קרב מנפו (בהונגרית: Ménfő; בגרמנית: Menfö) היה קרב פרשים בין כוחות האימפריה הרומית הקדושה בראשות היינריך השלישי לבין ההונגרים בראשות מלכם שמואל אבא, מלך הונגריה. הקרב התקיים ב-5 ביולי 1044 ליד העיר גיור שבהונגריה והסתיים בניצחון גרמני, לאחריו הוצא אבא להורג והיינריך המליך תחתיו את פטר אורסאולו, תוך שהונגריה מאבדת את עצמאותה לזמן קצר (ב-1052 שבה הונגריה לעצמאותה לאחר עלייתו לשלטון של אנדרש הראשון).
רקע.
אחת הבעיות העיקריות של הקיסרות הרומית הקדושה הייתה האיום שהציבה החזקה והעצמאית על גבולות הקיסרות בעיקר על ידי פשיטות וחירחור מרידות בבוהמיה ושוואביה. לאחר מותו של אישטוון הראשון, מלך הונגריה ב-1038, נותרה הממלכה ללא יורש. מלך הונגריה פטר אורסאולו ניסה להתקרב לקיסרות, אך הוא הודח עד מהרה וב-1041 עלה על כס ממלכת הונגריה אבא שמואל ופטר נמלט לחצרו של היינריך. לאחר מספר מלחמות-גבול מוגבלות בבוואריה, הכריז היינריך ב-1042 מלחמה על הונגריה ופלש אליה בראש חיל גדול. למרות הצלחה בכיבוש מערב הממלכה, היא נותרה עצמאית בראשות שמואל אבא ועד מהרה שבו גם הנחלות שנכבשו במערב אל הכתר ההונגרי.
הקרב ולאחריו.
ביולי 1044 שב ופלש היינריך להונגריה, ב-5 לחודש התנגש עם הכוחות ההונגריים ליד גיור. היינריך הפיק לקחים מפלישתו הקודמת והתכונן עתה היטב לחציית הדנובה.
הכוח הגרמני הפולש היה קטן במקצת בהיקפו מזה ההונגרי, אולם הצבא ההונגרי לא היה אחיד וממושמע וכלל אף אצילים שהיו נאמנים למלך המודח פטר. לפיכך התפרקה ההתנגדות ההונגרית עד מהרה. המלך שמואל ברח מזרחה. יש גרסאות שונות לגבי נסיבות מותו: אחת טוענת שנפל בשבי והוצא להורג יחד עם אשתו ובניו בפקודתם של פטר והיינריך, לפי הגרסה השנייה הגיע בבריחתו לנהר טיסה, שם נרצח בחניקה בתוך מחסן על ידי אויבים מקרב המקומיים.
היינריך השיב את פטר לכסאו בסקשפהרוואר ופטר הכריז הומאגיום לקיסר והפך את הונגריה לואסלית של הכתר הגרמני.
אברהם יעקב מסדיגורה הראשון
יצחק פרידמן מבוהוש
רעידת האדמה בבושהר (2013)
ב-9 באפריל 2013 אירעה רעידת אדמה בדרגה 6.3 בסולם ריכטר במחוז בושהר שבאיראן. כתוצאה מכך נהרגו לפחות 37 בני אדם ונפצעו למעלה מ-850.
רעידת האדמה.
בשעה 16:22 לפי השעון המקומי באיראן פגעה רעידת אדמה בעוצמה של 6.3 בסולם ריכטר באזור החוף הדרומי במרחק של כ-90 קילומטר מהעיר בושהר. הרעש פגע בעומק של כ-10 קילומטר ובעקבותיו הורגשו עשרות גלי משנה באזור במשך השעה הראשונה שלאחר הרעש.
באזור מוקד הרעש מצויים כ-50 מקומות יישוב בהם מתגוררים כ-10,000 בני אדם. הסקר הגאולוגי של ארצות הברית העריך כי כ-80,000 איש חוו את הרעש באיראן. דיווחים על רעידת האדמה התקבלו במדינות נוספות במפרץ הפרסי, בהם קטר, בחריין, ערב הסעודית ואיחוד האמירויות הערביות, שם פונו מיושביהם מספר גורדי שחקים.
מושל מחוז בושהר אמר כי תחנת הכוח הגרעינית בבושהר לא נפגעה. הוא הוסיף כי הפעילות בכור נמשכת כרגיל ואין סכנת קרינה לתושבים באזור. על פי פרסומים רשמיים, הכור נבנה באופן שיוכל לעמוד בפני רעידת אדמה בדרגה 8 בסולם ריכטר.
מספר ימים לאחר רעידת האדמה, הורגשה רעידת אדמה בסיסתאן ובלוצ'סתאן.
