לכל העורכים של כתב העת היו עקרונות דומים בעריכה. אף שכתב העת כיסה תחומים נרחבים במחקר היהדות, העורכים נמנעו משאלות תאולוגיות ושאלות דתיות מובהקות. מרביתם של כ-500 הכותבים היו רבנים ומרצים באוניברסיטאות של מרכז אירופה.
לקריאה נוספת.
מפתח לכתב העת
עקרון ההתמדה
לקוממיות (אוניית מעפילים)
דוד קסל
דוד קסל (בגרמנית: David Cassel; 7 במרץ 1818 - 22 בינואר 1893) היה היסטוריון יהודי גרמני ותאולוג יהודי.
חייו.
קסל נולד בגרוס גלוגאו, עיר בשלזיה הפרוסית שהייתה בה קהילה יהודית גדולה. הוא סיים את לימודי בגימנזיה המקומית.
קסל החל ללמוד באוניברסיטת ברלין שם שמע הרצאות של המזרחן יוליוס היינריך פטרמן , הפילוסוף פרידריך אדולף טרנדלנבורג (Friedrich Adolf Trendelenburg) והפילולוג פיליפ בק (Philip Boeckh) ואחרים. הוא שמר על קשרי ידידות קרובים עם משה שטיינשניידר ופאול דה לגארד. בזמן שלמד באוניברסיטה הוא פרנס את עצמו במתן שיעורים. משום שסבל ממחסור ועוני נעשה מאוחר יותר אחד המייסדים של the Hilfs-Verein für Jüdische Studierende - חברת עזרה לסטודנטים יהודים בברלין.
קסל התחיל את הקריירה האקדמית שלו בחיבור הדוקטורט שלו, "Die Psalmenüberschriften", שפורסם ב-"Literaturblatt des Orients", לייפציג 1840. הוא נסמך לרבנות ב- 1843 מרבי יעקב יוסף אטינגר ומזכריה פרנקל, אבל לא שימש אף פעם כרב בפועל. עם זאת, מסר דרשות על פרשת השבוע בבית הספר לבנים מדי שבת בבוקר. דרשותיו קובצו לספר Sabbath "-Stunden zur Belehrung und Erbauung", ברלין, 1886. ב-1846 מונה קסל למנהל מוסד חינוכי בשם "Dina-Nauen-Stift". בתפקיד זה החזיק עד 1879. בנוסף היה גם מורה לדת בשנים 1850–1851 בבית ספר קהילתי לבנות ומ-1852 עד 1857 בבית ספר יהודי לבנים. ב-1872 כשנוסד בית המדרש הגבוה למדעי היהדות בברלין נבחר קסל כאחד המרצים בו. הוא נפטר בברלין.
חיבוריו.
קסל כתב ספרים רבים ורבי ערך וכן מאמרים רבים לכתבי עת יהודיים. חלק מחיבוריו נכתב למטרות חינוכיות, כמו הדרשות שנזכרו לעיל.
הוא ערך, הוסיף מבואות והערות לכמה חיבורים מדעיים.
קסל כתב גם חוברות על ענייני היום כמו Woher und Wohin? Zur Verständigung über Jüdische Reformbestrebungen (מאין ולאן? להבנת השאיפות היהודיות לרפורמה). ברלין 1845.
קסל כתב את כל הערכים העוסקים ביהדות ובספרות יהודית באנציקלופדיית ברוקהאוס. כמו כן כתב מאמרים עבור Society of Hebrew Literature of London.
לבסוף יש להזכיר שקסל, עוד בהיותו צעיר, הגה את הרעיון שצריך להוציא לאור אנציקלופדיה יהודית שתכלול כל מה שקשור ליהדות. הוא פרסם, בעזרתו של משה שטיינשניידר תוכנית לאנציקלופדיה כזו (Plan der Real-Encyclopädie des Judenthums), קרוטושין 1844 אבל היות שמדעי היהדות היו רק בתחילת הדרך אי אפשר היה לבצע את התוכנית.
לקריאה נוספת.
S. Hochfeld, David Cassel, "Gedenk-Rede auf Seinen Heimgang", Berlin, 1894;
נמל התעופה הבין-לאומי טשקנט
נמל התעופה הבינלאומי טשקנט על שם אסלאם קרימוב (באוזבקית: Toshkent Xalqaro Aeroporti) הוא נמל תעופה הנמצא כ-10 ק"מ דרומית לעיר טשקנט בירת אוזבקיסטן, והוא נמל התעופה הגדול ביותר בה וגם העמוס ביותר בכל מרכז אסיה מבחינת כמות נוסעים. בשנת 2012 עברו דרך הנמל כמעט 3 מיליון נוסעים.
