• ריקוד אקזוטיק על עמוד – (Exotic Pole Dance) – ריקוד חושני המתבצע סביב העמוד, ואינו כולל, בדרך כלל, תרגילים אקרובטיים מורכבים (למעט יוצאי דופן). ריקוד אקזוטיק מתבצע לרוב בלבוש מינימלי ועל עקבים גבוהים ומטרתו להדגיש את הנשיות של הרקדנית. הבסיס לריקוד אקזוטיק על עמוד נוטע את שורשיו בתחום החשפנות ומאמץ ממנו את תנועות אגן והראש החושניות, את הפיתולים ובמידה מסוימת את האופי המיני.
• ספורט על עמוד – (Pole Sport) – שיטת אימון המיישמת פרקטיקות המקובלות בדיסיפלינות של אקרובטיקה אווירית (לוליינות), התעמלות קרקע והתעמלות אמנותית. שיטת אימון זו מתפתחת כענף ספורט עצמאי ודורשת רמה גבוהה של סיבולת שריר, גמישות וקואורדינציה. על המשתתפים בתחרויות של ספורט על עמוד לעמוד בסטנדרטים מוגדרים של לבוש וביצועים. משתתפי התחרות מתוגמלים על ביצוע של תרגילי חובה ורשות בניקוד, כשהזוכה הוא בעל הניקוד הגבוה ביותר.
ריקוד על עמוד בישראל.
הסטודיו הראשון לריקוד על עמוד בישראל ובמזרח התיכון, "פאנקי גודס", הוקם בשנת 2009 על ידי נטע לי לוי, הזוכה בתואר אלופת אירופה בריקוד על עמוד מקצועי באוקטובר 2011 במסגרת תחרות European Pole Dance Champion.
אלופת אירופה הראשונה מישראל בריקוד על עמוד הייתה אליסה פלסקובה, שזכתה במקום הראשון בתחרות European Championships Pole Dance, שנערכה במוסקבה בספטמבר 2011.
התחרות הראשונה לריקוד על עמוד בישראל הופקה על ידי אליסה פלסקובה. התחרות השנייה על ידי אלכס סמסונוב ונטע לי לוי בשנת 2014. התחרות מסוג ריקוד ארט על עמוד (Pole Art) סווגה ל-3 קטגוריות: מקצועי, חובבני וזוגות. כ-600 איש הגיעו לצפות בתחרות זו, שזכתה לחשיפה גדולה וסללה את הדרך לתחרויות נוספות בתחום. כיום נוספו לתחרויות 2 קטגוריות נוספות: גברים, ילדים ונוער.
בשנת 2015 הוקם איגוד הספורט על עמוד בישראל על ידי חוזה רודריגז. זהו ארגון ללא מטרות רווח הפועל במטרה לקדם את תחום הריקוד על עמוד בישראל. נכון לשנת 2018 פועלים ברחבי ישראל כ-20 סטודיואים לריקוד על עמוד.
בשנת 2015 נפתח הענף בישראל גם לקבוצות ילדים.
בשנת 2019 זכתה ליאור פבון לייצג את ישראל באליפות העולם בקנדה בתחרות של ה IPSF
אביבה אורשלום
אביבה אורשלום (אוגוסט 1932 - 23 בנובמבר 2008) הייתה ציירת, משוררת, פילוסופית, מורה רוחנית, מתרגמת ואשת חינוך ישראלית. למדה ולימדה קבלה ומסורת יהודית בתל אביב, והייתה המפקחת על לימודי האמנות בבתי-הספר באזור המרכז.
ביוגרפיה.
אורשלום נולדה בבולגריה. בתקופת ילדותה בבולגריה פגשה את המורה פטר דנוב והתעניינה מאוד בפעילות האחווה הלבנה האוניברסלית בבולגריה. בתחילת שנות ה-60 למדה אמנות בפריז, שם פגשה את אומרם מיכאל איבנהוב, תלמידו של דנוב, והייתה לתלמידתו, עד שחלתה במחלה קשה בסוף שנות ה-80 ועזבה את תנועתו.
בתחילת שנות ה-70 של המאה ה-20 פגשה את ליאור ייני ונישאה לו. הם הוציאו תקליטים רבים בשירה ומוזיקה מקוריים, וניהלו יחדיו את "המרכז לטיפוח הזרם ההרמוני" ואת "תיאטרון השמש". אביבה נתנה הרצאות על נושא הצבעים בציור וברוחניות, שכללו הקשרים למסורת ולקבלה היהודית. היא כתבה את השירים וליאור ייני הלחין אותם. השירים המזכירים את שמו של מיכאל, הם שירי הערכה והוקרה למורה אומרם מיכאל איבנהוב. לשניים היו תלמידים רבים בשנות ה-70. מאוחר יותר עזבו את הארץ בשל חובות כספיים. הם התגרשו ושבו לגור בישראל.
