אליעז נטמן בחלקה הצבאית של בית הקברות בכפר ויתקין. הותיר אחריו אישה ושני ילדים.
הערות שוליים.
כותר (ספרייה דיגיטלית)
כותר - הספרייה המקוונת של ישראל הוא אתר אינטרנט המהווה ספרייה מקוונת למנויים של ספרי עיון בעברית, פרי פיתוח של המרכז לטכנולוגיה חינוכית (מט"ח) בשיתוף עם מו"לים ישראלים. ספריית כותר מציעה מאות ספרים דיגיטליים ועיון מקוון במגוון רחב של נושאים מתחום מדעי הרוח והחברה, משפט, מדעי הטבע ומדעים מדויקים ועוד. המו"לים השותפים במיזם כוללים כ-100 הוצאות ספרים אקדמיות, ציבוריות ופרטיות. הספרייה החלה לפעול בינואר 2006.
אתר "כותר" מעמיד לרשות תלמידים, סטודנטים, מורים, מרצים וכל דורש מרכז משאבים מקוון, שאוצר בתוכו מקורות מידע שפורסמו ביובל השנים האחרונות בשפה העברית.
האתר מציע את שירותיו למנויים פרטיים ולמוסדות (אוניברסיטאות ולמכללות, ספריות ציבוריות, לבתי ספר וכו'). חלק מהספרים הנמצאים בספרייה זמינים לקהל הרחב ללא צורך ברכישת מנוי.
יכולות.
ספריית כותר מציעה נגישות מקוונת למגוון גדול של מקורות מידע. ספריית כותר מציעה עיון מקוון במבחר של מעל 3,000 כותרים (נכון למרץ 2018) של ספרי עיון ומידע והיא נמצאת בהתרחבות מתמדת.
פונקציות באתר:
יחידת גנגסטרים
יחידת גנגסטרים (באנגלית: Gangster Squad) הוא סרט קולנוע משנת 2013 בכיכובו של שון פן, אמה סטון, ניק נולטי, ראיין גוסלינג, וג'וש ברולין. הסרט מתאר את פעולת יחידת הגנגסטרים במחלקת המשטרה של לוס אנג'לס שהוקמה בתגובה לפעולותיו של הפושע מיקי כהן בסוף שנות ה-40 של המאה ה-20.
שם הסרט מבוסס על יחידה משטרתית שהייתה קיימת כשקלמנס הוראל היה מפקד מחלקת המשטרה של לוס אנג'לס.
סיפור העלילה.
בשנת 1949 לאחר מלחמת העולם השנייה, בלוס אנג'לס, הגנגסטר מיקי כהן (שון פן) רוצה את כל החוף המערבי. הוא מחסל עדים ומשחד גורמים משפטיים. כדי להזהיר מפיונרים מתחרים מהמזרח הוא רוצח באכזריות מפיונר משיקגו. כאשר "קשישא" ג'ון או'מארה (ג'וש ברולין) מציל נערה שזה עתה הגיעה להוליווד מאונס על ידי בריוניו של כהן. כהן מעמיד פנים שהוא סולח להם, ואז מצית אותם במעלית.
כתוצאה מכך הפקד, ביל פרקר (ניק נולטה) שיודע כי לאו'מרה יש ניסיון ממלחמת העולם השנייה בניהול מלחמת גרילה, מטיל עליו להקים צוות מחץ שינהל "מלחמת השמדה" מחוץ למסגרת הרשמית של המשטרה כנד מיקי כהן. קוני (מיריי אינס), אשתו ההרה של או'מרה מתנגדת בהתחלה אך לבסוף מציעה לו לבחור בשוטרים לא צפויים על פני הכוכבים העולים בכוחות המשטרה שעלולים להיות כבר בשליטתו של מיקי.
ווטרס שומר על קשר עם חבר ילדות של ג'ק וואלן (סאליבן סטייפלטון), שהוא אחד משומריי ראשו של כהן וגם מודיע משטרתי. גרייס פאראדיי (אמה סטון) ידידה של כהן מתאהבת בווטרס. כאשר או'מרה, מסרב לירות בשוטרים מושחתים בקזינו של כהן, הם נתפסים למזלם ווטרס מציל אותם ומצטרף אליהם.
