תוכנית האיכות נכתבת לכל פרויקט ומשמשת להגדרת מחויבותו ליישם בתהליך הפיתוח חבילה מוגדרת של סטנדרטים, נהלים וכלים שהותאמו לצורכי הפרויקט.
המקורות לתוכנית איכות תוכנה הם:
שכבת בקרת איכות תוכנה (באנגלית: Software Quality Control, בר"ת: SQC).
בקרת איכות תוכנה נועדה להבטיח שהבטחת איכות תוכנה (SQA) ותוכנית איכות התוכנה (SQP)
מבוצעות כנדרש ובתהליך על ידי צוותי הפיתוח.
בקרת איכות תוכנה כוללת את הפעילויות הבאות
ניהול איכות תוכנה - תפקידים עיקריים.
מנהל איכות תוכנה הוא:
נדיב אבידן
נדיב אבידן (30 ביולי 1936 - 11 ביוני 2009) היה מחבר תשבצי היגיון ישראלי.
קורות חייו.
נדיב אבידן נולד בשם נדיב מוריץ בתל אביב ב-30 ביולי 1936, אח לדוד אבידן. אביו החליף את שם משפחתו ממוריץ לאבידן (ראשי תיבות של אבי דוד ונדיב) ובכך הפך את שמו של נדיב אבידן לפלינדרום (בעברית, באנגלית, בערבית וברוסית).
אבידן היה מורה למתמטיקה ומחנך, ובתחילת שנות ה-80 של המאה העשרים החל לפרסם תשבצי היגיון, בשבועונים "כותרת ראשית" ו"העולם הזה". בשנת 1986 עבר לפרסם תשבץ היגיון שבועי במוסף "7 ימים" של "ידיעות אחרונות", והתמיד בכך במשך 23 שנה, עד לפטירתו. תשבציו ב"7 ימים" התפרסמו בתבנית קבועה, שנחרתה בזכרונם של הפותרים הקבועים. בנוסף לתשבצים פרסם לעיתים גם חידות ב"7 ימים".
אבידן נמנה עם צוות הכותבים של השעשועון "צא מזה" ושל חידונים נוספים ברדיו ובטלוויזיה.
הגדרותיו התאפיינו בדיוק רב, לדוגמה:
נדיב אבידן נפטר בגיל 72 בתל אביב ב-11 ביוני 2009, ונטמן בבית הקברות גבעת השלושה. הותיר אחריו בן יחיד.
אמנות סלע
אמנות סלע הוא מושג בארכאולוגיה המתייחס לכל סימון מעשה ידי אדם על אבן טבעית. ניתן לחלק אותם לשתי קבוצות עיקריות בהתאם לשיטה:
בנוסף, פטרופורמים ואינוקשוקים הם אמנויות סלע שנוצרו על ידי הזחה או הערמה של סלעים טבעיים. הסלעים עצמם משמשים כסימנים גדולים על הקרקע.
טקסט
טקסט (מלטינית: Textum – במובן הפשוט "מארג" של מילים; בעברית: תמליל), הוא מונח שמקורו בתחום הבלשנות, המתאר רצף מילים, משפטים ופסקאות היוצרים יחד מכלול, שהוא הטקסט. מילות קישור משמשות לחיבור בין המשפטים.
במהלך שנות ה-70 של המאה ה-20, עם התגבשות תחום לימודי התרבות, המונח טקסט התרחב להכללת כל פעילות אנושית הניתנת לניתוח תרבותי, בין אם מדובר במוצר מוגמר (כמו ספר, ציור, או מבנה אדריכלי) ובין אם מדובר בפעילות מתפתחת ומשתנה (כמו טקס חברתי מכל סוג שהוא). חוקרי הטקסטים במשמעותם המורחבת יישמו עקרונות מתחום חקר הספרות על תופעות חברתיות, כגון מיקום התופעות בהקשרים היסטוריים שונים ומציאת קישורים בין אירועים המתרחשים בשדות חברתיים שונים.
אופן הצגת הטקסט.
המונח 'טקסט' מתייחס לתוכן ולא לאופן הצגתו. על פי רוב הטקסט הכתוב מוצג לקריאה על גבי נייר מודפס, או על מסך אלקטרוני כמו במחשב ובטלפון סלולרי. עם זאת, עבור אנשים שאינם יכולים להשתמש בתפיסה החזותית לצורך פיענוח הכתוב, כמו עיוורים, הטקסט יכול להיות מוצג בצורה הניתנת למישוש כמו בכתב ברייל.
