במשאית האשפה, כאשר סטיוארט התייאש והאשים את עצמו בכול, הוא מצא את המטוס של ג'ורג' שנזרק לאשפה, תיקן את המטוס וטס להציל את מרגלו. כשהבז עמד להעיף את אנובל מהבניין, מרגלו הגנה עליו כשהיא לקחה את הטבעת וברחה, הבז רדף אחריה אבל סטיוארט השיג אותו והציל את מרגלו כאשר הם מנסים להתחמק מהבז. כשהליטלים גילו איפה סטיוארט מתחבא הם נסעו למצוא אותו בפארק אולם לאחר שראו את המטוס של ג'ורג' עף בשמיים הם גילו שסטיוארט נמצא במטוס. כשלא יכל לברוח מהבז, סטיוארט השתמש בטבעת של גברת ליטל כדי לבלבל אותו. כשסטיוארט נפל מהמטוס לאחר שהמצנח שלו נשבר, הוא ניצל על ידי מרגלו והבז צנח לפח האשפה בתור "האוכל" של מונטי.
כל המשפחה של סטיוארט הריעה לו, וגם מרגלו שנתנה לגברת ליטל בחזרה את הטבעת וגם סנובל התאחד איתם. לאחר מכן מרגלו נפרדה מכל המשפחה ונסעה עם כל הציפורים לדרום בחורף. סטיוארט אמר לה שיהיה אור בקצה המנהרה כשהיא תחזור באביב, ומרתה התינוקת הקטנה אמרה את מילותיה הראשונות "להתראות ציפור קטנה" וכל המשפחה נכנסה הביתה.
תלמי ה-14
מדרג חברתי (בעלי חיים)
מדרג חברתי (ידוע גם במונח "סולם הניקור") הוא צורה נפוצה של ארגון היררכי אצל בעלי חיים חברותיים, הנוצר כאשר לכל פרט באוכלוסייה יש מעמד קבוע, שליט (דומיננטי) על פרטים מסוימים ונחות מפרטים אחרים. מעמד שליט של פרט ביחס לפרט אחר בדרך כלל מקנה לו זכות ראשונים בגישה למשאבים מוגבלים כלשהם, כגון מזון, מים, מחסה או בני-זוג להזדווגות וגידול צאצאים. יחסי המדרג בין פרטים עשויים להיקבע על ידי גורמים כמו גילם, ניסיונם או גודל גופם, אך תכופות מוכרעים על-פי המנצח בעימות אלים ביניהם. ואולם לטווח ארוך המדרג החברתי בדרך-כלל מקטין את רמת האלימות, שכן המעמד הקבוע מבטל את הצורך להילחם כל פעם מחדש.
סוגי דומיננטיות.
בעולם החי מצויים כמה סוגים של דומיננטיות חברתית
לעיתים ישנם דפוסים המורכבים מכמה דפוסים ראשיים. בדבורי בומבוס למשל קיים מדרג מבוסס עריצות עם דרגת ביניים בתוך הפועלות הקרוב יותר למלכה.
מאפיינים.
קיומו של מדרג חברתי מותנה בכך שכל אחד מן הפרטים החיים בחברה מכיר אישית את כל שאר הפרטים, וגם זוכר מי מהם גבוה ממנו ומי נמוך ממנו במדרג. לכן מדרג חברתי אינו קיים באוכלוסיות זמניות או כאלו המונות יותר מכמה מאות פרטים, כגון להקות גדולות של עופות בעת הנדידה או נחילים של דגים, והוא נדיר בבעלי-חיים בעלי אינטליגנציה נמוכה כמו חרקים. עם זאת, בכמה ממיני הצרעה הפלכית, מספר נקבות פוריות בונות קן יחד ומטילות בו את ביציהן לפי סדר המדרג החברתי ביניהן, ואצל הפלכית הצפונית ("Polistes fuscatus") הנפוצה באמריקה הצפונית נמצא שהנקבות מזהות וזוכרות זו את זו על פי סימני הפנים שלהן. המדרג החברתי נפוץ ביותר במינים חברותיים של עופות ויונקים.
