המילונות העברית עברה כברת דרך במהלך המאה ה-19. גבולות אוצר המילים הלכו והתרחבו: מן העברית המקראית, דרך ספרות התנאים, הפיוט ושירת ימי הביניים וכלה בספרות המאוחרת. תחילה הייתה שרויה המילונות העברית תחת המילונות הגרמנית (והמילונים כללו תרגום של המילים לגרמנית), לאחר מכן עברה לצל של המילונות הרוסית. בתחילה הודפסו התרגומים בתעתיק עברי של גרמנית, בהמשך עברו לאותיות גותיות ובסוף לאותיות לטיניות. גם מקומות הדפסת המילונים משקפות את נדידת מרכזי ההשכלה באותה התקופה. המילונים הראשונים הודפסו באוסטריה, אחר כך ליטא, רוסיה ולבסוף פולין.
תחיית השפה העברית הובילה ליצירתם של מילונים אחדים:
במדינת ישראל, שבה העברית היא שפת המדינה, יצאו לאור (וממשיכים לצאת לאור) מילונים עבריים אחדים, מהם כספר כיס ומהם מרובי כרכים גדולים:
סדר המילים במילון הוא סדר אלפביתי, אך שני מאפיינים של השפה העברית מצריכים החלטה של מחבר המילון:
מילון ממוחשב, שלו מנוע חיפוש בעל יכולת מורפולוגית, מתגבר על שתי בעיות אלה, באפשרו למעיין לחפש בדרך הנוחה לו.
מילוני השפה העברית, כגון "המילון החדש" מאת אברהם אבן-שושן ו"אוצר הלשון העברית" מאת יעקב כנעני, כללו רק מילות סלנג נפוצות מאוד, כגון "נודניק". רק בסוף המאה העשרים השתנתה גישה זו, ומילוני השפה התקנית, ובהם "מילון אבן-שושן" ו"רב מילים", החלו לתת ייצוג נרחב גם למילות הסלנג.
בהתאם למגמה בעולם המילונאות, מילונים עבריים אחדים יצאו בתחילת המאה ה-21 בגרסאות תוכנה: "רב מילים" מוצע כשירות אינטרנט, מילון ספיר ניתן לשימוש חינם באינטרנט, ו"מילון אבן-שושן" מוצע כתוסף ל"בבילון". כן מתפתח באינטרנט המילון העברי ויקימילון, כחלק ממיזמי קרן ויקימדיה.
השרפה הגדולה בבולטימור
השרפה הגדולה בבולטימור היא שרפה שפרצה בעיר בולטימור ב-7 בפברואר 1904 ונמשכה 30 שעות ברציפות. נדרשו 1,231 כבאים כדי להשתלט עליה. השריפה הרסה 1,545 בניינים (70 גושי מבנים) שהיוו את רוב שטח מרכז בולטימור.
אחת הסיבות לנזק הגדול שחוללה השרפה ולמשכה הרב הייתה חוסר התאימות בציוד הכיבוי בערים השונות שנבע מחוסר תקינה אחידה בנושא. צינורות המים של כבאיות מיישובים אחרים לא התאימו לברזי השרפה של בולטימור, כך שלמרות הגעתן של כבאיות מיישובי הסביבה וערים סמוכות, כמו גם מערים רחוקות יותר, לא הייתה בהן תועלת רבה.
בניסיון לעצור את התפשטות האש נעשו שתי פעולות במקביל - נערכו פיצוצים מבוקרים במבנים ויצרו "חומת אש", אולם שתי הפעולות לא עצרו את התפשטות השרפה.
בין הבניינים שלא נפגעו היה בניין ג'פרסון הניצב עד היום. מרכז העיר נבנה מחדש, תחת תקינת כיבוי אש מחמירה.
תוצאת לוואי של השרפה הייתה קביעת תקנים אחידים לציוד כיבוי אש.
מילון עברי-עברי
הספרייה הלאומית של אירלנד
הספרייה הלאומית של אירלנד (באנגלית: National Library of Ireland או NLI; אירית: Leabharlann Náisiúnta na hÉireann) היא ספרייה לאומית השוכנת בדבלין, אירלנד.
הספרייה נמצאת בתחום אחריותו של השר לאמנויות, ספורט ותיירות. הספרייה אינה משמשת כספריית השאלה אלא כספריית עיון בלבד, וניתן לעיין בה ללא תשלום בחומר רב הקשור לאירלנד ולתרבותה, כספרים, מפות, כתבי יד, עיתונים, כתבי עת ותצלומים. בספרייה כשמונה מיליון פריטים והיא מכילה שני חדרי עיון: חדר מרכזי לספרים וחדר עיון בכתבי יד ובו גם אפשרות לעיון ממוחשב בכתבי יד של ג'יימס ג'ויס, שלא ניתן לעיין בהם עצמם עקב צורכי אבטחה ושימור.