התפתחות הטקסט.
הגדרת המונח טקסט אינה קבועה ומשתנה לאורך השנים עם שינויים טכנולוגיים ותרבותיים. בשנים האחרונות, עם התפתחות הטכנולוגית, ובעיקר כניסתן המסיבית של הרשתות החברתיות השונות, הטקסט נתפס ככולל לא רק מילים ומשפטים אלא גם סמלים גרפיים כגון אמוג'ים (סימלונים) ואימוטיקונים (רגשונים).
שינוי נוסף באופיו של הטקסט הוא חוסר יציבותו וקביעותו, בעיקר כאשר מוצג במרחב הדיגיטלי, שם במקרים רבים קיימת אפשרות של הקוראים לשנותו. מאפיין נוסף של טקסטים במרחב הווירטואלי הוא האינטרטקסטואליות - הקישורים השונים הנוצרים בין טקסטים באמצעות לינקים ובאמצעות אינטראקטיביות המאפשרת שילובים שונים של כמה טקסטים ממקורות שונים ושנכתבו על ידי כותבים שונים לתוך טקסט אחד.
ניתוח טקסטים.
קיימות תורות שונות לניתוח טקסטים, ביניהן ניתוח בגישה סמיוטית, גישת חקר השיח, גישה מתחום חקר הרטוריקה, וכן תורות ניתוח שונות המבצעות את הניתוח במסגרת ההקשר סביב הטקסט - דהיינו, תוך התחשבות גם במוען, בנמען, באופן הפרסום וביחסים בין כל אלו. כיום נהוג ללמד בבתי הספר ניתוח טקסטים על פי סוגיו (טיעוני, מידעי, שימושי ועוד..), מטרותיו ומאפייניו. התלמידים נדרשים לבצע ניתוח של הטקסט ברמות השונות- איתור מידע, הסקת מסקנות וכן הערכה וביקורת של הכתוב.
סוגי טקסטים.
קיימות גישות שונות לאפיון סוגי טקסטים.
הטקסט הפוסט-סטרוקטורליסטי.
ז'אק דרידה, אחד ההוגים המשתייכים לזרם הפוסט-סטרוקטורליסטי, מערער על קיומה של משמעות קבועה ויציבה של הלשון ופיתח את הטכניקה של קריאה "מפרקת" של טקסטים (דה-קונסטרוקציה). הוא רואה את הלשון כמורכבת מרשת של סימנים שכל אחד מהם מחזיק בתוכו אינסוף משמעויות, והטקסט מוגדר כרשת של סימנים כאלה. דרידה טוען שלא ניתן להכיל את כל המשמעויות של הטקסט על ידי הגישות הביקורתיות והניתוחיות השגרתיות המתבססות על קטגוריות קבועות ויציבות. הביקורת הפוסט-סטרוקטורליסטית של טקסטים והקריאה ה"מפרקת" שלהם מראה כיצד הטקסט עצמו חותר תחת החוקיות שלכאורה מוצגת בו. תפיסה זו מערערת גם על היותו של מחבר הטקסט זה שקובע את משמעותו - הטקסט פתוח לפרשנות של כל קורא.
בנוסף, הפוסט-סטרוקטורליזם מדגיש את העובדה שאין לטקסט גבולות יציבים. בכל טקסט ניתן למצוא עקבות, ציטוטים, חיקויים או פרשנויות של טקסטים קודמים לו, ולא ניתן לבודד אף טקסט ממערכת קשרים זו: "הטקסט הוא רקמה של ציטוטים המגיעים אליו מאינספור חדריה של התרבות".
הפוסט-סטרוקטורליזם מתייחס למושג 'טקסט' ככולל כל מה שהוא תוצר של מערכות סימון אנושיות (לא רק לשוניות), ואשר נושא משמעות או חותר תחתיה.
Watchmen
Watchmen (באנגלית: "השומרים", "משגיחים"," או "אנשי השעון") הוא רומן גרפי בן 12 חלקים מאת הכותב אלן מור, המאייר דייב גיבונס והצובע ג'ון היגינס. הסדרה פורסמה במקור על ידי הוצאת DC קומיקס בין ספטמבר 1986 עד לאוקטובר 1987. בשנת 1995 יצאה לראשונה לשווקים מהדורת האוגדן של הסדרה. הקונספט של הסדרה התגבש בעקבות ההצעה של אלן מור אשר הוגשה בפני DC קומיקס לפיה עלילת הסדרה תתמקד במספר גיבורי-על אותם רכשה החברה מחברת "Charlton Comics". אף על פי כן, לאחר שבהמשך התברר כי הצעתו של מור לא תאפשר שימוש בדמויות בסיפורים נוספים בעתיד, העורך דיק ג'ורדאנו שכנע את אלן מור ליצור דמויות חדשות במקום זאת.
