האלבום יצא לאור בארצות הברית ב-12 ביוני 2007. לקראת סוף 2007, הוא נכנס למצעד 200 האלבומים המוכרים ביותר של מגזין בילבורד, אל המקום ה-20. בשבוע הראשון מכר האלבום בארצות הברית כ-42,000 עותקים ולאחר שלושה חודשים הוא עמד במקום 15, מיקום השיא שלו, ב- Billboard 200. ב-11 ביולי 2008 הוא זכה לתואר "אלבום פלטינה" מה-RIAA. האלבום יצא לאור מחדש גם בגרסת U-MYX MVI CD/DVD. עד היום, מכר האלבום כ-2,000,000 עותקים בארצות הברית. הצלחתו בבריטניה הייתה גם היא לא מבוטלת - שם הוא מכר 250,000 עותקים וזכה בתואר "אלבום פלטינה".
רשימת הרצועות.
מהדורות שונות.
במהדורות השונות של האלבום נוספו לו גרסאות שונות של השירים ואפילו שירים חדשים. לגרסת הופעה חיה זכו השירים: "Pressure", "For a Pessimist, I'm Pretty Optimistic", "Born for This", "Misery Business", "Here We Go Again", ו-"Emergency". הרצועה "Misery Business" הופיעה גם בגרסה אקוסטית. במהדורות האחרות נוספו השירים: "Decoy", "Stop This Song", "Rewind", ו-"Temporary". השיר "My Hero" של Foo Fighters והשיר "Sunday, Bloody Sunday" של U2 זכו לקאברים.
זהריר הדור
זַהֲרִיר הָדוּר או זרזיר הדור (שם מדעי: "Lamprotornis superbus") הוא מין במשפחת הזרזיריים, הנפוץ במזרח אפריקה, ובפרט באתיופיה, סומליה, קניה, אוגנדה וטנזניה. במדינות אחרות, בהן ישראל, זהריר הדור הוא מין פולש.
מאפיינים.
גודלו של זהריר הדור כ-18 עד 19 ס"מ. לבוגרים ראש שחור. גבם, זנבם, כנפיהם וחלקו העליון של החזה בצבע כחול בוהק ואילו צבעה של הבטן חום-כתום. חלק זה מופרד מהחזה הכחול בפס לבן. גם האזור שמתחת לזנב לבן. עיניו של הזהריר לבנות, וצבען מבדיל בינו לבין זרזיר הילדברנדט באופן הברור ביותר, שעיניו אדומות. צבעם של הגוזלים חום-אפרפר, ועם התבגרותם הופכות נוצותיהם ססגוניות יותר.
זהריר הדור מחפש את מזונו על האדמה. הוא ניזון הן מחרקים, רכיכות ותולעים והן מפירות וזרעים. בקרבת בני אדם, למדו הזרזירים ההדורים גם ללקט שאריות מזון. כשהם מופיעים בלהקות גדולות, הם גורמים לעיתים לנזקים לגידולים חקלאיים.
שני המינים משתתפים בבניית הקן, שצורתו כצורת כדור. בכל הטלה מוטלות ארבע ביצים, והדגירה עליהן נמשכת 12 ימים.
סקר הכפרים 1945 בארץ ישראל
סקר הכפרים 1945 (באנגלית: Village statistics 1945) הוא סקר שהוכן בעבודה משותפת של מחלקת הסטטיסטיקות (Government Office of Statistics) ומחלקת הקרקעות של ממשלת המנדט הבריטי, עבור ועדת החקירה האנגלו-אמריקאית לענייני ארץ ישראל שפעלה בתחילת שנת 1946. הנתונים חושבו ליום 1 באפריל 1945 ופורסמו לאחר מכן ושימשו גם את ועדת אונסקו"פ שפעלה בשנת 1947.
הסקר כולל נתונים על בעלות הקרקעות ושימושיו, נתוני אוכלוסייה ונתונים על תשלומי מיסים. נתוני הקרקעות התבססו על עבודה שנעשתה עבור ועדת פיל ועודכנה על ידי מחלקת הקרקעות של ממשלת המנדט. נתוני האוכלוסייה התבססו על נתוני מפקד אוכלוסין 1931 של ארץ ישראל, תוך עדכון על פי מפקדים חלקיים שונים שנעשו בעיקר במגזר היהודי, נתוני הגירה ונתוני ריבוי טבעי. הנתונים לכל ארץ ישראל נחשבים אמינים יותר מאשר נתוני הנפות והיישובים. עורכי הסקר הבהירו שלא ניתן לראות בו יותר מהערכה גסה של האוכלוסייה בפועל.