באחריות הספרייה הארכיב הלאומי לתמונות של אירלנד, השוכן ברובע טמפל בר, ובו חדר עיון נפרד, וכן גם ארכיב של כתבי עת, והמרכז למספרי סדרון תקני בינלאומי (ISSN) של אירלנד. כמו כן שוכן בה המשרד הגנאלוגי, המשמש גם כרשות האירית להרלדיקה.
הספרייה הוקמה ב-1877 בעקבות חקיקת חוק המוזיאונים לאמנות ומדע של דבלין. ב-1881 הוחלט כי הספרייה תנוהל על ידי מועצה בת 12 נאמנים: שמונה מתוכם ימונו על ידי "החברה המלכותית של דבלין", גוף שהוקם כדי לקדם נושאים כאמנות ומדע באירלנד, וארבעה על ידי הממשלה. לאחר הפיכת אירלנד למדינה עצמאית עבר ניהול הספרייה בין גופים שונים, עד שב-2005 הפכה לגוף אוטונומי.
הסופר ג'יימס ג'ויס נהג לבלות שעות רבות בספרייה הלאומית בעת לימודיו באוניברסיטה, והוא מיקם בה את אחד מפרקי יצירתו יוליסס, "".
ארמגדון
ארמגדון (שיבוש יווני של השם "הר מגידו") הוא אירוע שיתרחש על-פי הברית החדשה ביום הדין ובמהלכו יחרב העולם המוכר כיום. על פי האמונה הנוצרית, רק מאמיניו של ישו יישארו בחיים לאחר הארמגדון וימשיכו את מנהגיו ואת דרכו. מונח זה מקביל למלחמת גוג ומגוג ביהדות.
הר מגידו.
מקום האירוע הצפוי להתרחש הוא בהר מגידו (נקרא כיום "תל מגידו") ומקור השם "ארמגדון" בפסוק זה:
הבחירה של הברית החדשה במקום מתבססת ככל הנראה על שני פסוקים במקרא. האחד מספר על מותו של יאשיהו מלך יהודה בקרב בידי פרעה נכה מלך מצרים, כאשר עלה להילחם במלך אשור (מלכים ב כג 29). מותו של השליט האהוד מתואר כטרגי ולכאורה מיותר. אירוע זה נרמז כנראה גם אצל זכריה, המספר על מספד הדדרמון בבקעת מגידון.
אופי האירוע.
הפרשנות המוכרת ביותר לאירוע ארמגדון בברית החדשה הוא מלחמה כוללת שתתרחש בכל העולם ובה רק המאמינים האמיתיים יזכו להישאר בחיים ולהמשיך את דרכו של ישו. מלחמה זו מקבילה במהותה ומשמעותה למלחמת גוג ומגוג המתוארת ביהדות. רעיון "המלחמה האחרונה" אשר לא ידוע כיצד תתרחש ומי יילחם בה חוזר בדתות רבות כמו האסלאם והדת הנורדית .
כמו כן, קיימת התפיסה כי אסון גדול ישמיד חלק ניכר מהאנושות. קיימות מספר תפיסות באיזה אסון מדובר: צונאמי אשר ישמיד את כל הנקרה בדרכו, רעידת אדמה אשר תהרוס יישובים וערים שונות, עידן קרח שיכול להיגרם על ידי מטאוריט שישפיע על הסביבה ויגרום לפגיעה בשרשרת המזון העולמית והכללית, התפרצות הרי געש באזורים רבים במקביל וכו'.
אחרים מאמינים כי ביאתו השנייה של ישו תתרחש בארמגדון ואז יושיע את מאמיניו ברחבי העולם. אדוונטיסטים של היום השביעי, למשל, מאמינים כי הביאה השנייה וארמגדון הם שמות שונים המתארים את אותו האירוע. כל אלו השערות אשר מנסות לתאר את תופעת הארמגדון ואת התהליכים שיתרחשו במסגרתה. כמרים רבים אומרים שהם יודעים מתי הארמגדון יתרחש, אך אינם מוכנים לספר מתי והיכן יתרחש האירוע שכן הם מאמינים שכדי להינצל מהארמגדון יש צורך בהתנצרות שמקורה באהבה ולא במחויבות או פחד.
בספרות הנוצרית רווחים תיאורי יום הדין, בפרט בבשורה על פי מתי, שם מתואר האל היושב על כיסאו ושולח את ה"כבשים" שמימינו למלכות השמים ואת ה"עיזים" שמשמאלו לעונש נצחי בידי השטן.
