HTML5 לא יכול לספק הנפשה של דפי אינטרנט, ונדרשות תכונות נוספות של CSS3 ושל JavaScript כדי להנפיש אלמנטים של HTML. ניתן לעשות הנפשה גם באמצעות JavaScript ו-HTML 4, ובאמצעות אלמנטים של SVG דרך SMIL.
XHTML5.
מסמכי XML חייבים להיות מוגשים תחת סוג מדיה (לעיתים נקרא גם "MIME Type") של XML, כמו או , וחייבים לציית לתחביר המדויק והנוקשה של XML. XHTML5 הוא בעקרון מידע שנכתב כ-HTML5, מיוצג בצורת XML (לדוגמה, ללא תגיות לא סגורות) ונשלח עם אחד מסוגי המדיה של XML. HTML שנכתב כך שיתאים גם עבור תקן ה-HTML וגם עבור תקן ה-XML, וכזה שעיבוד שלו יצור את אותו עץ DOM בין אם נקרא בצורת HTML ובין אם נקרא בצורת XML, מכונה סימון רב לשוני ("Polyglot markup").
טיפול בשגיאות.
HTML5 עוצב כך שדפדפנים ישנים יוכלו להתעלם בבטחה מהמבנה החדש של HTML5. בניגוד ל-HTML 4.01, התקן של HTML5 נותן מידע מפורט באשר לביצוע העיבוד הלשוני, מתוך כוונה שדפדפנים שונים ייצרו את אותה התוצאה במקרה של תחביר שגוי. אף על פי שמוגדרת כיום התנהגות אחידה גם במקרים של מסמכים שכתובים באופן שגוי, מסמכים אלו עדיין לא ייחשבו כעומדים בתקן של HTML5.
פופולריות.
לפי דו"ח מ-30 בספטמבר 2011, 34 מתוך 100 האתרים הגדולים ביותר בעולם משתמשים ב-HTML5. אימוץ התקן הונע בעיקר על ידי מנועי חיפוש ורשתות חברתיות. דו"ח אחר שפורסם באוגוסט 2013 מראה ש-153 מתוך 500 החברות המובילות בדירוג החברות של כתב העת Fortune בארצות הברית מימשו את אתר החברה שלהן בעזרת HTML5.
שוני מ-HTML 4.01 ומ-XHTML 1.x.
הרשימה הבאה היא רשימה חלקית של הבדלים ודוגמאות ספציפיות:
dev.w3.org מספקים את 'טיוטת העורכים' המעודכנת ביותר באשר של "ההבדלים בין HTML5 ל-HTML 4", המספק את קווי המתאר המלאים של תוספות, הסרות ושינויים בין HTML5 לבין HTML 4.
לוגו.
ב-18 בינואר 2011, ה-W3C הציגו לוגו כדי לייצג את השימוש ואת ההתעניינות ב-HTML5. בניגוד לסמלים אחרים שהופקו בעבר על ידי W3C, הלוגו לא הדגיש את התקינות או את התאימות לתקן מסוים. ב-1 באפריל 2011, הלוגו הפך להיות רשמי.
בפעם הראשונה שהוצג הלוגו לציבור, הצהירו ה-W3C על הלוגו ל-HTML5 שהוא "זהות ויזואלית לצרכים כלליים, עבור מגוון טכנולוגיות אינטרנט, כולל HTML5, גיליונות סגנון מדורגים, SVG, WOFF, ואחרות." חלק מהגופים התומכים בבניית התקן, כולל The Web Standards Project, ביקרו את ההגדרה של HTML5 כמושג שמכליל בתוכו טכנולוגיות רבות, וציינו את הטשטוש במינוח ואת הסיכוי ששימוש במינוח כזה מחזק תפיסות מוטעות. לאחר שלושה ימים, W3C הגיבו למישוב של הקהילה ושינו את הגדרת הלוגו, כשהם משמיטים את השמות של הטכנולוגיות הקשורות. ה-W3C ציינו שהלוגו "מייצג את HTML5, אבן הפינה של יישומי הרשת המודרניים".
ניהול זכויות דיגיטליות.
נגנים תעשייתיים, הכוללים את אלו של BBC, גוגל, מיקרוסופט ו-נטפליקס שידלו להכליל תוספי מדיה מוצפנים (EME), סוג של ניהול זכויות דיגיטלי (DRM), לתוך תקן ה-HTML5. בסוף שנת 2012 ובתחילת שנת 2013, ארגונים כולל המוסד לתוכנה חופשית התחילו קמפיין נגד הכללת ניהול זכויות דיגיטלי בתקן של HTML5. למרות זאת, בסוף ספטמבר 2013, קבוצת העבודה על HTML של W3C החליטה שתוספי מדיה מוצפנים נמצאים ב"תחום העבודה" ושייתכן שיכללו בתקן של HTML 5.1. "התקן החי" של WHATWG המשיך בהליך הפיתוח ללא הצעות לפיתוח תכולות של DRM.