ואדי מורבעת
יצחק פרידמן (בוהוש, השני)
רבי יצחק פרידמן (כ"ו באייר תרס"ג, 23 במאי 1903 - י"ד באב תשנ"ב, 13 באוגוסט 1992) היה האדמו"ר מבוהוש, הרביעי בשושלת. כיהן באדמו"רות גם בתל אביב ובני ברק. עמד בנשיאות כולל רומניה. כיהן גם באדמו"רות שפיקוב.
תולדותיו.
נולד בשפיקוב לרבי שלום יוסף פרידמן. אמו הייתה בתו של רבי מרדכי טברסקי, האדמו"ר משפיקוב. לאחר מלחמת העולם הראשונה, נשאר אביו האדמו"ר היחידי לבית רוז'ין תחת השלטון הרוסי וחסידי רוז'ין שחיו תחת השלטון הרוסי נסעו אליו.
בשנת תר"פ קיבל היתר הוראה מהרב יהודה לייב צירלסון. באותה שנה התפרצה מגפת טיפוס באזור, והוריו נפטרו בהפרש של שבועיים, בסוף שבט ובפורים. הוא עצמו גם חלה, ולא יכל לשבת שבעה על הוריו.
לאחר שנרפא, הוכתר לממלא מקום אביו בעודו רווק, לצד אחיו רבי דוד, שכיהן בפלוישט הרומנית. לאחר מספר חודשים, החלו רדיפות מצד הרוסים נגד היהודים ובפרט נגד המנהיגים, והוא נמלט וחזר לבוהוש הרומנית, שם גדל אצל דודו רבי מנחם מנדל פרידמן, לימים האדמו"ר מבוהוש. בשנת תרפ"ד נישא ליוכבד פייגא, בתו של דודו רבי מנחם מנדל.
בשנת תר"צ עבר לבוקרשט שם כיהן כאדמו"ר למעט החסידים שהתגוררו בה. בזמן מלחמת העולם השנייה, עת יהודים רבים נמלטו לבוקרשט, פתח את ביתו לציבור, והסתכן בחייו עקב זאת. בשנת תש"ג נפטר חותנו, וחסידי בוהוש התלכדו סביבו. בי"ד באייר תשי"א עלה לארץ ישראל עם אשתו ובתו והתיישב בתל אביב, כשאר אדמו"רי רוז'ין ופתח בית כנסת בשדרות רוטשילד. הוא היה אוהב ישראל וארץ ישראל. נהג ללכת ביום העצמאות לתפילת שחרית בבית הכנסת הגדול. בשנת תשל"ב פתח כולל אברכים בבית מדרשו בתל אביב (לימים עבר הכולל לבני ברק). בשנת תשמ"ה פתח את ישיבת בוהוש בבני ברק. בשנת תשמ"ז עבר לבני ברק שם כבר היה בית כנסת של חסידי בוהוש.
נפטר בזמן שהותו בארוזה, שווייץ. גופו הועלה לקבורה לבית הקברות נחלת יצחק בגבעתיים בחלקת אדמו"רי רוז'ין.
בתו היחידה, שיינדל שרה דבורה, נישאה לרב ישראל שלום יוסף פרידמן, בנו של רבי יעקב דוד פרידמן, האדמו"ר מפשקאן ובן דודם של אביו וחותנו של רבי יצחק. להם שני ילדים, רבי יעקב מנדל פרידמן, ממלא מקום סבו באדמו"רות, ויהודית מלכה, אשת רבי צבי רבינוביץ, האדמו"ר מביאלא רמת אהרן ומחבר הספר "עיוני הלכות" (שלושה חלקים).
יצחק השני פרידמן מבוהוש
דניאל קיז
דניאל קיז (באנגלית: Daniel Keyes; 9 באוגוסט 1927 – 15 ביוני 2014) היה סופר יהודי אמריקאי זוכה פרסי הוגו ונבולה על סיפורו "פרחים לאלג'רנון". קיבל פרס סופר אמריטוס של איגוד סופרי המדע הבדיוני ופנטזיה של אמריקה בשנת 2000.
קורות חיים.
קיז נולד בברוקלין, ניו יורק, למשפחה יהודית. בגיל 17 הצטרף לשירות הימי האמריקאי ככלכל של ספינה. הוא סיים תואר ראשון בפסיכולוגיה מברוקלין קולג', ולאחר תקופה בצילום אופנה (הוא היה שותף בסטודיו לצילום), קיבל תואר שני בספרות אנגלית ואמריקאית. עשה כן בלימודי לילה בזמן שביום לימד אנגלית בבתי ספר ציבוריים בניו יורק סיטי. בסופי שבוע עסק בכתיבה.
