במשך השנים חלו בגן שינויים שונים – עציו דוללו ונוספה בו תאורה עקב חשש ממעשי אלימות. במקום המדשאה רחבת הידיים שבמרכזה מזרקה יש היום בגן ברֵיכת פרחי מים גדולה, והוקמה בו גינת כלבים. הגן חודש על ידי משרד אדריכלות הנוף מוריה-סקלי. בגבול הגן עמד מרכז הנוער העובד ע"ש "דב הוז", הבנוי בסגנון הבינלאומי; מאז יוני 2008 שוכן בבניין המרכז העירוני לקהילה הגאה ובשנים האחרונות הגן אף משמש כנקודת הפתיחה למצעד הגאווה בתל אביב. ממוקמת בו גם אנדרטה לזכר ההומואים והלסביות שנרדפו בשואה. בעבר, מול גן מאיר היה בית החינוך לילדי עובדים, המשמש כיום כמרכז פדגוגי.
מ-2004 נערכים בגן בלילות משחקי ילדות שכונתיים כגון מחבואים, קלאס, דג מלוח ודוקים. קהל המשתתפים מגילאי 20 ומעלה.
מאיר דיזינגוף
משטר טוטליטרי
דיקטטור (פירושונים)
דִיקְטָטוֹר (מלטינית: Dictator) הוא כינוי לאדם שמכתיב לאחרים מה לעשות.
בתקופת רומא העתיקה נקרא בשם "דיקטטור" אדם שנבחר על ידי הסנאט כשליט אבסולוטי למשך תקופה קצרה (בדרך-כלל 6 חודשים), אך בתקופה זו הייתה לו סמכות להכתיב את התנהלות המדינה, ומכאן השם דיקטטור. מאז השתרש הכינוי "דיקטטור" לכל שליט שלו יש סמכות אבסולוטית ללא אופוזיציה משמעותית – גם אם עלה לשלטון בצורה דמוקרטית. השם משמש לעיתים כמילה נרדפת לעריץ, וגם בתחומים אחרים פרט לפוליטיקה.
גן-מאיר
אונר&quot;א
אונר"א ראשי תיבות של סוכנות הסעד והתעסוקה של האו"ם לפליטי פלסטין במזרח הקרוב (באנגלית: UNRWA, ראשי תיבות: United Nations Relief and Works Agency for Palestine Refugees in the Near East) היא גוף של האומות המאוחדות שעוסק במתן שירותים לפליטים פלסטינים. הסוכנות הוקמה בנפרד מנציבות האו"ם לפליטים (UNHCR), שמטרתה לטפל בכלל הפליטים בעולם, והיא סוכנות האו"ם היחידה המוקדשת לטיפול בקבוצה מסוימת של פליטים.
אונר"א כפופה לנציבות האו"ם לפליטים, ופעם בשלוש שנים מחודש המנדט לפעילותה. המנדט חודש ברציפות והוא תקף עד 30 ביוני 2023.
אונר"א פועלת בחמישה אזורים: רצועת עזה, הגדה המערבית ומזרח ירושלים, ירדן, סוריה, ולבנון.
הקמת הארגון.
סוכנות הסעד והתעסוקה של האו"ם לפליטי פלסטין במזרח הקרוב הוקמה ב-8 בדצמבר 1949 בעקבות מלחמת העעצמות, במטרה לספק קורת גג, שרותי סעד ובריאות לפליטים פלסטינים. הסוכנות הוקמה על סמך החלטה 302 של העצרת הכללית של האו"ם. כשנה לפני כן, ב־19 בנובמבר 1948, בהחלטה 212 קראה העצרת הכללית לסייע לכחצי מיליון הפליטים הפלסטינים. המנדט לטיפול בפליטים ותקציב ייעודי ניתן לנציבות האו"ם לפליטים.
שני מהלכים הובילו להקמת אונר"א כסוכנות עצמאית מסוכנות הפליטים של האו"ם: משלחת קלאפ ועמדת המדינות השכנות לפלסטין. המלצת של משלחת בראשות גורדון קלאפ (משלחת קלאפ) ראתה בטיפול בפליטים את השער להשפעה פוליטית וכלכלית מערבית, ובמיוחד אמריקאית, במזרח הקרוב לקראת שלום ויציבות כלכלית. קלאפ טען שהתפתחות כלכלית אזורית היא תנאי הכרחי לשיקום הפליטים לטווח הארוך. מדינות ערב, הבינו שהצפייה מהן הוא לקלוט את הפליטים ועל כן פעלו לתקן את דו"ח הביניים של קאלפ בארבעה נושאים: להדגיש את נושא החזרה של הפליטים לבתיהם, לשנות את שמה של סוכנות האו"ם המוצעת שתכלול את המילה פלסטין, הסוכנות החדשה תתיעץ עם מדינות האזור ותקציבה יהיה גמיש.ב-8 בדצמבר 1949 אישרה עצרת האו"ם את הקמת אונר"א בהחלטה 302(IV) בתמיכת ישראל ומדינות ערב. הגוש המזרחי ודרום אפריקה נמנעו בהצבעה.