אביבה ששלטה בשפות עברית, בולגרית, צרפתית על בוריין, ובאנגלית, הוציאה לאור בעברית ספרים לילדים, ספרי שירה, ספרי הגות ואת הספר "המדיטציה" מאת המורה אומרם מיכאל איבנהוב אותו תרגמה מצרפתית בשנת 1972 בהוצאה עצמית. ציוריה ויצירותיה של אביבה אורשלום הוצגו בתערוכות באירופה ובישראל בשנים 1977–1983, יחד עם יצירות וציורי אמה אורטה. רבים מציוריה עסקו בטבע ובפרחים. הם צוירו באור בוהק וזוהר, המעורר חשיבה מדיטאטיבית.
בשנת 2011, לאחר מותה, הוקם לזכרה הקדש, במסגרתו הוענקו מלגות הצטיינות לתלמידים במחלקת הקומפוזיציה בקונסרבטוריון העירוני "אקדמא" בעיר אשדוד, ואלו הלחינו משיריה ומכתביה. במסגרת ההקדש התקיימו שלושה אירועים לזכרה.
בית רבקה (מכללה)
__חייב_תוכן_עניינים__
מכללת בית רבקה
מכללת בית רבקה (מכונה גם אשכילה) היא מכללה חרדית השייכת לחסידות חב"ד, ונמצאת בכפר חב"ד ב'.
מאפייני המכללה.
המכללה נוסדה בשנת 1957, על ידי אגודת חסידי חב"ד בישראל, ביוזמתו, בעידודו ובברכתו של הרבי מלובביץ', במטרה להכשיר מורות, גננות ומחנכות ברוח חסידות חב"ד, אולם בעשור האחרון נפתחו במכללה מגמות לימוד נוספות מלבד חינוך, וכן נפתח מרכז העשרה נפרד לגברים ולנשים ושמו "אשכילה".
המכללה מעניקה תעודות הוראה לנשים ולגברים בלימודים נפרדים. כמו כן, המכללה לא מעניקה תארים אקדמיים אלא תארים אקוויוולנטיים המעניקים דרגת שכר שווה לתואר אקדמי. במכללה קיימים לימודים לדרגת BA אקוויוולנטי בהוראה ו-MA אקוויוולנטי בהוראה. מכללת בית רבקה היא היחידה בארץ המעניקה תואר MA אקוויוולנטי.
מלבד הוראה במכללה קיימות מגמות לתחומים נוספים ומגוונים, ובהם במכללה ישנו גם בית ספר ללימודי תעודה והכשרה מקצועית בו נלמדים לימודי חשבות שכר, ריתמיקה לגננות, גרפיקה ממוחשבת, מזכירות רפואית ואף פאנות, ספרות ואיפור.
דגש מיוחד מושם במכללה על שיעורים בנושאים שונים בתורת החסידות בכלל ובתורת חב"ד בפרט, חלק מן ההתנסות בהוראה משולב בפעילות 'מבצעים', האופייניים לחסידות חב"ד ופעילות המשלבת אימוני הוראה יחד עם פעילות בשטח הפצת היהדות. המכללה כמו רוב בתי הספר של חב"ד כפופה לזרם הממלכתי דתי, ולא כמו בשאר המוסדות החרדיים.
בין מבני המכללה נמצאים מעבדות מחשבים, אולפן רדיו ואולפני עריכה, מרכזיה פדגוגית, אודיטוריום.
מייסד המכללה בכפר חב"ד ב' ויו"ר המכללה היה הרב שמואל חפר.
המכללה שוכנת בכפר חב"ד ב' ונראית מכביש ירושלים תל אביב, וישנן בה דירות שמשמשות כפנימייה לבנות המתגוררות במקומות מרוחקים.
למכללה סניפים בירושלים, בצפת ועוד. כמו כן קיים מוסד בית רבקה מקביל בארצות הברית בקראון הייטס, ובמדינות נוספות.
ארכיון שפילברג
שידוך יציב
משחק שידוכים הוא משחק שיתופי בתורת המשחקים, שמטרתו לשדך בין חברי שתי קבוצות בצורה התואמת ביותר להעדפותיהם. דוגמאות טובות המייצגות את המשחק הן שידוך בין נשים וגברים, מוסדות לימוד וסטודנטים וכן הלאה.
בעיית השידוכים.
