קלות. גם לאנשים עם מוגבלויות יש סיכוי גבוה יותר לחלות במחלות הקשורות לסיכון גבוה יותר לפתח סיבוכים הקשורים לנגיף וייתכן שיתקשו להתרחק חברתית בשל צורכי התמיכה שלהם.
אנשים עם מוגבלויות נוטים יותר לחוות בידוד וצורות אחרות של מצוקה נפשית כתוצאה מהמגפה. נשים וילדים עם מוגבלות נוטים יותר לחוות התעללות במשפחה במהלך המגפה.
סגירת בתי הספר הציבה בפני ילדים בעלי מוגבלויות שלל אתגרים. ילדים רבים עם מוגבלויות נתקלו בשיבושים קריטיים במתן טיפולי פיזיותרפיה וריפוי בעיסוק. רבות מהטכנולוגיות המסייעות לאנשים עם מוגבלויות אינן תואמות את הפלטפורמות שבהן בתי ספר משתמשים עבור למידה מרחוק. מספר רב של ילדים עם מוגבלות חיים גם הם בעוני וייתכן שאין להם גישה לאינטרנט וטכנולוגיה הנדרשת ללמידה מרחוק. ילדים אלה עשויים גם לחוות מגוון בעיות חברתיות ופסיכולוגיים כתוצאה מסגירת בית הספר, לרבות חוסר ביטחון תזונתי, חרדה, כמו גם עיכובים בהתפתחותם.
השפעה שלילית בולטת הייתה על אנשים בעלי לקות שמיעה, בשל חובת עטיית מסכות הם לא יכלו לתקשר עם סביבתם משום שלא יכלו לקרוא שפתיים. עם זאת, עמותות שונות, ייצרו מסכות שקופות, אך יעילותן במניעת הדבקה טרם הוכחה.
תשבץ יפני
ארמון הספורט סוקולניקי
ג'אקומו רספאדורי
ג'אקומו רספאדורי (באיטלקית: Giacomo Raspadori; נולד ב-18 בפברואר 2000 בבנטיבוליו שבאיטליה) הוא כדורגלן איטלקי המשחק בעמדת החלוץ בקבוצת נאפולי מהסרייה א' ובנבחרת איטליה.
קריירת מועדונים.
רספאדורי הצטרף אל מחלקת הנוער של ססואולו בשנת 2009, לאחר ששיחק במחלקת הנוער של פרוגרסו. ב-9 באוגוסט 2018 הוא חתם על החוזה המקצועני הראשון שלו במועדון, חוזה לארבע עונות. ב-26 במאי 2019 הוא ערך את הופעת הבכורה שלו בקבוצה הבוגרת של המועדון, כשנכנס כמחליף בהפסד 1–3 לאטאלנטה במסגרת המחזור ה-38 והאחרון לעונת 2018/2019.
ב-11 ביולי 2020 הבקיע רספאדורי את שער הבכורה שלו במועדון, בניצחון 1–2 על לאציו במסגרת המחזור ה-32 בליגה לעונת 2019/2020. הוא ערך 11 הופעות ליגה בעונה זו, בהן הבקיע שני שערים, ובעונת 2020/2021 הוסיף 27 הופעות ליגה, בהן הבקיע ששה שערים. עונת 2021/2022 הייתה העונה הפורה ביותר שלו, כשכבש 10 שערים ב-32 הופעות ליגה.
ב-20 באוגוסט 2022 הושאל לנאפולי לעונה אחת.
קריירה בינלאומית.
רספאדורי היה חלק מסגל נבחרת איטליה עד גיל 21 לטורניר אליפות אירופה עד גיל 21 בשנת 2021, וערך ארבע הופעות בטורניר.
ב-4 ביוני 2021 ערך רספאדורי את הופעת הבכורה שלו בנבחרת איטליה הבוגרת, כשהחליף את צ'ירו אימובילה בדקה ה-78 בניצחון 0–4 על נבחרת צ'כיה במשחק ידידות.
רספאדורי היה חלק מסגל נבחרת איטליה לטורניר יורו 2020 בשנת 2021, וערך הופעה אחת בטורניר, בניצחון 0–1 על נבחרת ויילס במסגרת שלב הבתים. נבחרת איטליה זכתה בטורניר לאחר ניצחון על נבחרת אנגליה בגמר.
ב-8 בספטמבר 2021 הבקיע רספאדורי את שער הבכורה שלו בנבחרת, בניצחון 0–5 על נבחרת ליטא במסגרת מוקדמות מונדיאל 2022.
אקוש הבשי
אקוש הבשי (במקור הק-Heck, בהונגרית: Hevesi Ákos; קישמריה, 9 ביולי 1884 – צ'ימילאס, 12 ביולי 1937) היה קצין לוגיסטיקה ואגרונום יהודי-הונגרי, חבר "מועצת השלטון המהפכנית" (למעשה ממשלת הונגריה בתקופת הרפובליקה הסובייטית ההונגרית).
ביוגרפיה.