אצל מינים שונים של בעלי-חיים חברתיים ניתן למצוא צורות שונות ומגוונות של מדרג חברתי. לעיתים יש מדרגים חברתיים נפרדים לזכרים ולנקבות. לעיתים כל הזכרים הבוגרים גבוהים במעמדם מכל הנקבות הבוגרות, למשל אצל אריות ושימפנזים מצויים, ולעיתים כל או חלק מן הנקבות גבוהות במעמדן מן הזכרים, למשל אצל מיני צבועיים ואצל השימפנזה הננסי. הפרט הגבוה ביותר בדרוג עשוי להיות תמיד זכר, למשל אצל הגורילה, או תמיד נקבה, למשל אצל פיל אפריקני. אצל מיני בעלי-חיים מונוגמיים הנמוך יותר במעמדו מבין בני הזוג לעיתים עולה למעמדו של הגבוה יותר, למשל אצל קאקים. בלהקות שהן למעשה משפחות מונוגמיות, למשל מרבית להקות הזאבים, הזכר והנקבה הבכירים בדרוג עשויים להיות הזוג היחיד שמעמיד צאצאים.
בין אחים בשגר של יונקים או בתטולה של עופות, מדרג חברתי בדרך-כלל מופיע בגיל מוקדם מאוד, בגלל יכולתם של הפרטים גדולי הגוף והחזקים יותר לדחוק את אחיהם מעטיני האם או מן המזון המובא על ידי ההורים, ולכן לקבל יותר מזון ולגדול אף יותר. כתוצאה מכך נוצר תכופות מתאם חזק בין משקל הגוף של הצאצאים לבין מקומם במדרג.
מדרג חברתי בדרך-כלל נשמר באמצעות מחוות איום ומחוות הכנעה. לפרט השליט די לאיים על מנת שהפרט הנחות יותר ייסוג ללא עימות, לעיתים קרובות תוך הפגנת מחוות הכנעה המאשרות את מעמדו של השליט. בחברות שבהן המדרג החברתי הוא מאוד יציב ואין מערערים עליו, היחסים בין הפרטים עשויים להיות כה נינוחים שאפילו מחוות איום והכנעה הן מיותרות. לכן רוב הזמן מדרג חברתי מונע עימותים גלויים. ואולם כאשר פרט כלשהו קורא תיגר על מעמדו של פרט אחר, עימות אלים עשוי לפרוץ, ובעקבותיו עשויים להשתנות יחסי המדרג ביניהם.
בחיות בית.
המדרג החברתי נפוץ אצל חיות משק שונות החיות בלהקות ובעדרים, למשל תרנגולות בית, אווזי בית, פרות, כבשים ועיזי בית. הוא הוגדר לראשונה באופן מדעי בתרנגולות, במונח "סולם הניקור" (אנגלית: pecking order), שכן הוא מתאר מי מבין התרנגולות בחצר מנקרת את מי. רועי צאן ורפתנים תכופות מכירים את המדרג החברתי בעדר שלהם ונעזרים בו בעבודתם. כבר התלמוד הבבלי מזכיר את העז ה"משכוכית" (מקור המילה קרוב לוודאי מארמית: משכוכיתא) - הנקבה העליונה במדרג שכל שאר העדר "נמשך" אחריה.
חיות משק ובית רבות, כגון כלבי בית, למעשה מתייחסות לאדם המטפל בהן כאל הפרט הבכיר במדרג החברתי שלהן. אלימות כלפי האדם עלולה להופיע אם אחד הפרטים יקרא תיגר על מעמד זה. קרוב לוודאי שמיני חיות הבר אשר בויתו על ידי האדם בתקופת המהפכה הנאוליתית היו מלכתחילה מינים חברותיים בעלי מדרג חברתי מפותח. בתהליך הביות, ברירה מלאכותית מכוונת או בלתי-מכוונת העדיפה את הפרטים בעלי התנהגות תינוקית יותר, אשר נמנעו מלקרוא תיגר על מעמדו השליט של האדם. סירוס הוא שיטה עתיקה למנוע מבעלי-חיים זכרים התנהגות בוגרת תוקפנית וערעור על מעמד האדם.
בתרבות הפופולרית.
יש אתולוגים הסבורים שהענקת שמות לבעלי החיים אותם הם חוקרים איננה בבחינת מתודולוגיה מדעית ראויה, שכן יש בה משום האנשה, ובמקום זאת הם נוהגים לעיתים להתייחס אל הפרטים באותיות האלפבית היווני על פי סדר מעמדם, החל מן האות אלפא בשביל הפרט העליון במדרג החברתי. ממנהג זה צמח הביטוי הנפוץ "זכר האלפא", ככינוי לגבר רם-הדרג ביותר בארגון או בחברה כלשהי, העשוי להפגין את מעמדו השליט באמצעות שפת הגוף שלו, סמלי מעמד שונים ואופן ההתנהגות כלפי הנמוכים ממנו במדרג. ביטויים דומים פחות נפוצים הם "נקבת האלפא" (הנקבה רמת הדרג ביותר), "זכר הבטא" ו"נקבת הבטא" (המשנים לאלפא במעמדם) ו"זכר האומגה" או "נקבת האומגה" (אלו שמעמדם הוא הנחות ביותר במדרג).