הבעיה מוגדרת על שתי קבוצות A ו-B כאשר בכל אחת מהן יש n חברים כאשר לכל חבר בקבוצה A יחס העדפות חזק על חברי הקבוצה B, ולכל חבר בקבוצה B יחס העדפות חזק על חברי הקבוצה A. שידוך בין חברי שתי הקבוצות יהיה פונקציה חד-חד-ערכית שמתאימה לכל חבר בקבוצה A חבר בקבוצה B.
הגדרת שידוך יציב.
בהינתן שידוך בין חברי הקבוצות, הזוג formula_1 ו- formula_2 מערער על השידוך אם הם מעדיפים אחד את השני על פני בני הזוג אליהם הם שודכו. שידוך בין חברי הקבוצה A לבין חברי הקבוצה B יקרא יציב אם אין אף זוג שמערער עליו.
משפט גייל שפלי.
ב-1962 פרסמו דייוויד גייל ולויד שפלי מאמר שהציג את הבעיה ובו הם הוכיחו כי לכל בעיית שידוכים ניתן למצוא שידוך יציב. ההוכחה הייתה קונסטרוקטיבית והציעה אלגוריתם לפתרון הבעיה. לימים זכה לויד שפלי בפרס נובל לכלכלה לשנת 2012, בין היתר על תרומה זו (דייוויד גייל נפטר בשנת 2008).
תיאור האלגוריתם למטה מתייחס למקרה שבו הקבוצה A היא קבוצת הגברים המחזרים, והקבוצה B הוא קבוצת הנשים שאחריהן הם מחזרים.
הוכחה.
שלב ראשון - האלגוריתם.
אלגוריתם חיזור הגברים.
בתחילת האלגוריתם כל הגברים והנשים נמצאים בביתם. בכל שלב באלגוריתם יקרו הדברים הבאים:
התהליך מסתיים כאשר אף גבר לא נמצא בביתו. נסמן את השידוך היציב שמתקבל באלגוריתם חיזור גברים ב - Am. כאשר הגברים והנשים מחליפים תפקידים והנשים הן אלה שמציעות נסמן את השידוך היציב שמתקבל ב - Aw.
לאורך כל ביצוע האלגוריתם מתקיימות התכונות הבאות:
ביצוע האלגוריתם מסתיים בשידוך יציב תוך לכל היותר formula_3 צעדים.
שלב שני - סופיות האלגוריתם.
נרצה להראות כי יש שלב שבו אף גבר לא נשלח לביתו
ולכן התהליך סופי.
שלב שלוש.
כעת בפני כל אישה עומד גבר אחד ויחיד. ולכן אכן קיבלנו שידוך.
שלב ארבע - השידוך יציב.
אבל מצב זה אינו ייתכן. אם דני : דנה &gt; אביבה, אז דני ביקר אצל דנה לפני שביקר אצל אביבה ונדחה על ידי דנה (לפי תכונת כל הנשים העדיפות - בעבר). אבל תכונת כל הגברים העדיפים - בעתיד תכתיב לנו כי דנה : אבי &gt; דני, וזו סתירה לכך שדנה רוצה לערער עם דני על השידוך. ומסתירה זו נקבל כי השידוך יציב.
דוגמה לשימוש באלגוריתם גייל שפלי.
בהינתן טבלאות יחסי ההעדפות הבאות, נבצע את האלגוריתם המתואר לעיל.
באלגוריתם חיזור הנשים:
נרשום בכל שלב מי הנשים שעומדות בפתח ביתו של כל גבר. המספר בסוגריים ליד השם מייצג את ההעדפה של האישה ביחס לגבר מולו היא ניצבת. כך למשל בשלב הראשון, ליד כל השמות רשום המספר (1), כי כל הנשים מגיעות לגבר בעדיפות הראשונה שלהן.
בכל שלב, כשמול גבר מסוים ניצבות יותר מאישה אחת, הוא שולח את כולן הביתה מלבד העדיפה עליו ביותר (מבין אלה שניצבות מולו). בשלב הבא, אותן הנשים שנשלחו לביתן, ילכו לגבר בעדיפות הבאה שלהן.
לפי אלגוריתם חיזור נשים נקבל את הזוגות הבאים:
מעין-רותם, אמיר-ליטל, יונתן-נועה, ישעיהו-גרטה.
נשים לב שאלגוריתם חיזור הגברים נגמר אחרי השלב הראשון. זאת משום שכל גבר מעדיף אישה אחרת בעדיפות ראשונה, ולפי אלגוריתם גייל שפלי- התהליך נגמר.
חיזור הגברים יוצר את הזוגות הבאים: מעין-רותם, אמיר-נועה, יונתן-גרטה, ישעיהו-ליטל.