המימוס היה מופע בידור עממי ברומא, החל מהמאה ה-2 לפנה"ס. הוא כלל מופעי לוליינים, חקיינים, בדרנים וליצנים, גברים ונשים, שסבבו בשווקים ובירידים ואספו כסף מהקהל. שחקני המימוס הופיעו בלהקות נודדות קטנות והקימו במות עץ פשוטות וקלות. הופעות מימוס מאוחרות יותר (המאה ה-3) כללו גם טקסטים קבועים, בעלי עלילה פשוטה וקבועה, אך עיקרו של המופע היה תנועתי ולולייני. מופעי מימוס שהתקיימו בחגיגות פולחן אליליות-פגניות כללו גם חלקים פורנוגרפיים ואף הוצאות להורג פומביות. מופעי המימוס המשיכו עד המאה השביעית אז נאסרו על ידי הכנסייה.
שורשיו של המימוס.
שורשיו של המימוס בקומדיה היוונית, שהייתה בראשיתה מקובעת למקום התיאטרון ולזמן חגיגות פולחן אליליות, תהליך הניידות של התיאטרון החל במאה הרביעית לפנה"ס על ידי אמני דיוניסוס. מופעי המימוס הם המשך של תהליך ההתניידות.
במאה השלישית לפני הספירה ואילך עברו מופעי להקות דיוניסוס תרגום לרומאית על ידי אמנים רומיים דו-לשוניים.
בניגוד ליוון בה נחשבה הקומדיה לתרבות גבוהה ולא ערבו בה מופעים אחרים, המימוס היה חלק ממכלול של מופעים שכללו מרוצים, אתלטיקה, מופעי שחקנים עם מסכות-אטלנה, קרבות אדם מול חיה עד מוות- לודר, בלט מים, וכן "קטעים נבחרים" מקומדיות יווניות שברומא הרשו לעצמם לפרק לחלקים. במימוס היו גם יסודות אלתוריים.
בניגוד ליוון ברומא מעמדם של השחקנים היה נמוך, חלקם היו עבדים משוחררים, כמו כן השתתפו במופע נשים דבר שלא היה מקובל בתיאטרון היווני.
במאה הראשונה לפני הספירה עלה מעמדו של המימוס בזכות מחברים שנתנו לו לבוש ספרותי.
דעת חכמי ישראל על המימוס.
חכמי ישראל התנגדו לתיאטרון הרומי בכלל ולמימוס בפרט. הם ציינו שיש בו זנות ועבודת אלילים וגם תיאטרון שאין בו את אלו בצורה ישירה יש בו משום מושב לצים וחוקות הגויים. יוספוס פלביוס מתאר שיחה בין הורדוס לזקני היהודים בה ניסה לשכנעם לבוא לתיאטרון שאין בו עבודת אלילים, אך הם סירבו ואמרו שלא הורגלו בכך אבותם.
כמו כן הצביעו חז"ל על יסודות אנטישמיים במופעי המימוס, כגון לעג לעושרם או עניותם של היהודים מצד שני ריש לקיש מצא טוב במופעי המימוס ואמר:
הכנסייה והמימוס.
טרטוליאנוס, תאולוג נוצרי קדום, הזהיר שיש בהם עבודת אלילים, שכרות ופריצות. הכנסייה לחמה נגד מופעי המימוס ומופעים פגאניים אחרים, אך הצליחה לאוסרם רק באמצע המאה השישית במזרח האימפריה הרומית ובמערבה באמצע המאה השביעית.
השפעות המימוס על אמנות מאוחרת.
ענף הפנטומימה שנקרא בתחילתו פנטומימוס צמח מתוך מופעי המימוס. ליצן הפנטומימה בעל הפנים העצובות-פיירו הצרפתי והמוקיונים השוטים של ימי הביניים הם צאצאיו של המימוס. מהם נולד ארלקינו של הקומדיה דל ארטה ופולצינלה. משתה השוטים של ימי הביניים היה חגיגה של פריקת עול בסגנון מופעי מימוס. פרדריק בוסי ציין את דון קישוט כדמות המושפעת מליצני המימוס. הדמויות במחזה מחכים לגודו הן סוג של מוקיונים בעלי אפיוני מימוס.
כמו כן נוהגין לציין את דמויות הסיטקום כגון ארצ'י באנקר ודומיהם כמושפעים מדמויות מימוס בהיותם דמויות בעלות חסרונות מובלטים, שלא משתנות.
זוהר ישראל
זוהר ישראל (נולד ב-10 בינואר 1975) הוא עיתונאי, שחקן, מגיש ועורך בטלוויזיה.
ביוגרפיה.