הנמל הוא בסיסה של חברת התעופה הלאומית אוזבקיסטן איירווייז.
כיום פועלים בנמל התעופה שני טרמינלים - טרמינל 2 המשמש לטיסות בינלאומיות מכלל חברות התעופה, וטרמינל 3, אשר נחנך בשנת 2011, המשמש לטיסות פנים-ארציות של חברת אוזבקיסטן איירווייז.
נמל התעופה, ובמיוחד טרמינל 2, סובל מבעיות יעילות אשר באות לידי ביטוי בעת נחיתה בו זמנית של מספר טיסות, כשהנוסעים המגיעים בטיסות אלו נאלצים להמתין בתורים ארוכים לביקורת הדרכונים ואיסוף הכבודה עקב כמות מוגבלת של עמדות שירות (4 עמדות ביקורת דרכונים ו-3 מסועי איסוף כבודה בלבד).
לקראת שנת 2030 צפוי נמל התעופה להיסגר ולהיות מועתק למיקום חדש.
מהנמל מופעלות טיסות למגוון יעדים ברוסיה ובחבר המדינות, מזרח אסיה, אירופה, המפרץ הפרסי, וכמו כן טיסות לניו יורק, איראן, טורקיה וישראל. טיסות פנים-ארציות מופעלות מהנמל לכל הערים הגדולות במדינה.
התעמלות מוח
אוקיינוס הסערות
אוקיינוס הסערות (בלטינית: Oceanus Procellarum) הוא הים הירחי הגדול ביותר. הוא נמצא בצידו המערבי של הצד הנראה של הירח. השם ניתן על ידי אסטרונום איטלקי ג'ובני בטיסטה ריצ'ולי בשל ההנחה שרווחה בזמנו כי מזג האוויר בכדור הארץ מושפע ממופעי הירח והסערות מתחילות עם הופעת האוקיינוס. אורכו מצפון לדרום גדול מ-2,500 ק"מ, ושטחו בערך 4,000,000 קילומטרים רבועים.
אופן היווצרות מיקום ומבנה.
בדומה לשאר ימות הירח נוצר אוקיינוס הסערות על ידי לבת בזלת שיצרה עמק בתקופה הקדם אימבריית. בחלקו הצפון-מזרחי מופרד האוקיינוס מים הגשמים על ידי הרי קרפטים. בצדו הצפון מערבי נמצא מכתש אריסטרכוס, שהוא הנקודה הבהירה ביותר בצדו הנראה של הירח. בצדו הצפוני הוא מסתיים בסינוס רוריס.
מחקר.
הגשושיות הראשונות שנחתו בשטח האוקיינוס היו הגשושיות הסובייטיות לונה 5, לונה 9 ולונה 13, והגשושיות האמריקאיות ריינג'ר 7, סרוויור 1 וסרוויור 3. ב-19 בנובמבר 1969 רכב הנחיתה הירחי של משימת אפולו 12 הביא את פיט קונראד ואלן בין לטבעת השנייה של האוקיינוס, המכונה הים הידוע. הם נחתו במרחק 300 מטרים מן הגישושית סרוויור 3 ובמרחק 370 מטרים דרומית למכתש קופרניקוס. במהלך שהותם אספו כ-45 קילוגרמים מסלע הירח, שהיה בהיר יותר מזה שבים השלווה, והובא חזרה לכדור הארץ.
טיניס
Polandball
יוסף צדנר
יוסף צדנר (בגרמנית: Joseph Zedner; 10 בפברואר 1804, גרוס-גלוגאו - 10 באוקטובר 1871 ברלין) היה ביבליוגרף יהודי גרמני וספרן.
קורות חיים.
בצעירותו למד תורה מפי הרב עקיבא איגר, אחרי שגמר את לימודיו הוא עבד כמורה בבית ספר יהודי במקלנבורג-שטרליץ. אחד מתלמידיו היה המילונאי דניאל סנדרס. ב-1832 התחיל לעבוד כמורה פרטי במשפחת סוחר הספרים א. אשר בברלין, ומאוחר יותר עסק גם כן במסחר בספרים. היות שלא הצליח במסחר התחיל לעבוד כספרן במחלקה לעברית במוזיאון הבריטי בלונדון. הוא נשאר שם עד 1869 כאשר בשל בריאותו המעורערת נאלץ להתפטר. הוא חזר לברלין שם בילה את שתי שנותיו האחרונות.