אונר"א החלה לפעול בשטח ב־1 במאי 1950, כסוכנות סעד זמנית. עם תחילת פעילותה, תפקידה הראשוני כלל "סיוע ישיר ובניית תשתיות" לפליטי פלסטין, במטרה "למנוע רעב ומצוקה ... ולקדם שלום ויציבות". בדצמבר 1950, הוגשו לעצרת הכללית של האו"ם דוחות ממנהל אונר"א שהדגישו שהמצב לא השתנה ועל כן הוחלט (החלטה 393(V)) להגדיל את תפקידה של הסוכנות לשילוב מחודש של הפליטים בכלכלת המזרח הקרוב באמצעות השבתם לפלסטין או ישובם מחדש.
מעמד משפטי.
לאונר"א אין מעמד של ארגון מומחה של האו"ם. הארגון שואב את סמכותו החוקית משלושה מקורות: כגוף משני של נציבות האו"ם לפליטים, החלטת העצרת הכללית של האו"ם על הקמת הארגון, ודיווחים קבועים לעצרת האו"ם. בניגוד לנציבות האו"ם לפליטים ולסוכנויות אחרות של האו"ם, אין לאונר"א מסמך עקרונות או חוקה המשמש כבסיס משפטי לפעילותו.
אונר"א נחשב מבחינה טכנית כארגון זמני. העצרת הכללית של האו"ם מקבלת מדי שנה סדרה של החלטות העוסקות באחריות הארגון, תפקידיו והתקציבים אותם יקבל. המנדט של אונר"א מתחדש כל שלוש שנים, ולאחרונה חודש ב-13 בדצמבר 2019, עד ל-30 ביוני 2023.
הגדרת הפליט לפי אונר"א.
להבדיל מההגדרה של פליט על פי האמנה בדבר מעמדם של פליטים אשר חלה על כלל הפליטים בעולם, הגדרתה של אונר"א לפליט מתייחסת לטריטוריה ולתקופה מוגדרת:
החל משנת 1991, עצרת האו"ם מקבלת החלטה שנתית הכוללת פליטים פלסטיניים ממלחמת ששת הימים ועימותים מאוחרים יותר במנדט של אונר"א.
בניגוד למנדט נציבות האו"ם לפליטים, אונר"א הגדירה את האוכלוסייה לה היא נותנת שירותים כפליטי פלסטין (לפני ההגדרה למעלה), אך גם צאצאיהם מצד האב, כולל ילדים שאומצו חוקית. הבדל נוסף הוא שקבלת אזרחות מדינה אחרת איננה פוגעת במעמד הפליט הפלסטיני על פי אונר"א, והבדל שלישי הוא שמעמד הפליטים הרשומים באונר"א אינו מבוטל בעקבות ביצוע פשע מלחמה או פשע נגד האנושות.
עם הקמת אונר"א בשנת 1950 נכללו בהגדרה כ-750,000 פליטים. נכון לשנת 2021, נכללים בה כחמישה מיליון פליטים.
המנדט שניתן לאונר"א אינו כולל טיפול בהשבת הפלסטינים למקום מגוריהם בפלסטין. נכון לשנת 2014, הגדרת הפליט של אונר"א אינה עוסקת בהגנה על פליטים אלא במתן שירותים בשנת 2019' לפי רישומי אונר"א, 5.6 מיליון אנשים הזכאים לסיועה.
בעקבות כיבוש יהודה ושומרון ורצועת עזה בידי ישראל במלחמת ששת הימים, כתב נציב אונר"א, ד"ר , למיכאל קומיי, היועץ הפוליטי של שר החוץ הישראלי, ב-14 ביוני 1967: "על פי בקשת ממשלת ישראל, אונר"א תמשיך בסיוע לפליטים הפלסטינים, בשיתוף פעולה מלא של רשויות ישראל, בגדה המערבית וברצועת עזה. ממשלת ישראל תקל על משימתה של אונר"א כמיטב יכולתה, בלא לגרוע מתקנות או הסדרים שייתכן שיידרשו משיקולי ביטחון צבאי." המכתב חזר על תוכן שיחה בין השניים. במכתב התגובה שלו כתב קומיי: "אני מסכים שמכתבך ותשובה זו מהווים הסכם זמני בין אונר"א לממשלת ישראל, שישאר בתוקף עד להחלפתו או לביטולו." חלופת מכתבים זו שימשה מאז כבסיס היחסים בין ישראל לאונר"א.