מנו ספורני, חבר ב-W3C, אמר שה-EME לא יפתור את הבעיות אותן הוא מתכוון לפתור.
המתנגדים טענו שה-EME עצמו הוא רק ארכיטקטורה למנגנון שמאפשר תוספות DRM.
הראשונים שאיפשרו להשתמש ב-DRM ב-HTML5 הם גוגל ומיקרוסופט. בין התומכים היה אפשר למנות את חברת Adobe. ב-14 במאי 2014, Mozilla הצהירו שהם מתכננים לתמוך ב-EME בתוכנת הדפדפן שלהם, Firefox. הם טענו שזה "צעד קשה ולא נוח", ואנדרס גל ממוזילה הסביר שהגרסאות העתידיות של פיירפוקס יישארו בקוד פתוח, אך יופצו בתוך ארגז חול שיפענח תוכן באמצעות הרחבה שפותחה על ידי Adobe. אף על פי שהבטיח "לעבוד על פתרונות חלופיים", מישל בקר הצהיר שסירוב מצד Mozilla לממש EME עבור הדפדפן שלהם לא ישיג הרבה יותר מאשר שכנוע של הרבה אנשים להחליף דפדפן. החלטה זו גונתה על ידי קורי דוקטורוב ועל ידי המוסד לתוכנה חופשית.
קוצן מצוי
קוצן מצוי (שם מדעי: "Acomys cahirinus") הוא מין מכרסם מדברי השייך לסוג קוצן. משקלו הממוצע הוא 45 גרם.
מאפיינים.
הקוצן המצוי ניזון מן המשקעים. הוא קולט את המים דרך בטנו שמאפשרת לו לאגור את המים לאורך זמן
גבו של הקוצן המצוי מכוסה בזיפים קוצניים שצבעם חום -אפרפר. מין זה מצוי בכל חלקי הארץ וניזון מזרעים, חלזונות, חרקים וכדומה. הוא פעיל בשעות הלילה וחי בנקיקי סלעים ובמחילות. פעילותו של הקוצן המצוי בשעות הלילה גורמת לדחיקה תחרותית של הקוצן הזהוב לפעילות יום: במקומות בהם הוסר הקוצן המצוי, הרחיב הקוצן הזהוב את שעות פעילותו והחל להיות פעיל גם בשעות הלילה.
הקוצן המצוי נמצא כמפיץ זרעים איכותי של הצמח רכפתן המדבר. הקוצן נושא בפיו את אשכול הפירות העסיסיים של הרכפתן הרחק מצמח האם וניזון מהפירות באתרי האכילה המוגנים שלו בין הסלעים. הקוצן תועד כשהוא יורק את הזרעים בשלמותם בזמן אכילת הפרי.
ציוני (פירושונים)
נבחרת צרפת בכדוריד
נבחרת צרפת בכדוריד מייצגת את צרפת בטורנירים בינלאומיים שונים, בהם המשחקים האולימפיים, אליפות העולם בכדוריד ואליפות אירופה בכדוריד. הנבחרת זכתה פעמיים ברציפות בתואר האולימפי (בייג'ינג 2008 ולונדון 2012), 6 פעמים באליפות העולם (1995, 2001, 2009, 2011, 2015, 2017), יותר מכל מדינה אחרת ו-3 פעמים באליפות אירופה (2006, 2010, 2014).
נבחרת צרפת בכדוריד היא נבחרת הגברים הראשונה שהחזיקה בוזמנית בכל 3 התארים האפשריים (המשחקים האולימפיים, אליפות העולם ואליפות אירופה) והיא גם הנבחרת היחידה כולל לנשים שהשיגה הישג זה פעמיים.
היסטוריה.
נבחרת צרפת השתתפה לראשונה באליפות העולם שנערכה בשוודיה ב-1954, אך סיימה במקום השישי והאחרון. היא השתתפה בכל האליפויות שנערכו עד 1970, אך לא הרשימה בהן. בשנות ה-70 ושנות ה-80 נעדרה מאליפויות העולם, למעט זו שנערכה בדנמרק ב-1978, בה סיימה במקום ה-16 והאחרון.