לאחר ניצחונו של ישו על האנטיכריסט, תתקיים תחיית המתים לפי האמונה הנוצרית. ישו ישפוט את כל בני האדם, בשיתוף עם המלאך מיכאל שיאחז במאזנים. יישקלו אמונתם הנוצרית ומעשיהם הטובים. ה"צדיקים", שהם לפי האמונה הנוצרית הנוצרים המאמינים, יזכו לחזור לגן העדן ולשהות בו עם ישו, בעוד על ה"רשעים" תיגזר צלייה נצחית באש הגיהנום.
ירושלים החדשה.
על פי מקורות נוצריים, אחרי קרב ארמגדון אלוהים ישלוט על האנושות מירושלים החדשה.
"רָאִיתִי אֶת עִיר הַקֹּדֶשׁ, יְרוּשָׁלַיִם הַחֲדָשָׁה, יוֹרֶדֶת מִן הַשָּׁמַיִם מֵאֵת הָאֱלֹהִים, מוּכָנָה כְּכַלָּה מְקֻשֶּׁטֶת לְבַעֲלָהּ. וְשָׁמַעְתִּי קוֹל גָּדוֹל מִן הַכִּסֵּא — אוֹמֵר: "הִנֵּה מִשְׁכַּן הָאֱלֹהִים עִם בְּנֵי אָדָם וְיִשְׁכֹּן עִמָּהֶם; הֵמָּה יִהְיוּ לוֹ לְעַם וְהוּא הָאֱלֹהִים יִהְיֶה עִמָּהֶם," (חזון יוחנן כ"א 2–3).
ירושלים החדשה מוזכרת גם במגילות מדבר יהודה ב"מגילת ירושלים"
גשם של דגים
למרכוס אולדרידג'
למרכוס נורי אולדרידג' (באנגלית: LaMarcus Nurae Aldridge; נולד ב-19 ביולי 1985 בדאלאס שבטקסס) הוא כדורסלן אמריקאי המשחק בעמדות הפאוור פורוורד והסנטר בברוקלין נטס מליגת ה-NBA. אולדרידג' פרש במהלך עונת 2020/2021 בשל בעיות רפואיות (הפרעת קצב), אך בסספטמבר 2021 חזר מפרישתו לאחר שקיבל אישור רפואי לכך.
אולדרידג' השתתף במשחק האולסטאר של ה-NBA שבע פעמים במהלך הקריירה, נבחר פעמיים לחמישייה השנייה של העונה, ושלוש פעמים לחמישייה השלישית של העונה.
קריירה מקצועית.
פורטלנד טרייל בלייזרס.
אולדרידג' בוגר אוניברסיטת טקסס באוסטין, נבחר על ידי שיקגו בולס במקום השני של דראפט ה-NBA 2006, והועבר מיד לפורטלנד טרייל בלייזרס תמורת בחירת הדראפט שלה טיירוס תומאס וויקטור חריאפה. בעונת הרוקי שלו, שותף ב-63 משחקים בהם קלע 9 נקודות, הוריד 5 ריבאונדים וביצע 1.2 חסימות בכ-22 דקות בממוצע למשחק ונבחר לחמישיית הרוקיז של העונה. בעונתו השנייה ב-NBA, הפך לשחקן חמישייה קבוע ופתח בכל 76 המשחקים בהם שותף. את העונה סיים עם ממוצעים טובים של 17.8 נקודות, 1.6 אסיסטים, 1.2 חסימות ושיא קריירה של 7.6 ריבאונדים בכ-35 דקות למשחק.
בתחילת עונת נבחר אולדרידג' יחד עם ברנדון רוי לתפקיד הקפטן של פורטלנד. את העונה הסדירה סיים עם ממוצעי שיא של 18.1 נקודות ו-1.9 אסיסטים וממוצע ריבאונדים מעולה של 7.5 למשחק. בפלייאוף הצטיין עם 19.5 נקודות ו-7.5 ריבאונדים בממוצע למשחק, אך קבוצתו הפסידה כבר בסיבוב הראשון ליוסטון רוקטס.
באוקטובר 2009 חתם אולדרידג' על הארכת חוזה בפורטלנד ל-5 עונות נוספות עבור כ-65 מיליון דולר. בעונת רשם ממוצעי שיא של 23.2 נקודות למשחק ו-11.1 ריבאונדים למשחק, וקבוצתו העפילה לסיבוב הפלייאוף השני, לראשונה בקריירה שלו, לאחר שניצחה את יוסטון רוקטס. בחצי גמר המערב הפסידה פורטלנד לסן אנטוניו ספרס בתוצאה 1–4.
סן אנטוניו ספרס.