מאמיני הכנסייה, הקרויים מלכיתים, הם בני מוצא מעורב יווני ומזרח-תיכוני ונחשבים צאצאי ראשוני הנוצרים באנטיוכיה הסורית מן המאה הראשונה לספירה. הם מגדירים עצמם כ"קתולים מזרחיים מקיימי פולחן ביזנטי" – כלומר, הם כפופים לאפיפיור ולוותיקן אך זוכים לאוטונומיה פולחנית שבמסגרתה הם משמרים את המנהגים והליטורגיה שמקורותיהם בנצרות היוונית-אורתודוקסית.
מספר המשתייכים לכנסייה המלכיתית היוונית-קתולית נאמד בכ-1.5 מיליון, כמחציתם בארצות המזרח התיכון השונות (בעיקר לבנון, סוריה, ירדן, ישראל והרשות הפלסטינית) וכמחציתם מהגרים מארצות אלה (וצאצאיהם) שנפוצו ברחבי העולם - בעיקר במדינות מערב אירופה, צפון אמריקה ודרום אמריקה.
בראש הכנסייה עומד מאז שנת 2017 הפטריארך יוסוף הראשון עבסי (בערבית: يوسف الأوّل عبسي), שתוארו הרשמי "פטריארך אנטיוכיה וכל המזרח, אלכסנדריה וירושלים". הוא אחד מחמישה כהני דת נוצריים הנושאים בתואר "פטריארך אנטיוכיה", והוא כפוף ישירות לאפיפיור. הוא החליף בתפקידו את קודמו הפטריארך גרגורי לאחם, שעמד בראש הכנסייה משך 17 שנה, מאז שנת 2000. מקום מושב הפטריארכיה כיום בדמשק, סוריה.
נעימת פתיחה
אדיפוס בקולונוס
אדיפוס בקולונוס (ביוונית: Οἰδίπους ἐπὶ Κολωνῷ) היא טרגדיה יוונית שנכתבה על ידי סופוקלס.
המחזה מהווה את החלק השני בטרילוגיה התבאית של סופוקלס מבחינה כרונולוגית של הסיפור הוא מתרחש לאחר "אדיפוס המלך" ולפני "אנטיגונה" אולם על פי סדר כתיבתו על ידי סופוקלס הוא המחזה האחרון שנכתב בטרילוגיה והמחזה האחרון שכתב סופוקלס בכלל והוצגה על ידי נכדו סופוקלס השני ב-401 לפנה"ס.
המחזה מסמל את גאולתו של אדיפוס, אם ב"אדיפוס המלך" הוא הלך מאיגרא רמא לבירא עמיקתא וממלך תבאי האהוב ואיש משפחה הפך לרוצח אב וחוטא בגילוי עריות עם אמו ומאבד את ממלכתו ומשפחתו ב"אדיפוס בקולונוס" הוא מתחיל כעיוור אומלל שמשוטט בארץ אולם בסופו של דבר הוא עולה למעלת גיבור באטיקה ובקולונוס שנוכחותו תביא מזל טוב לארץ.
עלילה.
לאחר ההתרחשות ב"אדיפוס המלך" שבה התגלה פשעו של אדיפוס הוא מוגלה מעירו תבאי על ידי קריאון שממונה למלך החדש של העיר. לאחר גירושו מתבאי אדיפוס העיוור נידון להיות נע ונד בארץ כשרק בתו אנטיגונה משמשת כתומכת בו ויוצאת יחד איתו לגלות.
המחזה נפתח כשאדיפוס ואנטיגונה מגיעים לקולונוס, יישוב כפרי באטיקה שנשלט על ידי אתונה, שם הם נחים בחורשה המקודשת לאריניות. המקומיים מזהירים אותו מלשכון בחורשה המקודשת. לאחר שהם מבינים מי הוא, הם מבקשים ממנו לעזוב את מדינתם על מנת שלא יביא מזל רע עליה. בסופו של דבר המלך תסאוס מסכים לעניק לו הגנה בעיקר בזכות מעמדו כמלך בעבר ומתוקף ההבנה שלא בצע את פשעיו בכוונה תחילה.
