בפסוקים אלו נאמר שהאל הוא כל יכול ואלהי עובדי האלילים הם הבל. פסוקים אלה מופיעים באופן דומה בפרק קל"ה:
ט-י"א.
ישראל, בית אהרן ויראי ה' – הם הבוטחים ב-ה'. כל שלושת הפסוקים מסתיימים בסיומת זהה – "עזרם ומגינם הוא".
יב-טו.
כתשובה לכך שעם ישראל בוטח בה' באה התשובה – ה' זכרנו יברך", אכן הביטחון בה' נענה והוא מברך את בית עשראל, בית אהרן ויראי ה' – שלוש הקבוצות שהוזכרו בבית הקודם.
ט"ז-י"ח.
השמים – הם לה', והארץ ניתנה לבני האדם לכפקדון לטיפול והשגחה. והפרק מסתיים בהזכרת החובה של בני האדם לברך את ה', שהרי לא המתים מברכים אותו, אלא החיים כאן בארץ.
המזמור בליטורגיה.
המזמור הוא חלק מ"הלל המצרי". פסוקים א-י"א נאמרים בתפילת הלל ביום שגומרים בו את ההלל. פסוקים י"ב ועד סוף הפרק נאמרים גם כאשר אומרים חצי הלל (כמו בראש חודש).
פסוק י"ח החותם את הפרק, חותם גם את פרק אשרי יושבי ביתך הנאמר כל יום בפסוקי דזמרא, בסוף תפילת שחרית ובתפילת מנחה.
המזמור בתרבות.
למזמור שנאמר תמיד בהלל ממחצית פסוק י"א ועד סופו ("ה' זכרנו יברך") יש ניגון מסורתי שמושר בקהילות רבות בעת אמירת ההלל, וישנם לפרק עוד מנגינות רבות.
פסוק ד' ("עצביהם כסף וזהב - מעשה ידי אדם") ישנה יצירת חזנות ידועה של החזן פיליפ ברומר.
לפסוק ט' ישנה מנגינה ידועה בלחנו של הרב שלמה קרליבך. לניגון קיימים ביצועים רבים, ביניהם של יגאל בשן, חנן יובל, ואחרים.
סוניה גסקל
סוניה גסקל (בהולנדית: Sonia Gaskell 14 באפריל 1904 - 9 ביולי 1974) הייתה רקדנית, כוריאוגרפית, מורה למחול ומנהלת בלט יהודיה-ליטאית-הולנדית.
ביוגרפיה.
ילדות, נעורים ולימודים.
סוניה גסקל נולדה בווילקובישק, רוסיה הצארית (|כיום בליטא), להורים יהודים רוסים. את לימודי הבלט החלה בחרקוב, אוקראינה. בשנת 1921 נשלחה לארץ ישראל מאימת הפוגרומים נגד היהודים. משם עקרה ב-1925 לפריז עם בעלה הראשון, ושם המשיכה את לימודי הבלט אצל ליובוב יגורובה ולאו סטאטס. בשנות ה-30 החלה לרקוד במועדוני לילה ויצאה למסעות הופעות של מופעי קברט.
קריירה.
בשנים 1927–1929 רקדה בבלט רוס ובהמשך הייתה מנהלת וכוריאוגרפית ב"בלטים של פריז" עד 1939, אז עקרה לאמסטרדם עם בעלה ההולנדי. היא עבדה כמורה למחול באמסטרדם, וגם כשהסתתרה מפני הנאצים במלחמת העולם השנייה, המשיכה ללמד. היא ייסדה וניהלה להקות בלט, בהן "בלט רסיטל", "בלט סטודיו 45'" והבלט הלאומי ההולנדי. היא הייתה מייסדת האקדמיה ההולנדית לבלט בהאג, וכיהנה כמנהלת אמנותית של הבלט הלאומי ההולנדי בשנים 1961–1968. גסקל פרשה מתפקידה כמנהלת בשנת 1969, ולאחר מכן ישבה במועצת המנהלים של אונסק"ו ועבדה בהפקות טלוויזיה. היא מתה בפריז.
בין תלמידיה של גסקל היו אודרי הפבורן והכוריאוגרפים הנודעים הנס ואן מאנן ורודי ואן דנציג.
חיים אישיים.
גסקל נישאה פעמיים. בסביבות 1922 נישאה בארץ ישראל למתמטיקאי אברהם גולדנסון, אך נפרדה ממנו ב-1939. אחר נישאה לאדריכל פיליפ היינריך באוכהנס (1948-1894). לא היו לה ילדים.
מורשת.
בשנת 2009 הציגו המוזיאון להיסטוריה יהודית והמכון לתיאטרון הולנדי תערוכה המבוססת על חייה ועבודתה. "פרס סוניה גסקל" ניתן על מצוינות בכוריאוגרפיה.