עם ארגון ותכנון טוב יותר היחידה מכה כמה מכות מוצלחות בלבו של ארגון הפשע של כהן. התקשורת מתייחסת אליהם כאל "יחידת הגנגסטרים". אחרי ציתות מוצלח לביתו של כהן, קילר מסיק את מיקומו של מרכז ההימורים ולב אימפריית הפשע של כהן. היחידה שורפת בהצלחה את העסק, אבל אנשיו של כהן מודיעים ​​לו שלא נלקח הכסף שלו. כהן מבין כי מדובר בקבוצה של שוטרים ישרים.
למרות שווטרס מציל את היום לאחר תקרית במלכודת וכתוצאה מהכישלון שלהם פארקר מפטר את או'מרה. או'מרה מסרב לעזוב את העבודה לא גמורה. כשגרייס אומרת שהיא מוכנה להעיד נגד כהן בגין הרצח של וואלן, מה שגרם לאו'מרה, יחד עם שאר חבריו ליחידה, ללכת ולעצור את כהן. לאחר הקרב המכריע כהן נידון למאסר באלקטרז. גרייס ווטרס ממשיכים את הקשר ביניהם, ואילו או'מרה עוזב לחיות חיים שקטים עם אשתו ובנו.
תחנת שידור תל חיים
תחנת שידור תל חיים הייתה תחנת השידור הראשונה של קול ישראל. הבניין נמצא כיום במפגש הרחובות יצחק שדה ודרך משה דיין בתל אביב, ומועמד לשימור.
היסטוריה.
בשנת 1948 בימיו האחרונים של המנדט הבריטי מבינים קברניטי המדינה שבדרך את חשיבותו הרבה של שידור רדיו עצמאי ואוטונומי של המדינה אשר תקום ומבינים שתחנת השידור הבריטית אשר הייתה ברמאלה לא תוכל לשמש את היהודים לאחר הקמת המדינה, ומחליטים על הקמת תחנת רדיו עצמאית.
התחנה הוקמה ערב הקמת המדינה בשטח חקלאי שהיה עד אותה עת בבעלות תושביה הגרמנים של המושבה הטמפלרית שרונה, באזור שנקרא תל חיים, במזרח תל אביב. בעקבות החלטת ראשי המדינה שבדרך להקים תחנת שידור רדיו ישראלית, נבחר האתר שהיה נידח באותה עת אך קרוב למרכז תל אביב, כמיקום מיטבי להצבת מתקני השידור. בחירת האתר וייעודו נחשבה לסוד שמור אותו ידעו מעטים.
צוות ההקמה של "קול ישראל" החל לפעול בינואר 1948, תוך כדי המלחמה. לראשות הצוות התמנה המהנדס הלל לנגהולץ, שהיה מנהל התחנה המנדטורית בבית ג'אלה, מדרום לירושלים. מיקומו הראשון של מבנה התחנה היה צריף שנבנה במעלה הגבעה. חודשים ספורים לאחר מכן הוקם מבנה בעל חזות של מבנה חקלאי, כדי להסוות את ייעודו האמיתי של הבניין, ומתחת לאולם הראשי נחפר בונקר תת-קרקעי. הבונקר בנוי כאולם עגול שקירותיו מורכבים מלבני סיליקט, והרצפה והתקרה מבטון. שלד פלדה הכולל עמודים עגולים וקורות בצורת האות I תומך בתקרה.
ערב הקמת המדינה הורכבו בבונקר שלושה משדרים בעוצמה של 2.5 קילו-וואט, שנלקחו במבצע נועז מתחנת השידור המנדטורית ברמאללה, ובכוחם היה לשדר לכל רחבי הארץ ואף למדינות שכנות. השידור הראשון שתוכנן לחנוך עמו את שידורי "קול ישראל" היה טקס הכרזת המדינה, ששודר בשידור חי. לצורך כך נמתח קו טלפון מבית דיזנגוף בשדרות רוטשילד, שם התכנסה מועצת העם, ועד לתחנת השידור.
ביום שישי ה' באייר התחיל השידור בתדר 6.82 מגה-הרץ. מספר דקות לפני השידור כאשר הדרמה בעיצומה, פוסק לרגע השידור ומתגלה כי אחת משפורפרות יישור הזרם נשרפה. בתושיה של הרגע האחרון מצליחים לעקוף את התקלה והשידור מתחדש תוך השמעת רחש רקע המוכר לנו עד היום הזה.