בתחילת 1950, הוא היה עורך של מגזין ספרות זולה בשם "Marvel Science Stories" עבור העורך רוברט או. אריסמן (Robert O. Erisman) והמו"ל מרטין גודמן (Martin Goodman), שפרסמו גם את סדרות הקומיקס "Timely Comics" ו-"Atlas Comics", בשנות ה-1940 וה-1950 שבישרו את מארוול קומיקס. לאחר פרישת גודמן, קיז הפך לעורך שותף של קומיקס אטלס, תחת העורך הראשי והארט דיירקטור סטן לי. בסביבות 1952, קיז היה אחד מצוות של סופרים, שקיבלו מעמד של עורכים, שכתבו סיפורי אימה ומדע בדיוני עבור מגזיני קומיקס כמו "Journey into Unknown Worlds".
אחד מהרעיונות שלבסוף לא נמכרו לקומיקס, היווה את הבסיס לסיפור "פרחים לאלג'רנון" מאוחר יותר. קיז נזכר, "משהו אמר לי שהוא צריך להיות יותר מתסריט קומיקס."
בין 1955–1956, קיס כתב לEC קומיקס המוערכים, כולל הכותרים "Shock Illustrated" ו-"Confessions Illustrated", תחת שמו שלו ושמות העט Kris Daniels, A.D. Locke ו- Dominik Georg.
קיז המשיך ללמד כתיבה יוצרת באוניברסיטה ויין סטייט בדטרויט, ובשנת 1966 קודם לפרופסור לאנגלית וכתיבה יצירתית באוניברסיטת אוהיו, באתונה, אוהיו, שם הוא זכה לתואר פרופסור אמריטוס בשנת 2000.
פרחים לאלג'רנון.
הסיפור הקצר והרומן העוקב, "פרחים לאלג'רנון", נכתב כדוחות התקדמות של אדם מפגר, צ'רלי, שעובר ניתוחים ניסיוניים והופך לגאון לזמן קצר לפני שהשפעת הניתוחים מתפוגגת באופן טראגי. הסיפור פורסם בתחילה בגיליון אפריל 1959 של המגזין לפנטזיה ומדע בדיוני והרומן הורחב בשנת 1966. ב-1968 הרומן עובד לסרט בשם "צ'ארלי", בכיכובו של קליף רוברטסון (שזכה בפרס האוסקר לשחקן הטוב ביותר) וקלייר בלום. הוא גם זכה בפרס הוגו בשנת 1959 ובפרס נבולה בשנת 1966.
מספריו.
תורגמו רק יצירות בודדות, ובהן:
עיצור כפוף, מקיש
עיצור כפוף, מקיש הוא צליל עיצורי המצוי בשפות מדוברות מעטות. סימן ה-IPA לעיצור הוא /ɽ/, ובמערכת X-SAMPA הוא נכתב כ-`r. דוברי יפנית ידועים בשימושם בו (ובאלופונים נוספים), דבר הגורם לאי־הבחנה בין עיצורים מסוג רי"ש ולמ"ד.
זלמן ינקלביץ
נשיא קניה
נשיא קניה (באנגלית: President of Kenya) הוא ראש המדינה של הרפובליקה של קניה.
ב־12 בדצמבר 1963 קיבלה קניה עצמאות מהממלכה המאוחדת. במשך שנה מיום הקמתה הייתה אליזבת השנייה מלכת קניה, ומלקולם מקדונלד היה המושל הכללי של המדינה. ב־1964 חדלה קניה להיות ממלכה בחבר העמים הבריטי, ומשרת המושל הכללי בוטלה. מ־12 בדצמבר 1964 מכהן בראש המדינה נשיא.
לצד הנשיא מכהן סגן נשיא. משנת 2013 שונה התואר למשנה לנשיא. המשנה לנשיא הנוכחי הוא ויליאם רוטו.
במשך שנים אחדות היה לקניה ראש ממשלה. מ־12 בדצמבר 1963 עד 12 בדצמבר 1964 כיהן ג׳ומו קניאטה כראש הממשלה, ומ־17 באפריל 2008 עד 9 באפריל 2013 כיהן ראליה אודינגה בתפקיד.
האזור הקדם-מצחי
צ'או
ארבטובה
סטלה גולדשלאג
סטלה גולדשלג קיבלר איזאקזון (בגרמנית: Stella Goldschlag Kübler Isaacksohn; 10 ביולי 1922–1994) הייתה יהודייה גרמנייה שהואשמה בשיתוף פעולה עם הגסטפו, על ידי השלטונות הסובייטיים ועל ידי האמריקנים.
חייה האישיים.