בתו האחרת של אדיפוס, איסמנה, מגיעה ומודיעה להם על מה שקרה בעיר. על הריב שקם בין בני אדיפוס על השלטון ועל כך שפולינייקס גורש מתבאי. כמו כן היא מבשרת על הנבואה שאדיפוס עתיד להעלות לגדולה את המדינה שבה הוא ייקבר. לכן קריאון מגיע לקולונוס ומנסה לשכנע את אדיפוס לחזור לעיר מולדתו אולם אדיפוס מסרב תוך שהוא מחרף את תבאי על כך שלדעתו גירשה אותו בלי הצדקה ואת בניו שנטשוהו.
קריאון לא מקבל את תשובתו של אדיפוס וחוטף את אנטיגונה ואיסמנה בניסיון להכריח את אדיפוס לחזור לתבאי אולם הן מוצלות על ידי תסאוס ואנשיו ומוחזרות לאביהם. בינתיים פולינקס מגיע לראות את אדיפוס ומנסה להתפייס איתו, מאמץ שאותו דוחה אדיפוס. בחלק זה של המחזה אנו לומדים על כוונתו של פולינקס לצאת למלחמה נגד תבאי ומלחמה זאת עתידה לשמש הרקע למחזה "אנטיגונה" שהוא המחזה הסופי בטרילוגיה התבאית.
בינתיים פורצת סופת ברקים ואדיפוס רואה בזה את הסימן מזאוס למותו המתקרב. הוא מוליך את תסאוס למקום שעתיד להיות קברו בחורשה המקודשת ומשביע אותו לשמור בסוד את מקום קבורתו. לאחר מכן אנו מתבשרים על מותו של אדיפוס על ידי שליח. המחזה מסתיים שבנותיו של אדיפוס מתאבלות עליו, אנטיגונה מבקשת לחזור לתבאי תוך שהיא מקווה לעצור את המלחמה שפולינקס הכריז על מולדתו - זהו רמז להתרחשויות ב"שבעה נגד תבאי" לאייסכילוס.
קישורים חיצוניים.
[[קטגוריה:ערכים שבהם תבנית בריטניקה אינה מתאימה]]
[[קטגוריה:טרגדיות יווניות]]
מקסימוס ה-5 חכים
הכנסייה היוונית-קתולית
חיים שפירא (מתמטיקאי)
חיים שפירא (נולד ב-5 במאי 1962) הוא מרצה וחוקר ישראלי רב-תחומי, בעל תואר ד"ר למתמטיקה וד"ר להוראת המדעים. שפירא ידוע לציבור הרחב בעיקר בזכות הרצאותיו הפופולריות, וספריו העוסקים בפילוסופיה ומתמטיקה.
קורות חיים.
נולד בווילנה, ליטא, ועלה לישראל בגיל 16. בעל תואר ראשון במתמטיקה עיונית ותואר שני בהסתברות וסטטיסטיקה מאוניברסיטת תל אביב. בשנת 1995 קיבל תואר דוקטור למתמטיקה באוניברסיטה זו, על עבודה בהנחיית אילן אשל שכותרתה "דילמת המתנדב כהכללה של מלחמת התשה". קיבל באוניברסיטת תל אביב גם תואר דוקטור בהוראת המדעים.
משנת 1996 מלמד במכללה למינהל. מכהן כראש תוכנית משפטים-כלכלה, ומרצה בכיר בחוגים לכלכלה, משפטים, מנהל עסקים ומדעי המחשב. שפירא מרצה גם במחלקה למתמטיקה באוניברסיטת בר-אילן.
בנוסף לפעילותו האקדמית, שפירא הוא מרצה מבוקש בכנסים של חברות וארגונים בישראל, שם הוא מעביר הרצאות וסדנאות בתורת המשחקים וכלכלה מתמטית. שפירא גם מרצה לקהל הרחב ולנוער שוחר מדע. הרצאות אלה עוסקות בעיקר בפילוסופיה תוך התבססות על ספרים רבים (בעיקר הספרות הרוסית) ומתובלות בציטוטים שנונים ואמרות כנף של אנשי רוח ידועים. בין סדרות ההרצאות שהוא מעביר נמצאים הנושאים: בעקבות אליס בארץ הפלאות, הפילוסופיה שבספר "הנסיך הקטן", הפילוסופיה שבספרי פו הדב, אהבה, אושר ותשוקה, שבעת החטאים, תורת המשחקים ועוד. לעיתים קרובות נוהג שפירא לשלב בהרצאותיו נגינה שלו בפסנתר.