כיבוד מתים
פקודת המלט
פקודת המלט, 1944 היא פקודה משנת 1944 שהסדירה את ייצור המלט ומכירתו בארץ ישראל שתחת המנדט הבריטי, וממשיכה להסדיר זאת במדינת ישראל. הפקודה מטילה הגבלות חמורות ולא שגרתיות על ייצור מלט ושיווקו.
סעיף 3(1) לפקודה קובע: "אסור לשום אדם לייצר, או לנסות לייצר, מלט על ידי תהליך שהוא בכל מקום שהוא בארץ, אלא אם כן קיבל מאת שר המסחר והתעשייה או שר האוצר רישיון המתיר לו לעשות את הדבר הזה". רישיון כזה נתון כעת רק לחברת נשר מפעלי מלט ישראליים, המהווה מונופול בתחום זה. סעיף 3(3) מחמיר הגבלה זו בקובעו: "אסור לשום אדם להחזיק ברשותו מלט שיוצר בארץ שלא בהתאם לרישיון הניתן לפי סעיף זה".
סעיף 6(1) מגביל באופן דומה את יבוא המלט: "אסור לשום אדם לייבא מלט לארץ אלא אם כן קיבל מרשות המכס רישיון ליבואו".
סעיף 4 מגביל גם את שיווק המלט, ובכך מחזק את ההגבלות שצוינו לעיל. הסעיף קובע: "אסור לשום קמעונאי של מלט להחזיק ברשותו כל מלט, זולת מלט שנוצר בארץ או שיובא לארץ על ידי בעל רישיון על פי פקודה זו".
למדינה נתונה סמכות להחרים מלט שאינו עומד בהגבלות דלעיל, וכן להחרים את האמצעים ששימשו להובלתו.
על המלט המיוצר בארץ מוטל בלו, ועל המלט המיובא מוטל מכס.
על המפר את המגבלות שבחוק מוטלים עונשים, שהמדינה רשאית להמירם בכופר.
במשפט שבו עולה לדיון השאלה האם שולם המס החל על המלט או האם ייצורו או החזקתו של המלט היו כדין, חובת ההוכחה חלה על הנתבע.
בתיקון לפקודת המלט, שאושר בכנסת בדצמבר 2013, נקבע בפקודה החיוב, של מי שמייצר מלט או משווקו באריזות, לארוז את המלט גם בשקים שמשקלם אינו עולה על 25 קילוגרם. בהצעת התיקון נטען כי התיקון בא להקל על פועלי הבניין, שנאלצו להרים שקי מלט במשקל הנפוץ, 50 קילוגרם, עם זאת, ניכר כי מטרת התיקון היא לשמור על ריכוזיות בענף המלט בארץ להקשות על תחרות.
אב קדמון משותף אדם–שימפנזה
האב הקדמון המשותף של האדם והשימפנזה הוא המין המאוחר ביותר של בעל חיים שהיה אב קדמון משותף של האדם, השימפנזה המצוי והשימפנזה הננסי. קיומו של מין זה מוסק מתוך הדמיון הרב בגנום של השימפנזה והאדם, ומתוכם גם ניתן, באמצעות שיטות שעון מולקולרי, להעריך במקורב את הזמן שבו חי – בין 8 ל-4 מיליון שנה לפני זמננו. אולם, עקב נדירותם של מאובנים מתקופה זו, אין יודעים בביטחון מי היה מין זה. ארבעה מועמדים אפשריים הם המינים: סהלאנתרופוס צ'אדנסיס, אורורין טוגננסיס, ארדיפיתקוס קדבה וארדיפיתקוס רמידוס, וייתכן גם שהיה זה מין אחר שעדיין לא התגלו מאובנים שלו.
על פי תערו של אוקאם יש להניח שהאב הקדמון המשותף חי באפריקה, שכן מאובני כל ההומינינים הקדומים ביותר הידועים למדע נמצאו באפריקה, וכן שני מיני השימפנזה חיים שם. עם זאת, לא ניתן להסיק זאת בוודאות גמורה.
אבולוציה.