בעת הכיבוש הנאצי בדנמרק הצטרף פדרסן לקבוצת האמנים "הסט" (Høst). בכתב-העת של הקבוצה, Helhesten ("סוס הגיהנום"), כתב פדרסן על ציורי הקיר הדניים מימי הביניים והמשיך בחשאי לצייר תמונות מופשטות.
אמן "ספונטני".
יחד עם אשתו, בשנת 1948 הצטרף פדרסן למייסדי הקבוצה האמנותית COBRA שביקשה להפיץ ערכים רוחניים אופייניים לצפון אירופה. התנועה שאלה את שמה מראשי התיבות של שמות הערים שבהן התגוררו מייסדיה:קופנהגן, בריסל ואמסטרדם. הזוג פדרסן נשאר עם חברי הקבוצה עד שהתפזרה בשנת 1951. פדרסן תחילו באותן השנים להתרחק מהסגנון המופשט ויצר תמונות ספונטניות, בעלות צורות חופשיות, בצבעים עזים, פנטסטיים. היו בהן רמזים למציאות ויסודות פיגורטיביים עם מסר סמלי מוהבק. פדרסן זכה בשנת 1950 בפרס אקרסברג ובשנת 1958 במלגת גוגנהיים.
בשנת 1961 אורגנה רטרוספקטיבה של עבודותיו במוזיאון קרנגי בפיטסבורג. כעבור שנה הוא ייצג את דנמרק בביאנלה של וינציה.
בשנת 1963 הוענקה לו מדליית תורבלדסן.
בשנות ה-1960 ושנות ה-1970 עבר פדרסן לאמנות מונומנטלית. בין יצירותיו באותה תקופה נתין להזכיר את הפסיפס הגדול "ים קוסמי" שנועד למכון ארסטד באוניברסיטת קופנהגן, וכן את הקישוט הענק המרועף לקיר "משחק פנטזיה מסביב לגלגל החיים" שנועד לחצר אנגלי בהרנינג.
אלזה אלפלט נפטרה בשנת 1974. פדרסן, שנודע בדרך כלל בהתנגדותו למכירת יצירותיו, תרם אלפים מהן ל"מוזיאון על שם קארל הנינג פדרסן ואלזה אלפט" שנפתח בהרנינג בשנת 1976. ציורים אחרים הוא תרם בהתחלת שנת 2007 למוזיאון הלאומי לאמנות.
פדרסן עבר בשנות ה-1980 לגור בחבל בורגונדיה בצרפת, אך עדיין שאב את השראתו ממקורות דניים.
בשנים 1987–1983 הפתיע רבים כשקישט מחדש את קירות הקתדרלה הגותית בריבה בציורים, זכוכית מצוירת ופסיפסים בהשראת אפיזודות מכתבי הקודש. כמו כן הוא יצר פסלים מברונזה ותמונות בשמן ובצבע מים.
את אשתו השנייה, האמנית סידסל רמסון, הכיר פדרסן בעת ביקור בירושלים.
הוא נפטר בקופנהגן בשנת 2007 אחרי מחלה ארוכה.
עלמה דויטשר
עלמה אליזבת דויטשר (באנגלית: Alma Elizabeth Deutscher; נולדה ב-19 בפברואר 2005) היא מוזיקאית, מנצחת, מלחינה, פסנתרנית וכנרת יהודייה בריטית, ילדת פלא בתחום המוזיקה הקלאסית.
קורות חיים.
עלמה נולדה באוקספורד, והיא בתם של ג'ייני דויטשר (לבית סְטִין), חוקרת ספרות בריטית, והבלשן הישראלי-בריטי גיא דויטשר. לדברי אביה, כבר בגיל שנתיים ידעה לזהות את התווים בפסנתר. ביום הולדתה השלישי קנה לה אביה כינור קטן כצעצוע, והיא ניסתה לנגן עליו במשך ימים ארוכים. בשל כך החליטו הוריה לשכור לה מורה ללימודי הנגינה, ולאחר כשנה כבר ניגנה את הסונאטות של גאורג פרידריך הנדל.
דויטשר מנגנת בפסנתר ובכינור מגיל שלוש, והחלה לחבר מוזיקה כבר בגיל ארבע. היא מתחנכת בחינוך ביתי, ואת הבקרים היא מקדישה לנגינה ולהלחנה. בגיל 6 הלחינה את הסונאטה הראשונה שלה. בגיל 7 חיברה אופרה קצרה המבוססת על הסיפור "מטאטא החלומות" מאת ניל גיימן. האופרה הוגשה לתחרות המנוהלת על ידי האופרה האנגלית הלאומית, וזכתה להערכה רבה. בקונצרט הסיום בפסטיבל קול המוסיקה בגליל העליון שהתקיים בישראל באוגוסט 2013, הוצגה האופרה בביצוע ובתרגום בעברית.
