כשנחקרת תכונה המתפלגת באוכלוסייה בהתפלגות נורמלית, באוכלוסייה שניתן להחשיב את גודלה לאין סופי, גודל המדגם הדרוש הוא formula_1, כאשר סיגמא היא סטיית התקן של התכונה הנחקרת באוכלוסייה, E הוא גודל רווח הסמך הדרוש, ו-Z של חצי אלפא הוא גודל התלוי בהתפלגות הנורמלית הסטנדרטית ובמובהקות הדרושה.
סוגי מדגמים.
כמו כל מודל אחר, ככל שקל יותר להשתכנע, שהוא מייצג נאמנה את המערכת שהוא מדמה, כך המסקנות המוסקות בעזרתו, תקפות יותר. לכן "מדגם מייצג" (ראו למעלה) חייב להיות, בין השאר, מדגם הסתברותי. דהיינו, שלכל פרט באוכלוסייה חייב להיות סיכוי להיכלל במדגם ועל הסיכוי הזה להיות ידוע. סיכוי דגימה ידוע מחייב מסגרת דגימה - רשימה הכוללת את כל הפרטים באוכלוסייה.
כוח השכנוע של מחקרים, שנעשים בעזרת מדגמים לא הסתברותיים הוא נמוך יותר, אך לפעמים אין מנוס ממדגמים לא הסתברותיים.
מדגמים הסתברותיים.
מדגם הסתברותי הוא כל מדגם שהפרטים בו נבחרו בעזרת הגרלה מתוך כלל הפרטים שבאוכלוסייה. היכולת לדגום מדגם הסתברותי תלויה באפשרות לקיים הגרלה כזו. כדי לקיים הגרלה כזו יש צורך ברשימה של כלל הפרטים שבאוכלוסייה. רשימה כזו קרויה מסגרת דגימה. במקרים רבים, מסגרת הדגימה היא רשימה מקורבת של כלל הפרטים באוכלוסייה. דוגמאות למסגרות דגימה: רשימת כל התלמידים הרשומים לכל בתי הספר בישראל היא מסגרת דגימה המכילה רשימה מקורבת של כלל הילדים בישראל בין הגילים שש לשמונה עשרה, פנקס הבוחרים הוא מסגרת דגימה המכילה רשימה מקורבת של כלל אזרחי ישראל מעל גיל 18.
ניתן לשלב דגימת שכבות ודגימת אשכולות - לדוגמה, לבחור לפי שכבות מסוימות בתוך כל אשכול.
מדגמים לא הסתברותיים.
עריכת מדגם הסתברותי עשויה להיות הליך ארוך ויקר. כמו כן, היא אינה אפשרית כאשר אין מסגרת דגימה. לכן, חוקרים משתמשים פעמים רבות במדגמים לא הסתברותיים.
שיטות שונות לדגימה לא הסתברותית:
זיווגים.
דגימת זיווגים יכולה להיות הסתברותית או לא הסתברותית. מחקרים המשתמשים בשיטה זו הם בעלי כוח סטטיסטי רב מאשר מחקרים שאינם משתמשים בה, משום שבשיטה זו כל נבדק מושווה לנבדק נוסף אחד, הדומה לו ככל האפשר בתכונות שאינן נחקרות, בניגוד להשוואה כללית של שתי קבוצות מדגם.
דוגמאות לדגימת זיווגים אקראית:
דגימת זיווגים שאינה אקראית משמשת נעשית כאשר קשה למצוא מדגם זיווגים אקראי. למשל, במקרה שבו אוכלוסיית היעד קטנה. תפקוד ידיים אצל אנשים עם שיתוק מוחין מקובל לבדוק במדגם מזווג שבו אנשים שרק אחת מידיהם פגועה. אצל כל אחד מהם משווים את פעילות היד הפגועה לפעילות היד שאינה פגועה ומסיקים מסקנות על כלל האנשים שידיהם פגועות לעומת כלל האנשים שידיהם אינן פגועות.
דעת קהל
דעת קהל היא צירוף האמונות והדעות של אוסף גדול של פרטים (במקרה הקיצוני - כל תושבי המדינה) בנושא מסוים.
וולטר ליפמן הגדיר דעת קהל כ"תמונות המצויות בראשינו" לעומתו אמר תומאס קרלייל "דעת הקהל היא השקר הגדול ביותר עלי אדמות" ומור הרחיב ואמר: "דעת הקהל היא ראי עקום; פעם היא מגדילה ופעם היא מקטינה, אולם תמיד מעוותת את הדברים".