פעילות אונר"א.
הסקר הכלכלי הראשוני המליץ לפתח פרויקטים פיתוח רחבים במדינות הערביות המארחות על מנת לישב את הפליטים הפלסטינים, אולם מדינות ערב התנגדו לתוכנית זו. מאז 1949, אונר"א ביצע מספר גדול של פרויקטים בארבעה תחומים עיקריים: סעד ישיר, סיוע טכני כלכלי, סיוע טכני חינוכי וסיוע פיננסי. הפעילות הראשונה של אונר"א הייתה הקמת בתי ספר במחנות הפליטים.
את שירותי הארגון מספקים 23,000 עובדים, רובם פלסטינים, מכלל התנועות הפלסטיניות ביניהם גם חברי חמאס.
תוכנית הומניטרית.
השירותים שמספקת אונר"א כוללים טיפול רפואי, חינוך, מזון וביגוד.
אונר"א מטפלת ב-59 מחנות פליטים פלסטינים, הנמצאים בסוריה, בלבנון, בירדן, בירושלים, באזורי יהודה ושומרון וברצועת עזה. במחנות אלה מתגוררים כשליש מסך כל הפליטים הרשומים. פליטים לא רשומים ופליטים שחיים מחוץ למדינות אלו לא מטופלים על ידי אונר"א. הארגון מקיים קייטנות קיץ ברצועת עזה בהן מתקיימות פעילויות ספורט ונופש.
אונר"א פועלת בשיתוף פעולה עם תוכנית המזון העולמית לצמצום הונאה וכפל-ניצול בתוכניות חלוקת המזון שהארגונים מפעילים בקרב הפלסטינים.
תוכנית לימודים.
אונר"א מפעילה עשרות בתי ספר יסודיים ועל יסודיים ברצועת עזה ועוד כמה אחדים ביהודה ושומרון. המערכת מקבלת אישור לספרי הלימוד מטעם הרשות הפלסטינית והיא כוללת לימודי חשבון, שפה, היסטוריה, ספרות ועוד. מרכז בדין לחקר המזרח התיכון הפועל מזה שנים רבות במעקב אחר תוכניות הלימודים הצביע לא אחת על כך שבמסגרת הלימודית אין הכרה בישראל כמדינה יהודית, המחבלת דלאל מוגרבי שהשתתפה בפיגוע כביש החוף מוצגת כגיבורה לאומית והציונים מוצגים כגנבים וגוזלים. בשנת 2020 הציג שגריר ישראל באו"ם גלעד ארדן קטעים נבחרים מתוך ספרי הלימוד שעסקו בסוגיות אלה לנציגי אונר"א ודרש לשנותם.
תוכניות נוספות.
בנוסף לפעילות ההומניטרית והחינוכית, לאונר"א מחלקה של מיקרו מימון לעסקים קטנים, הלוואות, ופרויקטי תשתיות - בעיקר במחנות הפליטים.
מימון הפעילות.
על פי אונר"א, תקציבה השנתי בשנים 2014–2015 היה כמיליארד דולרים, שמקורם בעיקר במדינות תורמות, שהעיקריות שבהן הן ארצות הברית, קנדה, האיחוד האירופי, בריטניה ושוודיה. רובו של התקציב מוצא על תשלום לאנשי הצוות (ב-2007 - 328.2 מיליון דולר) ומיעוטו לפעולות של הארגון (ב-2007 73.8 מיליון דולר). נטען ששכרו של עובד ממדינה אחרת בשליחות ברצועת עזה יכול להגיע ל-20,000 דולר בחודש.
בינואר 2018 הקפיא ממשל דונלד טראמפ 65 מיליון דולר מתקציב אונר"א מתוך 125 מיליון דולר שתוכננו במקור. גורמים בממשל ודוברת מחלקת המדינה של ארצות הברית הודיעו שכספי התקציב שיעברו לאונר"א אמורים לשמש לתוכניות חיוניות של חינוך ובריאות, ואילו יתר הכסף יושהה עד לבחינה מעמיקה של התנהלות אונר"א, כולל האופן שבו היא פועלת וממומנת. ב-31 באוגוסט 2018 הודיעה ארצות הברית על הפסקת המימון לאונר"א וכן על רפורמה במעמד ה"פליטות" של הפלסטינים.