זמן קצר אחרי התחלת עבודתו במוזיאון הבריטי רכשה הספרייה את ספרייתו של הביבליופיל חיים מיכל (Heimann J. Michael) מהמבורג אותה קיטלג צדנר.
חיבוריו.
צדנר כתב את הספרים הבאים:
הוא תרם למהדורת ספר המסעות של בנימין מטודלה שיצא לאור בלונדון בשנת 1840. בזמן שהותו בלונדון פרסם מהדורה שנייה של פירוש אברהם אבן עזרא למגילת אסתר. הוא כתב לה מבוא בשם "ויוסף אברהם".
לקריאה נוספת.
Moritz Steinschneider, in "Magazin für die Literatur des Auslandes," 1871, No. 44, abstracts of which are given in "Allg. Zeit. des Jud." 1871, pp. 116–118, and in "Generalanzeiger für die Gesammten Interessen des Judentums," Berlin, Feb. 22, 1904
היכל התרבות באר שבע
היכל התרבות באר שבע הוא מבנה ציבורי בשדרות יצחק רגר בבאר שבע, השייך להסתדרות העובדים הכללית ונועד לארח הצגות ומופעים מגוונים. בעבר הוצגו בו חלק מהצגות תיאטרון באר שבע.
המבנה כולל שני אולמות: האולם המרכזי, המיועד לקהל של עד 592 איש; ו"במה 2", החדשה יותר, המיועדת לקהל של כ-160 איש (או 100 איש במסגרת "קפה תיאטרון" הכולל שולחנות).
המבנה שופץ בשנת 2003.
אופרטורי סולם
אוניית אספקה לאסדות
אוניית אספקה לאסדות (באנגלית: Platform supply vessel; בר"ת PSV) היא אונייה אשר עוצבה במיוחד למשימות אספקה לאסדות קידוח. אורכן של אוניות אלה נע בין 20 ל-100 מטרים והן ממלאות משימות מגוונות לצורכי אסדות הקידוח. אוניות אספקה רבות מעוצבות עם מבנה עילי ובראשו גשר האונייה, הממוקם סמוך לחרטום, עיצוב המותיר סיפון בודד, בעל גישה נוחה בחלקה האחורי של האונייה. חלק מאוניות האספקה מצוידות אף במנחת מסוקים מעל הגשר, ובמנוף בעל כושר הרמה גדול לטעינה ופריקה של משאות מן הסיפון. משימתן העיקרית של אוניות האספקה היא לשנע מוצרים שונים, חלקי חילוף ואנשי צוות בין אסדות קידוח ומבנים ימיים אחרים לבין הנמל.
תכונות.
מטען.
תפקידה העיקרי של אוניית אספקה הוא לשנע ציוד בין אסדת קידוח ימי לבין החוף. עיקר מטענה של אוניית אספקה טיפוסית המשרתת אסדת הקידוח הוא מיכלי בוץ קידוח, מלט ימי, סולר, מי שתייה ומים לשימושים אחרים, כימיקלים שונים לצורך תהליך הקידוח. אסדות קידוח זקוקות כמעט תמיד לאספקה שוטפת של דלק, מים וכימיקלים. אוניית האספקה מחזירה אל הנמל חומרים למחזור, או להטמנה. האונייה אינה משמשת בדרך כלל לשינוע נפט גולמי.
תמיכה.
על סיפונן של אוניות האספקה יש כלים מיוחדים למילוי משימותיה. ברוב אוניות האספקה קיים שילוב של מכלי מוצרים מתחת לסיפון ומטענים המונחים על גבי הסיפון. חלק מאוניות האספקה מצוידות בתותחי מים לצורך כיבוי שרפות העלולות לפרוץ על אסדת קידוח. חלק מאוניות האספקה מצוידות בחומרים וכלים לטיפול בזיהום נפט בים. קיימות אוניות אספקה המצוידות בכלים ל"חידוש" בארות נפט, לצורך הגברת יכולת ההפקה.
צוות האונייה.
צוות אוניית אספקה טיפוסית יכול למנות עד 20 איש, אולם על רוב אוניות האספקה קיים צוות מצומצם יותר מטעמי חיסכון. צוות אוניית אספקה מתגורר בדרך כלל במגורי צוות על האונייה לתקופות ארוכות של שבועות, ולעיתים אף לתקופות ארוכות יותר. משמרות העבודה הן בדרך כלל ארוכות, עד 12 שעות במשמרת.
לנגב