הרקע להכנת הסקר.
השלטונות העות'מאניים בארץ ישראל ערכו מספר מפקדי אוכלוסין. ממשלת המנדט ערכה מפקדי אוכלוסין ב-23 באוקטובר 1922, וב-18 בנובמבר 1931, ונתוניהם התפרסמו ב-1923 וב-1932 בהתאמה. נתוניהם של מפקדים אלו נחשבו מדויקים יחסית.
בסוף 1936 הכינה מחלקת הקרקעות של ממשלת המנדט, סקר קרקעות עבור ועדת פיל. הסקר סומן אז כסודי ביותר, אולם בשנת 1943 הוחלט לעדכנו כדי לשקף את המצב ב-1 באפריל 1943 והוא פורסם באותה שנה.
מפקד העשור השלישי לשלטון המנדט לא יצא לפועל במועדו משום שמלחמת העולם השנייה הייתה בעיצומה. לקראת תום המלחמה, בראשית 1945, בקשה ממשלת המנדט לקיים את המפקד הנפקד, אולם נתקלה בקשיים טכניים - העדר נייר וכח אדם מקצועי והמפקד שב ונדחה, ולמרות ההכנות לא יצא לפועל בסופו של דבר.
לקראת תחילת עבודת ועדת החקירה האנגלו-אמריקאית לענייני ארץ ישראל נגשה ממשלת המנדט להכין קובצי נתונים לבחינת הוועדה. פרסום אחד שהוכן נקרא "סקר פלשתינה (1946)" ופרסום שני הוא סקר הכפרים אשר עודכן לתאריך 1 באפריל 1945 והוספו לו נתונים דמוגרפיים.
בסיס הנתונים.
נתוני קרקעות.
נתוני הקרקעות בסקר הכפרים של שנת 1945 היו מפורטים יותר מסקר הכפרים שנערך בשנת 1943, ונכללו בו לגבי הקרקעות לא רק קטגוריות של בעלות יהודית ולא יהודית אלא גם ציון קרקעות ציבוריות ואחרות.
נתונים דמוגרפיים.
בסיס הנתונים הדמוגרפיים של עורכי סקר 1945 היה נתוני מפקד 1931, שלו הוסיפו את שיעור הגידול הטבעי ממועד המפקד ועד סוף 1944.
לנתונים אלה נוספו נתוני ההגירה נטו (כניסות מתועדות בניכוי יציאות מתועדות). עורכי הסקר טענו שנתוני הגידול הטבעי שהיו בידם הם ככל הנראה יחסית מדויקים, אולם כתבו שנתוני ההגירה אינם כה מדויקים, שכן הייתה הגירה בלתי חוקית לא מבוטלת ורישום שלה התקיים רק לגבי העפלה וזאת רק החל משנת 1939.
הבריטים גם לא פרסמו נתונים עדכניים לגבי האוכלוסייה הנוודית, כגון החורנים, אלא רק לגבי האוכלוסייה המיושבת. נתוני אוכלוסיית הנוודים ממפקד 1931 הוכנסו אל הסקר, מבלי לקחת בחשבון את שיעור הגידול הטבעי, התמותה, הגירה פנימית או הגירה חיצונית.
אומדן האוכלוסייה נערך בשלושה שלבים:
עורכי הסקר ציינו בהקדמה שהנתונים לכל ארץ ישראל נחשבים כאמינים יותר מאשר אלו של הנפות, ונתוני הנפות אמינים יותר מאשר הנתונים המתייחסים ליישובים. הערכות אומדני האוכלוסייה הן לא יותר מהערכות גסות, ובהחלט יכולים להיות שונים מהמצב בפועל.
מבנה נתוני הסקר.
הנתונים בסקר נחלקים לשלוש מחלקות:
הארץ חולקה ל 16 נפות, ובכל נפה רשימת יישובים לפי סדר האלפבית האנגלי.