זוהר ישראל החל ב-2000 ככתב במקומון "זמן השרון" של מעריב. ב-2002 הגיש את פינת הספורט במהדורת החדשות המקומיות של ערוצי זהב וב-2003 עבר להגיש את מהדורת החדשות המקומיות "חדשות היום".
בשנים 2003-2004 שימש ככתב תקשורת באתר ynet. באוקטובר 2004 הצטרף למערכת התוכנית ערב טוב עם גיא פינס, שם שימש עורך ומגיש פינת חדשות חוץ, וכן כתב שטח.
ב-2009 הגיש את תוכנית הבוקר של ערוץ 10 לצד אפרת רייטן, דן מנו ואורלי לוי-אבוקסיס. באותה שנה הצטרף ל"רדיו לב המדינה" כעורך ומגיש התוכנית היומית "תחת שמי ים התיכון" לצד מרינה קבישר ומאוחר יותר לצד קארין כהן.
ב-2010 הגיש את מגזין חדשות הבידור "Y בערב" לצד אילנה ברקוביץ' ויעל גולדמן. ב-2011 הנחה את "היכל התהילה" בערוץ 24 לצד עינת ארליך.
בשנת 2012 הגיש באתר Mako יחד עם ליהיא גרינר וגואל פינטו את העונה השנייה של התוכנית "אחי נדבר בבית", אשר ליוותה את העונה הרביעית של תוכנית המציאות "האח הגדול".
ב-2013 היה חבר פאנל בעונה הראשונה של "הדיבור" עם אלירז שדה בערוץ 24. והיה חבר פאנל בתוכנית הבוקר "מה אתם אומרים" עם חיים אתגר בערוץ 2.
ישראל בוגר קורס "משחק מול מצלמה" אצל אריק לובצקי. בתחום המשחק הופיע בתפקיד אורח מתמשך ב"האלופה" (2006) בתור ירון שטמפלר, כדורגלן שנשכר לשבור לסער פדידה (יהודה לוי) את הרגל. כמו כן הופיע בתפקיד אורח ב"חצויה" (2009) ובשתי העונות של "דובדבני וקובץ'" בערוץ 2 (2012, 2013).
ישראל גם עורך ובמאי סרטי "מאחורי הקלעים" עבור סרטי יונייטד קינג.
בשנת 2000 זכה במקום ראשון בתחרות התסריטים של קרן על שם מיקי אלבין על סרט קצר.
בנוסף, מאז 2010 משמש ככתב, עורך ובעל טור דעה באתר mako.
בשנת 1997 השתתף בשעשועון "גלגל המזל" וזכה ברכב.
זוהר ישראל מתגורר בתל אביב, נשוי לעדי מרמור מאז פברואר 2011, אב לבן בשם נועם ובת בשם אנה.
Apache Subversion
Subversion (בשמה המלא באנגלית: Apache Subversion, ידועה גם כ־svn, כשם הפקודה המקובלת שלה) היא תוכנה חופשית לניהול גרסאות מסוג שרת–לקוח המופצת לפי כללי רישיון אפאצ'י. היא פותחה במקור כדי לשמש תחליף למערכת התואמת הנפוצה CVS.
מערכת סאבוורז'ן ירשה את מקומה של CVS כמערכת ניהול תצורה הנפוצה ביותר בקרב מיזמי תוכנה חופשית אם כי בהמשך מקומה נתפס בעיקר על ידי מערכות ניהול תצורה מבוזרות, כגון גיט.
מונדובאסקט 2014
מאיר דב רכניצר
הרב מאיר דב (רב בערל) רכניצר (נולד י"ב באייר תשי"ח, 2 במאי 1958) הוא ראש ישיבת בעלז "אהל יהושע" בחיפה, ורב קהילת בעלז המקומית.
ביוגרפיה.
נולד בירושלים לשמעון יצחק רכניצר, יוצא פראונקירכן שבאוסטריה, תלמידו של מהרי"צ דושינסקי. למד במוסדות החינוך של חסידות בעלז בירושלים. נישא לחנה לבית בלזם, נכדת הרב מנחם מנדל למברגר שהיה רבה של טיסה פולגר.
מאז נישואיו מתגורר בחיפה בסמוך להורי אשתו. אחר נישואיו למד בכולל של הרב יואל קלופט. בהמלצת חברו לכולל, הרב שאול אלתר, מונה לכהן כר"מ בישיבת אור שמחה של חסידות גור בעיר. הוא היה לתלמיד של ראש הישיבה, הרב מנחם מנדל שפרן.