דויטשר הופיעה בקונצרטים בממלכה המאוחדת, באיטליה ובגרמניה. היא ניגנה לפני נשיא מדינת ישראל שמעון פרס במשכנו בירושלים, והופיעה במסגרת הקורס לכנרים צעירים בקשת אילון. בינואר 2013 נערך קונצרט מיצירותיה במוזיאון מנדלסון בברלין. באוגוסט 2013 השתתפה בנגינת רביעיית מיתרים מפרי עטה בפסטיבל המוזיקה של קרנס-מונטנה בשווייץ.
ב-2013 כתבה אופרה המבוססת על סיפורה של סינדרלה, שהועלתה ב-2015 בפסטיבל ימי המוסיקה בגליל העליון, ויצא אלבומה הראשון עם שש מיצירותיה.
לאחרונה החלה ללמוד גם ניצוח.
דויטשר דוברת אנגלית, גרמנית ועברית. היא התגוררה עם הוריה ואחותה בעיר דורקינג שבמחוז סארי, הממלכה המאוחדת. כיום היא מתגוררת בווינה, אוסטריה.
קארל--הנינג פדרסן
חוק עזר עירוני
טייפון הייאן
קרב אבידוס
קרב אבידוס היה קרב ימי בין אתונה וספרטה, שהיווה חלק מהמלחמה הפלופונסית. הצי הספרטני בהנהגתו של מינדרוס ניסה לחלץ כוח ימי קטן של אחת מבנות הברית של ספרטה שהיה בדרכו לחופי הדרדנלים והותקף על ידי צי אתונאי בפיקודו של תראסיבולוס. הלחימה נמשכה זמן רב יותר מהמצופה ורק לקראת הערב הושגה הכרעה אתונאית ברורה עם הצטרפותו של אלקיביאדס ללחימה יחד עם כוח תגבורת של 18 ספינות.
רקע.
לאחר הניצחון האתונאי בקרב קינוסמה נקראו כל הספינות מאזור הים האגאי לחבור יחדיו, אל מה שנראה כקרב הבא בין הכוחות. הצי האתונאי יצר בסיס לכוחותיו בססטוס, משם יכל להגיב במהירות לכל מהלך שהצי הספרטני, אשר מוקם באבידוס, ינסה לעשות. מינדרוס, המצביא הספרטני זימן את דוריאוס המצביא הסירקוזי ו-14 הספינות שלו להצטרף אליו באבידוס, בתקווה ליצור כוח ימי גדול מספיק כדי להשיג ניצחון ברור. דוריאוס הפליג צפונה מרודוס עם כוחותיו לעבר הלספונטס (הדרדנלים). לפני הגיעו של דוריאוס לאבידוס, הבחינו בו תצפיתנים אתונאיים, מה שהבריח אותו לחוף. קסנופון מדווח שהוא נתפס ברואיטון, ולעומתו דיודורוס סיקולוס מדווח שמקום תפיסתו היה בדרדנוס. קגן מציע סברה לפיה דוריאוס הונס לעבר החוף ברואיטון, ולאחר הצליח להתקדם מעט לעבר אבידוס לפני שנתפס בפעם השנייה בדרדנוס.
כאשר מינדרוס שמע על מצוקתו של דוריאוס, הוא מיהר להגיע לאבידוס ממקום מושבו בטרויה. באותו הזמן, האחשדרפן פארנאבאזוס, שהחליף את קודמו טיספרנס וייצג את האינטרסים של הממלכה הפרסית, הנהיג את צבאו לתמוך בדוריאוס מהאדמה. מינדראוס הוביל את ספינותיו מחוץ לאבידוס כדי לסייע לדוריאוס, והאתונאים שראו את המלך הזה החלו להוציא את ציים מססטוס.
מהלך הקרב.
מינדרוס, לאחר שילוב כוחותיו עם דוריאוס פיקד על 97 ספינות הצי האתונאי מנה 74 ספינות הספרטנים נערכו עם ספינותיהם כשלגבם נמצא החוף האסייתי של הדרדנלים. מינדרוס פיקד על הצד הימני ודוריאוס על הצד השמאלי; האתונאים הסתדרו מול הכוח הספרטני כשתראסיבולוס מפקד על צד ימין ותראסילוס מפקד על הצד השמאלי.