אף אחד לא יירדם ביער 2
אף אחד לא יירדם ביער 2 (בפולנית: W lesie dziś nie zaśnie nikt 2) הוא סרט אימה וסלאשר פולני. ביים אותו ברטוס מ. קובלסקי, לפי תסריט שנכתב על ידי מ. קובלסקי ומירלה זרדקביץ'. בסרט מככבים זופיה ויחואץ' , ויצ'ך מקוולדובסקי ויוליה ויניאווה-נרקביץ'.
את "אף אחד לא יירדם ביער 2" העלו לנטפליקס ב-27 באוקטובר 2021. הסרט הקודם, "אף אחד לא יירדם ביער", הועלה לנטפליקס בשנת 2020.
עלילה.
הסרט מתחיל כאשר ניתן לראות את אדם אדמייץ (מתאוש וייצלאבק) חולם על כך שהוא מציל עלמה במצוקה, שלכודה במבנה דמוי ארמון, בו לבושים האנשים בשמלות וחליפות מפוארות. בהמשך לכך, הוא אוחז בשוטגאן ויורה בכל הנוכחים בחדר, פרט לאותה העלמה. מיד לאחר מכן, הוא מתעורר ומגלה שמדובר בחלום בלבד.
עלילתו של הסרט מתמקדת באותו מחנה הקיץ שהוצג בסרט הראשון, "אף אחד לא יירדם ביער". כמו כן, מככבת ב"אף אחד לא יירדם ביער 2" השחקנית יוליה ויניאווה-נרקביץ' (זושיה ולסקה) שהייתה לניצולה היחידה מהסרט הראשון. לאורכו של הסרט, היא הופכת למפלצת וטוענת שזה קרה כתוצאה מרעל שהגיע מהירח ונספג בגוף שלה.
בסוף הסרט, ניידת מכוחותיה המיוחדים של פולין דורסת את זושיה שבורחת מאדם, שזה עתה שבר את לבה בעקבות כך שסירב לרצוח את ונסה קובלצ'יק (זופיה ויחואץ'). הסרט מסתיים כאשר כל השחקנים מתים, מתאבדים או נרצחים פרט לאדם, שמובל על ידי השוטרים לוורשה, במטרה לחקור אותו ואת כל מה שאירע במחנה הקיץ.
הלן הוג
היום היום
היום היום הוא שיר עברי שכתב דודו ברק והלחין מוני אמריליו.
על השיר.
השיר בוצע לראשונה בשנת 1972 על ידי שלישיית פיקוד מרכז עם הסולנית דורית ראובני ולצידה גיא יפה ושלום קוולר, שפעלה פחות משנתיים, אך הקליטה כמה שירים שהפכו לקלאסיקות בזמר העברי. במיוחד בלט השיר "היום היום" שזכה להצלחה גדולה, ואף נבחר כ"שיר השנה" במצעד הפזמונים העברי השנתי תשל"ב של קול ישראל ששודר בתוכנית מקום בצמרת. בנוסף בלטו השירים : "יש פרחים" ו"ציפור בגשם", שלושת השירים הולחנו ועובדו על ידי מוני אמריליו שהיה המנהל המוזיקלי של השלישייה.
גבעת זמן
גבעת זמן (באנגלית: Zemen Knoll; בבולגרית: Земенска могила) היא פסגה ברמת וידין בחצי האי וארנה באי ליווינגסטון באיי שטלנד הדרומיים, שבאנטארקטיקה .
גובהה של הפסגה 453 מטרים מעל גובה פני הים.
גבעת זמן מתנשאת מעל קרחון קאליאקרה שמדרום-מזרח לה;
גבעת זמן מתנשאת מעל שדה השלג סדינני, שמצפון-מערב וממערב לה.
גבעת זמן ממוקמת 280 מטרים צפונית לפסגת ראדנובו;
גבעת זמן ממוקמת 840 מטרים דרומית-מערבית לפסגת מיזייה;
וכן גבעת זמן ממוקמת 1.59 קילומטרים מערבית לפסגת אחטופול.
היסטוריה.
מיפוי הגבעה.
הגבעה מופתה לראשונה על ידי סוקרים בולגרים בשנים 2005 ו-2009 כחלק מהסקר הטופוגרפי הבולגרי Tangra 2004/05.
מקור השם.
הגבעה נקראת על שם העיירה זמן שבמערב בולגריה.
הטיפוס על הגבעה.
הטיפוס הראשון לפסגת הגבעה בוצע על ידי ליובומיר איבנוב (Любомир Иванов) שיצא ממחנה אקדמיה ב-25 בדצמבר 2004, כחלק מסקר Tangra 2004/05.
יעקב אפרתי
יעקב אפרתי הוא מנהל ישראלי במגזר הציבורי.
