יעודו המקורי של הסונאר היה איתור קרחונים, דרישה שחשיבותה הובהרה בעקבות טביעת הטיטאניק. במלחמת העולם הראשונה גבר העניין בסונאר עקב הצורך באיתור צוללות. בשנת 1915 המציא הפיזיקאי הצרפתי פול לנז'בן את ההתקן הראשון המבוסס על סונאר, ועבודתו השפיעה על תכנוני הסונאר העתידיים. מתקנים ראשונים אלה היו התקני האזנה פסיביים. ב-1917–1918 נבנו באנגליה ובארצות הברית מתקני הסונאר האקטיביים הראשונים, וייצורם הסדרתי החל בשנות ה-20 של המאה ה-20. עם פיתוח הסונאר העריכו הבריטים שזהו סוף עידן הצוללות, אך עם פרוץ המלחמה התברר שגם עם הסונאר, עדיין קשה לגלות צוללות. גם לסונארים המתקדמים ביותר של ימינו יש מגבלות.
סונאר אקטיבי יוצר גל קול קצר (פולס) המכונה "פינג". לאחר שהפולס עוזב את המתקן מאזינים להחזרות של גל הקול. על ידי מדידת הזמן שלוקח לקול לחזור ניתן להעריך את מרחק החפץ שהחזיר אותו (אונייה, קרקעית הים או עצמים אחרים), בהנחה שמהירות ההתקדמות של גל הקול במים היא ידועה. ניתן גם לחשב את כיוונו של העצם המחזיר ביחס למתקן על ידי האזנה במקביל מכמה הידרופונים (מיקרופונים תת-ימיים) שהפרשי המרחקים ביניהם ידועים במדויק, ומדידת ההפרשים בזמני ההגעה של הגל המוחזר.
בסונאר פסיבי אין משדרים פולס יזום אלא מאזינים לקולות שפולטים העצמים, למשל מנוע של ספינה או צוללת. במערכת כזו נדרשת רגישות מיקרופונים גבוהה כי האות הנקלט חלש יחסית.
איכון באמצעות הד משמש עטלפים מימים ימימה, ומאפשר להם להתחמק ממכשולים במסלול מעופם, לגלות, ואף להתביית, על טרף המצוי בשדה הקלט שלהם, כולל מרחקו מהם ושינויים במיקומו עקב תנועה או ניסיון הימלטות. גם לווייתני שיניים משתמשים באיכון הד למציאת טרפם.
מכ"ם.
מכ"ם (ראשי תיבות של "מגלה כיוון ומרחק"), או רדאר (Radar - radio detection and ranging), הוא מערכת אלקטרונית לאיכון עצמים כגון מטוסים, ספינות ואף בעלי חיים, וכן למיפוי והשגת מידע על שטח או נפח.
המכ"ם מורכב ממשדר וממקלט. המשדר משדר אלומה של קרינה אלקטרומגנטית (גלי רדיו), מאנטנה. עצם המצוי בתחום אלומת השידור בו פוגעת הקרינה מפזר חלק ממנה במרחב. שבריר מהקרינה המפוזרת על ידי העצם מוחזר באופן זה אל הכיוון ממנו שודר. המקלט עוקב אחר אותות קרינה החוזרים מן המרחב שמאפייניהם תואמים למאפייני האותות ששודרו. קליטה סדירה של אותות חוזרים מעידה על הימצאות עצם או עצמים במרחב. עיבוד וניתוח האותות החוזרים מאפשר לחשב את כיווניהם, מרחקיהם ומהירות תנועתם של עצמים כאלה, ואף לשער את נפחם. לדוגמה, פרק הזמן החולף מרגע שידור אות לרגע קליטת הד הקרינה החוזר מאפשר לחשב את מרחקו של העצם ממקום השידור. הכיוון ממנו נקלט הד הקרינה מעיד על כיוון הימצאותו של הגוף. שינוי מרגע לרגע במרחקו המחושב של הגוף מעיד על מהירות הגוף והאם הוא מתרחק או מתקרב לעבר המכ"ם. דרך אחרת לחישוב מהירות הגוף עושה שימוש במדידת הסחת התדר של הקרינה החוזרת מן הגוף ביחס לתדר בו שודרה - אפקט דופלר. עוצמת האות החוזר בהשוואה למרחקו של הגוף מאפשרת לקבל מושג על כמות החומר המתכתי שהעצם מכיל.
המכ"ם יכול להיות מותקן על גבי הקרקע, על כלי רכב, בים (על כלי שיט), באוויר (על כלי טיס, על טיל) ואף בחלל.