הקרב החל עם סימון מהמפקדים לצי שהועבר על ידי חצוצורות. הקרב התחיל כשהכוחות של שני הצדדים יחסית שווים. נווטי הספינות ניסו לנגח את ספינות האויב בעוד צוות הלוחמים עמד בסיפון וניסה לפגוע באויבים כל אימת שהספינות התקרבו מספיק ליצור מגע. במהלך יום הלחימה אף אחד מהצדדים לא הצליח להשיג יתרון מובחן על פני השני, עד אשר אלקיביאדס הגיע עם 18 ספינות מסאמוס וחבר לצי האתונאי. בתחילה, חשבו שני הציים שהתגבורת הגיעה עבורם, אולם אלקיביאדס סימן את ספינותיו בדגלים אדומים, כסימן שנקבע מראש בין המפקדים האתונאים כסימן לכוחותיהם. כאשר הבינו הספרטנים שאלו ספינות אתונאיות, הם ברחו לעבר אבידוס, אולם ספגו אבדות קשות בעת הנסיגה בשל התקפותיהם של האתונאים. בסיכום הקרב, האתונאים הצליחו לתפוס 30 ספינות ספרטניות ולהשיב עוד 15 ספינות שהספרטנים לקחו מהם בקרב קינוסמה.
סטראוטיפיות
תנועות סטראוטיפיות הן תנועות ללא מטרה מוטורית מוגדרת, החוזרות על עצמן באותה הצורה, בדרך כלל בהקשרים מסוימים, עם יכולת שליטה עצמית מסוימת.
מאפיינים.
תנועות סטראוטיפיות מתחילות בגיל צעיר, בדרך כלל מתחת לגיל שנתיים ורובן מתחילות לפני גיל 3.
תנועות סטראוטיפיות אופייניות ניתנות לזיהוי בקלות. ישנו מגוון מצומצם של תנועות החוזר על עצמו בילדים שונים.
הסוג הנפוץ ביותר של תנועות סטראוטיפיות הוא תנועת ידיים סימטרית בצורות שונות - הצורה הקלאסית נראית כניפנוף ידיים דו צדדי, אך כל תנועה של הידיים יכולה להיות - סיבוב הידיים, תנועות פסינתור (תנועות אצבעות הנראות כנגינה על פסנתר), קיבוע כפות הידיים בתנוחה מסוימת, הבאת הידיים למרכז הגוף ועוד. לעיתים כפות הידיים נמצאות בצידי הגוף, לעיתים מרים הילד את הידיים מעלה ולעיתים הידיים מונחות למטה ליד המותניים. לעיתים ישנן תנועות נילוות נוספות.
סוג נוסף של תנועות הוא נדנוד ראש או גוף, קפיצה או סיבוב במקום, הליכה קדימה ואחורה, ועוד.
האופייני לתנועות הסטראוטיפיות הוא שהן יכולות להופיע בהקשרים שונים כגון התרגשות, שיעמום, עייפות או כעס. הילדים יכולים להפסיק התנועה אם מבקשים מהם ולעיתים נראים מבוישים. תנועות סטראוטיפיות מופיעות בילדים בעלי התפתחות תקינה, ולעיתים בילדים עם הפרעות התפתחות כגון אוטיזם, פיגור שכלי, הפרעות ראייה או שמיעה וכן ילדים בבתי יתומים.
אבחנה של תנועות סטראוטיפיות.
אבחנה של תנועות סטראוטיפיות נעשית בעיקר על ידי התבוננות ישירה בילד או בסרטי ווידאו המציגים את תנועות הילד, אם אינו מבצע אותן באותו הרגע. ישנה חשיבות להבדיל בין תנועות אלו ובין תנועות אחרות היכולות להיראות כתנועות סטראוטיפיות, כגון טיקים, כוריאה (מחולית), דיסטוניה התקפית, אפילפסיה ועוד. בעלי המקצוע המתעסקים בזאת הם בדרך כלל נוירולוגים לילדים המתמחים בהפרעות תנועה בילדים.
טיפול בתנועות סטראוטיפיות.
רוב התנועות חולפות עם הגיל ואינן דורשות טיפול. עיקר ההתייחסות הוא הסבר תואם למשפחה על מהות התנועות. לעיתים נמשכות התנועות לזמן ממושך יותר מעבר לגיל הילדות. במקרים אלו רצוי להיוועץ עם הרופא על אופציות טיפול כגון טיפולים התנהגותיים שנועדו להכחיד התופעה.
קרב קיזיקוס