נוסח הצירוף על פי תפילת כל נדרי: "על דעת המקום ועל דעת הקהל ... אנו מתירין להתפלל עם העבריינים" (שם בהוראת הסכמת הקהל).
בממשל.
בממשל דמוקרטי ליברלי, לדעת הקהל השפעה ניכרת על פעולתם של פוליטיקאים ומנהיגים, ולכן נעשה ניסיון לעצב אותה באמצעות מיטוב יחסי ציבור. לבירור דעת הקהל נהוג לערוך סקר דעת קהל על מדגם מייצג של האוכלוסייה הרלוונטית.
לדעת הקהל משקל גדול יותר בדמוקרטיה מאשר בדיקטטורה. בפרט גדל משקלה של דעת הקהל בתקופה שלפני הבחירות. בתקופה זו נערכים סקרי דעת קהל רבים, ביוזמת המפלגות או ביוזמת אמצעי תקשורת, בניסיון לחזות את תוצאות הבחירות. דעת הקהל משתקפת לעיתים גם ללא עריכת סקר, למשל באמצעות השתתפות המונית בהפגנה. הסיבה לחשיבותה של דעת הקהל בדמוקרטיה, מצויה ביכולת ההיזון החוזר שלה. כלומר, יצירת היזון חוזר אודות דעתו של העם המיוצגת בתקשורת (מצב אידיאלי) מביאה לתיקון עוולות השלטון לסירוגין. בצורה זו יכולה הדמוקרטיה לחשוף את חסרונותיה ולתקנם, ובכך גדולתה.
בעסקים.
עיצוב דעת קהל הוא חלק חשוב מתהליך שיווק והטמעת מוצר חדש בשוק, ואף משמש ככלי נשק כנגד מתחרים. לעיתים, דעת קהל שלילית, גם היא שגויה עובדתית, יכולה לעכב פיתוחו של מוצר או לשנות מוצר קיים מוצלח ומוכח, בשל הפגיעה במוניטין.
לדוגמה, רשת המסעדות הגדולה בעולם, מקדונלד'ס, שינתה את הרכב התפריט שלה ברוב העולם המערבי, והוסיפה לו מגוון סלטי בריאות בעקבות מחאה ציבורית כללית שנשמעה בארצות הברית על השמנה ומחלות לב ב-2003. מספר סרטים פופולריים שנעשו בנושא, חלקם פרטנית כנגד הרשת, גרמו לגל מחאה שיצר שינוי במוצר דגל מצליח ומוכח שלא עבר שינוי מהותי מזה כ-10 שנים.
סקר דעת קהל
סרט
סרט נע
אוטומציה
אוטומציה (מיוונית עתיקה - "פועל מעצמו") היא שימוש באביזרים מכניים או אלקטרוניים, על-מנת לבצע סדרת פעולות, ברצף מתוכנן, ללא מגע יד אדם. האוטומציה משחררת את האדם, בין היתר, מביצוע מטלות שגרתיות וחזרתיות, והן מוחלפות באמצעים טכנולוגיים עצמאיים.
במילים אחרות: אוטומציה היא הטכנולוגיה העוסקת ביישום מערכות מכניות, אלקטרוניות, ממוחשבות ומבוססות-מחשב של הפעלה ובקרה על מכונות.
שימוש במכשור אוטומטי הוא לרוב מהיר יותר ומדויק יותר מאשר עבודה אנושית, והמכשיר האוטומטי יכול לבצע מדידה, בקרה ומשוב של התהליך המבוצע והתוצר המופק בתהליך. בהשוואה לאדם, הזקוק למנוחה, המכשיר האוטומטי יכול להגדיל את התפוקה ולעבוד ללא הפסקה 24 שעות, 7 ימים בשבוע, 365 יום בשנה (למעט עבודות תחזוקה).
מכונה אוטומטית היא מכונה המבצעת, מרגע הפעלתה או חיבורה למקור אנרגיה, סדרת פעולות מוכתבות מראש, ללא התערבותו של אדם בתהליך.
רובוט הוא סוג של אוטומט הכולל בתוכו מחשב, ההבדל העיקרי בין אוטומט רגיל לרובוט הוא שלאוטומט יש תכנות מוגדר מראש ואילו לרובוט יש תוכנית המאפשרת לו בחירת מצב פעולה, למשל, כאשר הרובוט מזהה כי ארעה תקלה הוא יודע לעצור ולהפסיק לעבוד. וכן יש רובוטים רבים בעלי תוכנות שונות המסוגלים לבצע פעולות שונות.
התפתחות האוטומציה.