מאז 1990 חזרה צרפת להשתתף באליפויות העולם, ומאז שנות ה-90 השתלבה בצמרת הכדוריד העולמית. באולימפיאדת ברצלונה (1992) זכתה הנבחרת במדליית הארד, ובאליפות העולם שנערכה בשוודיה ב-1993 זכתה במדליית הכסף, לאחר הפסד לנבחרת רוסיה במשחק הגמר. באליפות אירופה הראשונה שנערכה בפורטוגל ב-1994 לא הצליחה לשחזר את הישגה, וסיימה במקום השישי. באליפות העולם שנערכה באיסלנד ב-1995 זכתה לראשונה בתואר העולמי, לאחר שגברה במשחק הגמר על נבחרת קרואטיה. גם באליפות אירופה שנערכה בשנה שלאחר מכן בספרד לא הבריקה, וסיימה במקום השביעי. באותה שנה סיימה במקום הרביעי באולימפיאדת אטלנטה (1996). באליפות העולם שנערכה ביפן ב-1997 סיימה במקום השלישי, ובזו שנערכה במצרים ב-1999 סיימה במקום השישי. בין לבין, סיימה שוב במקום השביעי באליפות אירופה שנערכה באיטליה.
במהלך העשור הראשון של המאה ה-21 המשיכה צרפת לבסס את עצמה כאחת הנבחרות המובילות. בשנת 2000 סיימה במקום הרביעי באליפות אירופה שנערכה בקרואטיה ובמקום השישי באולימפיאדת סידני (2000). ב-2001 אירחה לראשונה את אליפות העולם, וזכתה בתואר בפעם השנייה בתולדותיה, לאחר שגברה על נבחרת שוודיה לאחר הארכה. באליפות אירופה שנערכה ב-2002 בשוודיה שוב לא הצליחה לשחזר את רמתה מאליפויות העולם, והסתפקה במקום השישי. באליפויות העולם שנערכו בפורטוגל ב-2003 ובתוניסיה ב-2005 סיימה במקום השלישי, ובאליפות אירופה שנערכה בסלובניה ביניהן, סיימה שוב במקום השישי. באולימפיאדת אתונה (2004) סיימה את הבית המוקדם ללא הפסד, אך הפסידה לנבחרת רוסיה ברבע הגמר וסיימה במקום החמישי.
בשנת 2006 זכתה צרפת לראשונה באליפות אירופה, באליפות שנערכה בשווייץ, לאחר שגברה על נבחרת ספרד במשחק הגמר. שחקן הנבחרת תיירי אומייר נבחר לשוער המצטיין בטורניר. באליפות העולם שנערכה בגרמניה ב-2007 סיימה במקום הרביעי. בשנת 2008 סיימה במקום השלישי באליפות אירופה שנערכה בנורווגיה. שחקן הנבחרת ניקולה קרבטיץ' נבחר ל-MVP של הטורניר, ושחקן הנבחרת דניאל נרסיס נבחר לשישיית הטורניר. באותה שנה זכתה לראשונה בתואר האולימפי, באולימפיאדת בייג'ינג (2008), לאחר שגברה במשחק הגמר על איסלנד.
בשנת 2009 זכתה נבחרת צרפת באליפות העולם בפעם השלישית, לאחר שגברה על נבחרת קרואטיה בטורניר שנערך בזגרב. שלושה משחקני הנבחרת, מישאל גיגו, ניקולה קרבטיץ' והשוער תיירי אומייר, נבחרו בין ששת השחקנים הטובים בטורניר. בשנת 2010 הוכתרה בפעם השנייה כאלופת אירופה, לאחר שגברה במשחק הגמר על נבחרת קרואטיה. באליפות העולם שנערכה בשוודיה ב-2011 שמרה צרפת על תוארה, לאחר שגברה על נבחרת דנמרק בהארכה. השוער דאודה קרבואה רשם את אחוזי ההצלחה הטובים בטורניר (עצר 47.5% מניסיונות ההבקעה), וניקולה קרבטיץ' נבחר ל-MVP של האליפות. לאחר שניצחה ב-4 טורנירים גדולים ברציפות, איבדה צרפת את תואר אלופת אירופה, כשסיימה במקום ה-11 בלבד באליפות שנערכה ב-2012 בסרביה. עם זאת, בטורניר הגדול הבא, במסגרת אולימפיאדת לונדון (2012), שמרה על תוארה, לאחר ניצחון במשחק הגמר על נבחרת שוודיה. קרבטיץ' ואומייר נבחרו לנבחרת הטורניר. באליפות אירופה 2014 זכו הצרפתים בתואר לאחר ניצחון מול דנמרק במשחק הגמר 41-32 ושברה את שיא הכיבושים במשחק גמר במפעל, למעמד ה-MVP של משחק הגמר נבחר דניאל נרסיס.
תואם לאחור