השידור התת-קרקעי לא נמשך לאורך תקופה ממושכת. ככל שהתקדמה הלחימה, והתברר כי הבניין לא עתיד להיפגע מכוחות אויב, עבר השידור למשדרים איכותיים יותר על פני הקרקע. המשדרים ההיסטוריים, שהירידה אליהם הייתה ממילא קשה, מסוכנת ומסובכת, נשכחו והבונקר נסגר. תחנת השידור המשיכה לפעול במפלס הקרקע ולשרת את "קול ישראל" כתחנת גיבוי. לאחר מכן שירתה את "בזק" עד 2004, לאחר שאת תפקידה ירשו תחנות שידור ביבנה ובקדימה, והאתר ננטש. כיום מקדמת עיריית תל אביב תוכנית לשמור על האתר ההיסטורי.
תאריכים היסטוריים.
12.1947 התקבלה ההחלטה להקמת התחנה העברית הראשונה שתשדר בארץ ותיקרא תחנת "קול ישראל".
20.01.1948 הצוות מתחיל בתכנון החשמלי והמכני של המשדר – עוצמתו תהיה 2.5 קילו-ווט
02.1948 הצוות שנבחר להקמת התחנה, איצקוביץ ושלמה גרזובסקי יורדים מירושלים לתור אחר האתר המתאים לתחנה, האתר הנבחר כאמור גבעת תל חיים.
03.03.1948 נוסד הצריף אשר הוקם בתל חיים, בית מלאכה לשם בניין תחנת שידור לשעת חירום ולשירותי "קול ישראל"
14.05.1948 הופעל לראשונה המשדר, לשידור הבכורה להכרזת תקומת מדינת ישראל.
06.1948 הכנת בניין עבור תחנת השדור ובית המלאכה ומרתף לשם ביטחון המשדרים מפני הפצצות מהאוויר.
16.10.1948 האגף החדש של הבניין הוקם בתקופה שבין 16.10.48 לבין 16.12.48 .
14.02.1949 נחנך שדור החוליות בהעברת "הפתיחה החגיגית של הכנסת הראשונה בישראל"
הפשיטה על מוצב החרוט
הפשיטה על מוצב החרוט היא פשיטה של כוחות צה"ל שהתרחשה ב-25 באוקטובר 1968, במהלך מלחמת ההתשה בבקעת הירדן.
מטרות המבצע היו הריסת מוצב החרוט, אשר נקרא כך על שום מבנה בצורה זו שהיה בשטחו, של הצבא הירדני, בירדן ממנו יצאו תקיפות מחבלים תדירות כנגד על קיבוצי אשדות יעקב וכנגד סיורי צה"ל שלאורך הירמוך. נוסף על כך סייעו חיילי המוצב למחבלים במתן מודיעין, מחסה וסיוע. במבצע השתתפו לוחמי סיירת גולני, פלוגת טנקים מחטיבה 7 ולוחמי שייטת 13. על סיירת גולני ובראשה מפקדה, סרן אורי שגיא, הוטלה המשימה להשתלט על מוצב החרוט ולפוצצו. על לוחמי חטיבה 7 הוטל לחפות על הסיירת באש טנקים.
מהלך הפעולה.
הפשיטה נערכה בלילה כדי לשמור על יתרון ההפתעה לכוח הפושט. לאחר שכוחות הסיירת, בפיקוד שגיא, צלחו את נהר הירמוך, באמצעות סירות גומי אותן השיטו לוחמי שייטת 13, והתמקמו בעמדות המתנה, נשלח סיור צה"ל למטרת גירוי המחבלים לפתיחה באש. לאחר שהמחבלים החלו לירות לעבר הסיור הוא נסוג ואילו כוח סיירת גולני נע דרך מטע בננות שבשטח ירדן, עבר בזחילה את תעלת הע'ור דרך מעברים תת-קרקעיים, כדי שלא להתגלות לעיני חיילי מוצב החרוט. בעת שיצאו הלוחמים מן המעברים שמתחת לתעלה, הבחינו במחבלים הנמלטים. כוח הסיירת ירה לעברם ופתח במרדף אולם הם חמקו. דומה כי כמה מן המחבלים נפצעו בחילופי האש, משום שבסריקה נמצאו כתמי דם. כוחות הצבא הירדני פתחו באש ארטילרית ואף ירו פצצות תאורה כדי לנסות ולזהות את הכוח התוקף. במקביל לתנועת לוחמי הסיירת לעבר המוצב פתחו לוחמי חטיבה 7 באש טנקים לעבר היעדים, אולם האש הייתה לא מדויקת.