מור השתמש בעלילת הסדרה כאמצעי לשקף את החרדות העכשוויות של החברה ועל מנת להעביר ביקורת על הקונספט של גיבורי-על. עלילת הסדרה מתרחשת בהיסטוריה חלופית בה גיבורי העל פרצו בשנות ה-40 ושנות ה-60 של המאה ה-20, השתתפו באופן פעיל במלחמת העולם השנייה, נלחמו בפשע וסייעו לארצות הברית לנצח במלחמת וייטנאם. אף על פי כן, גיבורי העל בעולם הסדרה אינם גיבורי על טיפוסיים ואף פגעו בחפים מפשע, או לא מנעו פגיעה בהם. בעקבות כך, נחקק חוק האוסר על פעילות גיבורי-על במסכות אשר גרם לכך שרבים מגיבורי העל פרשו. עלילת הסדרה מתרחשת בשנת 1985 על רקע המלחמה הקרה שמאיימת להתלקח בין ברית המועצות וארצות הברית לכדי מלחמה גרעינית ומתמקדת בגיבור העל רורשאך אשר חוקר את הרצחו של גיבור העל "הקומיקאי".
דמותו של רורשאך מדורגת במקום ה-16 ברשימת מאה גיבורי העל הגדולים, לפי אתר IGN וכן במקום ה-16 ברשימת 50 דמויות הקומיקס הגדולות של כל הזמנים לפי מגזין אמפייר. דמותו של הנבל אוזימנדיאס מדורגת במקום ה-21 ברשימת מאה נבלי-העל הגדולים של כל הזמנים.
הרומן הגרפי זכה בפרס ה-"Comics Buyer's Guide" של שנת 1987 לסיפור הקומיקס הפופולרי ביותר. חנות הספרים "Forbidden Planet" מיקמה את האוגדן במקום השני ברשימת 50 הרומנים הגרפיים הטובים ביותר שלה. במרץ 2009 יצא לאקרנים העיבוד הקולנועי לסדרה, ובאוקטובר 2019 החלה רשת HBO בשידור העיבוד הטלוויזיוני לסדרה.
עלילה.
עלילת "Watchmen" מתרחשת במציאות אלטרנטיבית המחקה את העולם המודרני של שנות ה-80, בהבדל קיומם של גיבורי-על. עצם קיומם בגרסה זו של אמריקה השפיעה באופן דרמטי ושינתה את תוצאותיהם של מאורעות אמיתיים כמלחמת וייטנאם ותקופת כהונתו של ריצ'רד ניקסון. כדי לשמור על הריאליזם בסיפור, כל לוחמי הפשע המחופשים בסיפור נקראים "גיבורי-על", אך רק דוקטור מנהטן הוא בעל כוחות על-אנושיים. קיומו של דוקטור מנהטן העניק לארצות הברית יתרון גדול על פני ברית המועצות, מה שהגביר את המתיחות בין המדינות. עם הזמן, גיבורי-העל הופכים לא פופולריים בקרב המשטרה והציבור, דבר שהוביל בשנת 1977 להעברתה של חקיקה להוקיע אותם אל מחוץ לחוק. בשעה שמרביתם פרשו, דוקטור מנהטן והקומיקאי פועלים כסוכנים מורשים של הממשלה, ורורשאך ממשיך לפעול מחוץ לחוק.
באוקטובר 1985, משטרת ניו יורק חוקרת את נסיבות מותו של אדוארד בלייק. ללא כל רמזים נוספים, פורע החוק שידוע בשם רורשאך מחליט לחקור עמוק יותר. הוא מגלה שבלייק היה הפנים המסתתרות מאחורי "הקומיקאי", גיבור-על שפעל מטעם ממשלת ארצות הברית. הוא מאמין כי גילה מזימה לחיסולם של הרפתקנים מחופשים, ומחליט להזהיר את ארבעת חבריו, שפרשו - דניאל דרייברג (שהיה ידוע בזהותו כינשוף הלילה השני), דוקטור מנהטן בעל כוחות-העל אך גם מרוחק נפשית, אהובתו לורי ג'וספזיק (סילק ספקטר השנייה) ואדריאן וייט (הגיבור לשעבר אוזימנדיאס, כעת איש עסקים מצליח).