כבר במאה הראשונה לספירה, הרון מאלכסנדריה תכנן מכשירים אוטומטיים ומכונות הפועלות בעצמן, ללא הפעלה בידי אדם.
אוטומטים ראשונים היו שעוני המים, בהם השתמשו במצרים החל במאה ה-14.
המהפכה התעשייתית הראשונה (המכנית) במאה ה-18 התאפשרה עקב המצאת מכונות אוטומטיות שהחליפו עבודה ידנית ואפשרו ייצור המוני. למשל, בתחום הטקסטיל - הנול האוטומטי, מכונת הטוויה והפטיש האוטומטי.
כעבור כמאה שנים התחילה מהמהפכה התעשייתית השנייה (החשמלית) שאפשרה את פס הייצור וזאת עקב היכולת להעביר חשמל ממקום למקום (קשה עד בלתי אפשרי להעביר כוח מכני למרחקים).
פנאומטיקה
פְּנֶאוּמָטִיקָה (פְּנֵימטיקה, על פי חוקי התעתיק לעברית; מיוונית עתיקה: πνεῦμα, פנֵימה - אוויר או נשימה) הוא שם כולל לטכנולוגיה של הפעלה מכנית באמצעות גז דחוס, בדרך כלל אוויר.
היתרון של שימוש באוויר נובע מהיות האוויר חומר זמין, זול, ובטוח לשימוש. דליפה של אוויר אינה גורמת לנזק בניגוד לנוזל הידראולי, המשמש למטרות דומות.
לפנאומטיקה חסרונות בהשוואה להידראוליקה הנובעים מדחיסות האוויר המקטינה את יעילות העברת הכוח. למרות זאת, יש לטכנולוגיות המבוססות על פנאומטיקה שימושים מודרניים רבים כגון מערכות לאיסוף אשפה עירונית.
התחום השכיח לשימוש בתהליכי שינוע פנאומטיים בעולם, הוא שינוע ופינוי אשפה עירונית. ברחבי העולם, מותקנות מערכות שינוע וניהול אשפה פנאומטיות מזה עשרות שנים. המדינה המובילה בתחום היא ספרד, שרישתה את כל ערי המדינה בתוכנית להטמנת צינורות לשינוע אשפה. כחלק מתהליך ההתקנה של צינורות שינוע אשפה מתחת לערים חדשות, וגם עתיקות. הטמעת הצינורות התחילה בקוטר של 30 ס"מ, אולם כיום, לאחר שהסתבר שקוטר זה בעייתי ודורש תחזוקה רבה, מבוצע תהליך של תיקון קוטר הצינור לקוטר של 50 ס"מ. הצינורות התת-קרקעיים מובילים את האשפה בלחץ אוויר לטרמינל עירוני מרכזי משם משונעת האשפה באמצעות משאיות. בישראל תחום זה נמצא בחיתוליו ובשנים האחרונות ניכרת התעניינות מצד עיריות ומצד המדינה להתחיל בהטמעה של מערכות שינוע פנאומטיות.
הפרשה
פרשת לבון
משאבה הידראולית
מנוע חשמלי
מנוע חשמלי הוא רכיב חשמלי, הממיר אנרגיה חשמלית לאנרגיה מכנית.
מנוע חשמלי מבוסס על עקרון האלקטרומגנטיות, המאפשר יצירת שדה מגנטי על ידי העברת זרם חשמלי דרך סליל לפי כלל יד ימין.
היסטוריה של התפתחות המנוע החשמלי.
אנא עזור לנו להשלים לכתוב פרק זה.
מבנה מנוע חשמלי.
המנוע החשמלי בנוי על פי רוב משני חלקים עיקריים:
דרך פעולת המנוע.
הזרם העובר בתוך סלילי הרוטור מכוון כך, שסביב הסלילים המסתובבים ייווצר שדה אלקטרומגנטי בעל קוטביות משתנה, כך שאותו קוטב (למשל דרום) מכוון לכיוון המגנטים שבסטטור. במצב זה המגנט "הדרומי" דוחה את הסליל הקרוב אליו (דרום דוחה דרום) ואילו המגנט "הצפוני" מושך את הסליל הקרוב אליו.
בתמונות מוצג מנוע זרם ישר פשוט בעל שני סלילי השראה:
סוגי מנועים חשמליים.
מנועים חשמליים ניתנים לחלוקה על פי מספר תכונות:
כמו כן, מנועים מתחלקים לשני סוגי שליטה:
צורת המנוע אף היא משמשת לאבחון וחלוקה
מנוע זרם ישר.