בדרך כלל מצויד המכ"ם במסך המאפשר הצגת העצמים שזוהו כנקודות שמיקומן על המסך אנלוגי למיקומם במרחב של העצמים המיוצגים על ידן. באמצעות תצוגה כזו יכול המוכ"ם (אדם האחראי על המעקב אחר המידע המתקבל מן המכ"ם) לעקוב אחר הנעשה במרחב, לשים לב לשינויים בזמן התרחשותם ולבחור להתמקד בנתוניו המדויקים של כל עצם בהתאם לצורך.
איכון משדר רדיו.
איכון משדר רדיו הוא חלק מהפעילות של מודיעין אותות, למשל לשם איתור תחנת רדיו מחתרתית או לפגיעה במערכת מכ"ם של האויב.
אחד האמצעים הוותיקים לאיכון שידורים, הנמצא בשימוש עד היום, הוא על ידי שימוש באנטנות כיווניות המשמשות כמד זווית, כך שניתן למתוח קו מן המקלט אל מקור אות השידור. אין די בידיעת הכיוון המצפני מנקודת קליטה אחת אל מקור השידור כדי לאתר את מיקומו המדויק. אולם כאשר קיימות מספר נקודות האזנה בעלות אנטנות כיווניות, הצטלבות כיווני השידור של המקלטים השונים תמקם את מקור השידור. אף לשיטה זו קיימים אמצעי-נגד, ביניהם שידור הנעשה ממספר משדרים לסירוגין, בצירופים הידועים רק למפעיל המשדרים. כיוון שאנטנה כיוונית חייבת לפנות אל מקור השידור, בין אם ידנית ובין אם אוטומטית, שימוש במספר רב של משדרים, באתרים שונים, תוך מעבר מהיר בין משדר למשדר, עשויה להקשות על איתור מקור השידור. אחת השיטות להתגבר על אמצעי-נגד זה היא בעזרת שימוש באנטנת Wullenweber, שהוא מערך אנטנות מעגלי, אמצעי שפותח עוד בתחילת מלחמת העולם השנייה. מערך אנטנות זה הוא ענק בגודלו וזכה לכינוי "כלוב פילים". שיטת איכון נוספת היא על פי מדידת "זמן הגעה" של אות השידור לנקודות קליטה שונות, בשילוב עם שימוש ב-GPS, או אמצעי דומה. נקודות ההאזנה השונות יכולות להיות קרקעיות, או על מטוסים, אוניות, או לוויינים.
איכון טלפון סלולרי.
תקשורת סלולרית מתאפשרת באמצעות רשת של תחנות בסיס סלולריות שכל אחת מהן מכסה תא שטח קטן יחסית (באנגלית: cell). כל טלפון סלולרי מתקשר עם תחנת הבסיס הקרובה אליו. כאשר אדם נושא טלפון סלולרי ניתן לקבל מידע על מיקומו ותנועתו בהתאם לתחנות הבסיס איתן התקשר מכשיר הטלפון שלו. מידע זה אינו זמין לציבור (בישראל מוסדרת קבלתו בחוק סדר הדין הפלילי (סמכויות אכיפה - נתוני תקשורת), ובהוראת סעיף 11 לחוק השב"כ), אך הוא משמש חוקרים לשם איתור נעדרים ופענוח מעשי פשע. בפרשת רצח שלושת הנערים שימש מידע זה לקביעת מסלול נסיעתם, מרגע שעלו לטרמפ ועד לרציחתם וקבורתם, ואף לאחר מכן, עד להשבתת פעולתם של הטלפונים שלהם. במסגרת המאבק בהתפרצות נגיף הקורונה בישראל, הוסמך השב"כ להשתמש בנתוני איכון סלולרי של תושבי ישראל שהוא אוסף, לשם איתור מסלולם של נשאים של נגיף הקורונה והאנשים ששהו בקרבתם.
איכון רעידת אדמה.
איכון מיקום האפיצנטר של רעידת אדמה מתבצע באמצעות רשת סייסמוגרפים הממוקמים לאלפיהם על פני כדור הארץ. האיכון מתבסס על קריאת המרחק של כל תחנה סייסמוגרפית ממוקד רעידת האדמה. ברגע שיש נתון של מרחק מהמוקד משלוש תחנות סייסמוגרפיות לפחות, ניתן לקבוע את מיקום האפיצנטר של הרעידה. ככל שקיימים נתונים מיותר תחנות, כך האיכון יהיה מדויק יותר. עקב העובדה שמאות ואף אלפי סייסמוגרפים קולטים כל רעידת אדמה גדולה המתרחשת בתוך קרום כדור הארץ, ניתן להגיע לאיכון של נקודת ציון בעלת 12 ספרות.