כיהן כשנתיים כר"מ בישיבת בעלזא בבני ברק. עם פתיחת ישיבת בעלז בראשון לציון בסוף שנת תשנ"ד, מונה לר"מ. כעבור שנתיים, הועמד בראש ישיבת בעלז "אהל יהושע" בחיפה שנפתחה אז. הוא מונה גם לרב ודיין בקהילת בעלז בעיר.
הרב רכניצר מדגיש את הלימוד העיוני ומחנך את תלמידיו להמשיך בלימודי העיון גם לאחר נישואיהם. הוא מרבה להדריך את תלמידיו בצורת הלימוד.
הוא מפעיל רשת כוללים עולמית לאברכים נשואים שלומדים בשיטת הלימוד המיוחדת של הישיבה.
הוא מוסר גם שיחת חסידות מדי שבוע בישיבה וכן שיעור בשפת אמת לקבוצת בחורים. בשיעוריו הוא מרבה להביא מושגים מתחום הקבלה וציטוטים מספר הזוהר.
הרב מתאפיין באהבתו הרבה לתלמידיו וכן אהבתם אליו, תלמידיו הגדולים מכונים בפי החסידים "בערליסטים".
האדמו"ר מבעלז מינהו להדריך את נכדו הבכור, הרב שלום רוקח.
לרב רכניצר 12 ילדים. בנו הרב משה נטע מכהן כראש כולל של מוסדות "אור הרשב"י" במירון. בתו אסתר, היא כלתו של הרב יעקב גרינוולד, דיין בבד"ץ מחזיקי הדת, רב בית הכנסת קהילות יעקב בבני ברק, וראש כולל עיון בבני ברק. בת נוספת נשואה לרב ישראל אהרן למברגר, בנו של רבי מנדל ממאקווא ירושלים. בתו שפרה לאה, נשואה לאברהם שמואל צבי רוקח, בנו של הרב אהרן מרדכי רוקח בנו של האדמו"ר מבעלזא.
אחיו הרב יונה, ראש ישיבת צ'רנוביל. אחיו הרב יוסף צבי, דומ"ץ בבית הכנסת "בית פנחס" של חסידי בעלזא באשדוד ור"מ בישיבה של חסידי בעלזא בבני ברק.
מגדל ביקמן
וילי וורקמן
וילי וורקמן (באנגלית: Willy Workman, נולד ב-14 במרץ 1990) הוא כדורסלן ישראלי-אמריקאי שמשחק בעמדת הסמול פורוורד במכבי עירוני רעננה מהליגה הלאומית בכדורסל.
קריירה.
וורקמן התחיל את דרכו כמקצוען במכללת אמהרסט מהליגה השלישית במכללות (NCAA3). בעונתו הרביעית והאחרונה במכללה זכה עמה באליפות וקלע בממוצע 12.2 נק' למשחק.
בקיץ 2013 חתם בקבוצת הפועל גליל עליון מהליגה הלאומית בכדורסל, ושיחק על משבצת מתאזרח בגלל היותו יהודי. וורקמן הציג יכולת טובה, וקלע 9.3 נקודות והוריד 5.5 ריבאונדים בממוצע למשחק, ואף זומן למשחק האולסטאר של הליגה הלאומית בכדורסל.
בקיץ 2014 חתם וורקמן לשתי עונות בקבוצת הפועל תל אביב מליגת העל בכדורסל אך עזב אחרי עונה אחת.
בתאריך 11 ביולי 2015 חתם במכבי אשדוד באר טוביה מליגת העל.
במהלך עונת 2015/2016 שיחק וורקמן 17.1 דקות וקלע 3.9 נקודות.
בקיץ 2016 חתם בקבוצת מכבי חיפה מליגת העל לשנתיים. לאחר שירד עם הקבוצה ליגה המשיך לשחק בליגה השנייה.
בקיץ 2018 האריך את חוזהו בשלוש עונות נוספות, ובתום העונה העפיל עם הקבוצה חזרה לליגה הראשונה.
באוגוסט 2020 חתם בהפועל חולון מליגת העל.
בעונת 2020/21 זכה עם הקבוצה באליפות הליגה הבלקנית לאחר ניצחון 75:91 על קבוצת אקדמיק פלובדיב.
ב-9 ביולי 2021, חתם וורקמן לעונה בהפועל ירושלים. ב-27 ביוני 2022 הודיעה הפועל ירושלים על שחרורו מהקבוצה.
ב-19 באוגוסט 2022 חתם וורקמן במכבי עירוני רעננה לעונה עם אופציה לעונה נוספת
חיים אישיים.
וורקמן נישא ב-2019.
המרכז לטניס בישראל - יפו
המרכז לטניס בישראל - יפו, הוא אחד מ-14 המרכזים ברחבי הארץ של המרכז לטניס בישראל.
היסטוריה.