החל מ-2006 החל שפירא בכתיבת ספרים המבוססים על הרצאותיו. ב-2006 פרסם במסגרת האוניברסיטה המשודרת של גלי צה"ל את הספר "בעקבות אליס" העוסק בפרשנות לספרי אליס בארץ הפלאות ומבעד למראה ומה אליס מצאה שם מאת לואיס קרול. ב-2008 הוציא ספר על תורת המשחקים שהתבסס בחלקו על הרצאות שנתן באוניברסיטה המשודרת של גלי צה"ל, אך בהוצאת כנרת זמורה-ביתן דביר ולא בהוצאת משרד הביטחון. בהמשך פרסם שני ספרים בהוצאת כנרת זמורה-ביתן דביר: ב-2009 הספר "על הדברים החשובים באמת" - ספר המבוסס על הרצאותיו הפופולריות ובו שלושה חלקים: אושר (וחוכמה) לאור ספרי פו הדב וסרטי וודי אלן, משמעות החיים ומהות האני לאור ספרי אליס של לואיס קרול, ולבסוף ידידות ואהבה לאור הספר הנסיך הקטן. הספר רווי בהומור ושזור באמרות כנף שנונות של אנשי רוח; וב-2010 "אינסוף - המסע שאינו נגמר" העוסק במתמטיקה.
הספר "אינסוף - המסע שאינו נגמר", שכתב ב-2010, עוסק במתמטיקה ונועד להנגיש את המתמטיקה לקהל הרחב. נושאי הספר הם "מבוא למחשבה" ובו מספר חידות מתמטיות (חלק ראשון), תורת המספרים (חלק שני) ותורת הקבוצות הנאיבית ובפרט בעוצמות אינסופיות, המלון של הילברט, הפרדוקסים של זנון ופרקטלים (חלק שלישי). הספר כולל סימונים מתמטיים, הוכחות ואף תרגילי מחשבה מתמטיים לקורא. שפירא מתבל את הספר בהומור, אנקדוטות, אמרות כנף וקריקטורות של המאייר דני קרמן, על מנת להנגיש את המתמטיקה לקהל רחב, ולהפוך את קריאת הספר לקלילה יותר וזורמת.
ב-2011 החל בכתיבת סדרה של ספרי פילוסופיה והגות המנתחים הוגים ופילוסופים לאורך הדורות. הראשון שבהם, שיצא לאור ב-2011, עוסק בספר קהלת. הספר הבא בסדרה זו נקרא "מחשבות לעת לילה", הוא עוסק בעיקר בפילוסופיה של סרן קירקגור, ארתור שופנהאואר ופרידריך ניטשה. הספר יצא לאור בתחילת שנת 2013. ספרים אלה עוסקים לא רק בהגות עצמה של הפילוסופים שעליהם נכתב כל ספר אלא גם בפרשנות של פילוסופים ואנשי רוח אחרים לנושאים בהם דנה הגות זו.
ספריו "שיחות על תורת המשחקים" ו"מחשבות לעת לילה" זכו ב"ספר זהב" וספריו "על הדברים החשובים באמת" ו"קהלת – הפילוסוף המקראי" זכו ל"ספר פלטינה".
קישורים חיצוניים.
על ספריו:
מכּתביו
מהרצאותיו
חיים שפירא
עבד אל-מוחסן כאמל מורתגי
בריגדיר גנרל עבד אל-מוחסן כאמל מורתגי (בערבית: عبد المحسن كامل مرتجي; תעתיק מדויק: עבד אלמחסן כאמל מרתגי; ינואר 1916 – 5 בנובמבר 2013) היה קצין בכיר בצבא מצרים בזמן מלחמת האזרחים של צפון תימן ובמלחמת ששת הימים.
ביוגרפיה.