מילוש יואיץ'
מילוש יואיץ' (בסרבית: Милош Јојић; נולד ב-19 במרץ 1992 בסטארה פאזובה, יוגוסלביה) הוא כדורגלן סרבי המשחק בעמדת הקשר בקבוצת פרטיזן בלגרד ובנבחרת סרביה.
קריירה.
יואיץ' גדל בעיירה פאזובה ושיחק בקבוצה המקומית סטארה פאזובה עד גיל 11 אז עבר לפרטיזן ושיחק שם בנוער עד סוף עונת 2010.
בסרביה.
יואיץ' הושאל לקבוצת טלאופטיק ששיחקה אז בליגה הראשונה המקומית ושיחק שם שנתיים בהם הופיע ב-60 משחקים וכבש 14 שערים.
בעת סיום ההשאלה, חתם יואיץ' ב-24 בינואר 2012 על חוזה לארבע שנים בפרטיזן בלגרד שם כיכב, כבש 10 שערים ב-35 משחקים כולל שער ניצחון בדקה התשעים מול היריבה העירונית הכוכב האדום, והרשים את הסקאוטים של בורוסיה דורטמונד. יואיץ' חתם בקבוצה ב-31 בינואר 2014 על חוזה ל-4.5 שנים תמורת 2.5 מיליון יורו שעברו לקבוצתו הקודמת.
בגרמניה.
לאחר שחתם בדורטמונד בהעברת חורף, ערך את הופעת הבכורה שלו בקבוצה, כשעלה מהספסל במשחק מול איינטרכט פרנקפורט בדקה ה-67 וכבש לאחר 17 שניות בנגיעה הראשונה שלו בכדור, אחרי שהשוער הדף לרגליו בעיטה של קווין גרוסקרויץ. המשחק עצמו הסתיים בתוצאה 0-4. השער שלו גם היה השער המהיר ביותר שכבש שחקן מחליף אי פעם בבונדסליגה. עד תום העונה כבש יואיץ' שלשה שערים נוספים.
ב-5 ביולי 2015 חתם בפ.צ. קלן לארבע שנים עבור 2.5 מיליון יורו. ב-8 באוגוסט ערך את הופעתו הבכורה בקבוצה בניצחון 4-0 על מפן בגביע הגרמני. ב-17 באפריל 2016 הבקיע את שערו הראשון בניצחון 3-2 על מיינץ 05.
בטורקיה וסרביה.
ב-10 ביולי 2018 חתם יואיץ' באיסטנבול בשאקשהיר הטורקית. ב-9 באוגוסט ערך אל הופעתו הבכורה בקבוצה בתיקו 0-0 נגד ברנלי. ב-29 בינואר 2020 הושאל לוולפסברג עד לסוף העונה. ב-6 באוקטובר 2020 חתם בפרטיזן בלגרד.
נבחרת סרביה.
יואיץ' כבש בהופעת הבכורה שלו בנבחרת סרביה ב-11 באוקטובר 2013 במשחק ידידות מול נבחרת יפן בניצחון נבחרתו 0-2.
שוקינג בלו
עושק
טיפוס המעיים
חוויאר באטל
מחוזות אילינוי
במדינת אילינוי שבארצות הברית ישנם 102 מחוזות.
הגדול שבמחוזות אילינוי הוא מחוז מקלין (3,067 קמ"ר), הקטן שבהם הוא מחוז פטנאם (414 קמ"ר), והמאוכלס שבהם הוא מחוז קוק (כ-5,194,675 תושבים). עיר הבירה, ספרינגפילד, נמצאת במחוז סאנגמון.
רשימת המחוזות.
הטבלה שלהלן ממוינת כברירת מחדל לפי גודל האוכלוסייה במחוז. לחיצה על החצים הקטנים בתא העליון של כל עמודה תמיין מחדש את הטבלה לפי פרמטרים אחרים.
פיה מיה
פיה מיה פרז (באנגלית: Pia Mia Perez, נולדה ב-19 בספטמבר 1996), היא זמרת, שחקנית ודוגמנית אמריקאית. החלה את דרכה על ידי העלאת סרטונים בהם היא שרה ליוטיוב, ומאז התחילה לככב בפרסומות וקליפי מוזיקה.
בעקבות הפופולריות לה זכתה גרסת הכיסוי שלה לשיר של דרייק מ-2013 "Hold On,Wer'e Going Home", הוחתמה לאחרונה בחברת התקליטים אינטרסקופ רקורדס, איתה שחררה את המיני-אלבום "The Gift". חלק משיריה של פיה מיה הופיעו בפסקול סרט המדע הבדיוני משנת 2014 - "מפוצלים".
חיים אישיים.