ביוגרפיה.
אפרתי נולד במושב יד רמב"ם, למד תואר ראשון בכלכלה וסטטיסטיקה ותואר שני במנהל עסקים באוניברסיטה העברית.
אפרתי החל את דרכו המקצועית רשות הנמלים ובהמשך באגף התקציבים במשרד האוצר. לאחר מכן שימש סמנכ"ל בחברה למשק וכלכלה. במרץ 1989 החל לעבוד בעיריית ירושלים כגזבר העירייה ובין השנים 1995–1996 כיהן כמנכ"ל עיריית ירושלים תחת ראש העיר, אהוד אולמרט. בשנת 1996 פרש מתפקידו בעירייה ומונה למנכ"ל משרד הפנים עד לשנת 1999, בתקופתו עבד תחת השר אליהו סוויסה מש"ס. עם הקמת הממשלה ה-28 ומינויו של סוויסה לשר התשתיות, מונה אפרתי לתפקיד מנכ"ל המשרד ובשנת 2001 מונה למנכ"ל מינהל מקרקעי ישראל וכיהן בתפקיד זה עד ל-2008.
בשנת 2008 מונה ליו"ר דירקטוריון רכבת ישראל, עוד קודם לכן בשנת 2006 הוצג אפרתי כמועמד לתפקיד מטעם ראש הממשלה אהוד אולמרט. באפריל 2010 נעצר על ידי המשטרה בחשד למעורבות בפרשת הולילנד אך בשנת 2014 בית המשפט זיכה אותו מחמת הספק. במאי 2010 השעה את עצמו מתפקיד יו"ר דירקטוריון הרכבת ובהמשך, פרש מהתפקיד.
בשנת 2018 אפרתי היה צפוי להתמנות לדירקטור בפארק אריאל שרון, המינוי הצפוי עורר הדים ואפרתי ויתר עליו לבסוף. בשנת 2019 מונה לדירקטור בדואר ישראל.
איגנס ואן דר ברמפט
איגנס ואן דר ברמפט (בהולנדית: Ignace Van Der Brempt; נולד ב-1 באפריל 2002 באנטוורפן שבבלגיה) הוא כדורגלן בלגי המשחק בעמדת המגן הימני בקבוצת רד בול זלצבורג מהבונדסליגה האוסטרית.
קריירת מועדונים.
ב-14 בספטמבר 2019 ערך ואן דר ברמפט את הופעת הבכורה שלו בקבוצה הבוגרת של קלאב ברוז', בניצחון 2-0 על סרקל ברוז' במסגרת ליגת העל הבלגית. זו הייתה הופעתו היחידה בליגה בעונת . בעונת הוסיף תשע הופעות ליגה, והבקיע שער אחד.
ב-28 בספטמבר 2021 ערך ואן דר ברמפט את הופעת הבכורה שלו בליגת האלופות, בניצחון 2-1 על ר.ב. לייפציג במסגרת שלב הבתים לעונת 2021/2022.
ב-31 בינואר 2022 חתם ברד בול זלצבורג מהבונדסליגה האוסטרית.
תארים.
רד בול זלצבורג
זירקוניום דו-חמצני
זירקוניום דו-חמצני הנקרא גם זירקוניה הוא תחמוצת של היסוד זירקוניום בעל הנוסחה ZrO2 החומר נמצא כגביש מונוקליני. מסממים דוגמת תחמוצות מגנזיום, סידן, איטריום או צריום מייצבים צורה קובית של הגביש המשמשת כאבן חן ובפרט כתחליף ליהלום.
מבנה.
זירקוניום דו-חמצני נמצא במבנה מונוקליני עד 1170°C טטרגונלי בין 1170°C ל 2370°C ומבנה קובי בטמפרטורה שמעל 2370°C כלומר מגמה של עלייה בסימטריה עם הטמפרטורה. בניגוד לטיטניום דו-חמצני TiO2 בו יון הטיטניום תמיד בקואורדינציה 6 בזירקוניה מונוקלינית יון המתכת נמצא בקואורדינציה 7 - ההבדל מיוחס לרדיוס הגדול יותר של יון הזירקוניום בהשוואה ליון הטיטניום.
כימיה.
זירקוניה אינה פעילה כימית, מגיבה באיטיות עם חומצה פלואורית וחומצה גופרתית. בחימום עם פחמן מתקבל קרביד. בחימום עם פחמן וגז כלור מתקבל זירקוניום ארבע כלורי
formula_1
שימושים.
השימוש העיקרי בזירקוניום דו-חמצני הוא בחומרים קרמיים למשל ברפואת שיניים וכן כציפוי על טיטניום דו-חמצני וכחומר קרמי לטמפטורות גבוהות (רפרקטורי).
זירקוניה
אלי מרום
סאם (שמואל) גרונדוורג