לכל יישוב הוצגו נתוני אוכלוסייה בחתך דת בחלוקה הבאה: מוסלמים, יהודים, נוצרים ואחרים, שהוגדרו כמי שאינם יהודים ואינם ערבים. החלוקה לדתות נעשתה בשל האוטונומיה שניתנה לכל קהילה בטיפול בנושא המעמד האישי. נתוני האוכלוסייה ניתנו במרווחים של 10.
האוכלוסייה חולקה לעירונית, כפרית ונוודית. האוכלוסייה שהוגדרה כעירונית נעשתה על פי המפתח הבא:
לכל יישוב נרשמו נתוני שימושי הקרקע על פי החלוקה הבאה: אזור עירוני, מטע הדרים, מטע בננות, אזור בנוי, מטעים, דגנים מסוג I ו-II, אזור שלא ניתן לעיבוד ובריכות דגים. כל שימוש חולק לחתכים הבאים: ערבים, יהודים, אחרים, קרקעות ציבוריות בבעלות הממשלה ועיריות, וקרקעות שבהן תשתיות או משאבי טבע: כבישים, מסילות, רכבת, נהרות ואגמים.
נתוני המס לתשלום אף הם הוצגו בחתך דת - ערבים, יהודים, אחרים וציבורי. כן חושב המס לתשלום לכל יישוב, סך המס לנפה וסך המס לכל האוכלוסייה בחתך דת וציבורי.
ביקורת על הסקר.
בקרב הציבור היהודי הועלו טענות כנגד אמינות נתוני הסקר. בדבר התפרסם מאמר שתקף את נתוני הסקר על סמך הריבוי הטבעי שיוחס לערבים בין 1922–1944, 2.53% לשנה. לטענת כותב המאמר, נתונים אלו גבוהים בהרבה מהגידול הטבעי בכל מקום אחר בעולם. לטענת כותב המאמר, הערבים נהגו להגזים בנתוני הלידות ולא לדווח על כל מקרי המוות ועל כן שלטונות צרפת ויתרו על ניסיונות לייצר נתונים דמוגרפיים עבור המוסלמים. לטענתו, טעתה מחלקת הסטטיסטיקה של ממשלת המנדט בקביעה שההגירה ערבית הבלתי חוקית הייתה מועטה ובעקבות זאת ניפחה את נתוני הריבוי הטבעי.
אליעזר קפלן בעדותו בפני ועדת החקירה טען שנתונים רבים אינם מדויקים.
בן-גוריון הגיש ל"ועדת החקירה האנגלו-אמריקאית לענייני ארץ ישראל" מסמך של ישראל טריווש תחת הכותרת "אין רוב ערבי בארץ". המסמך שופך אור על שגיאות שורשיות במפקדי האוכלוסין הבריטים מ-1922 ו-1931 – שנועדו להרתיע את הציונות המדינית. לדוגמה, טופסי המפקד מולאו על ידי ראשי חמולות הרואים בניפוח נתונים דמוגרפים מכשיר לשדרוג מעמדם הפוליטי, הכלכלי והחברתי; טופסי ההתפקדות הערבית עברו בדיקה חפוזה, ומספרי המתפקדים הבדווים נופח בשיטתיות. הדיווח על פטירות במגזר הערבי היה מצומצם ביותר ורבים מהמהגרים הערבים מהכפר אל העיר נספרו פעמיים, כולל תושבי חו"ל ערבים שנכללו במפקד האוכלוסין.
נתוני הסקר.
על פי נתוני הסקר מנתה האוכלוסייה בשנת 1945 סך של 1,764,320 נפש שנחלקה ל-1,061,270 מוסלמים, 553,400 יהודים, 135,550 נוצרים ו-14,100 אחרים. האוכלוסייה העירונית התגוררה ב-39 יישובים, ומנתה 859,500 תושבים שהתפלגו ל-448,730 יהודים, 298,550 מוסלמים, 110,420 נוצרים ו-1,800 אחרים. 4 הערים הגדולות היו: תל אביב - 166,660 תושבים, ירושלים - 157,080 תושבים, חיפה - 128,800 תושבים, יפו - 94,310 תושבים.
מחקרים ופרסומים על הסקר.