ברוך סיימה את לימודיה לתואר ראשון באיור בשנת 2011 במסלול איור במחלקה לתקשורת חזותית בבצלאל. כבר במהלך לימודיה בבצלאל גיבשה את סגנונה הייחודי והמובחן. בשנת 2013 לימדה איור באוניברסיטת ליי (lehigh) בבית לחם, פנסילבניה שבארצות הברית.
ברוך סיפרה כי כבר בגיל חמש חוותה את הכישלון הראשון בתחום האומנות, אך לדבריה החוויה הזו דווקא חיזקה את הבנתה שאם היצירה שלה איכותית ומיוחדת, היא אינה זקוקה לאישור חיצוני לכך:
בשנת 2019 יצא לאור באנגלית ובעברית ספר הילדים היחיד באיורהּ, "אולי" מאת קובי ימאדה. הפרשנות שמעניקה היצירה לטקסט, שיוצרת סיפור מקביל המעמיק את היצירה, זכתה לשבחי הביקורת.
אופי היצירה.
לברוך סגנון עבודה ייחודי ומובחן כיוצרת. יצירתה מדויקת וריאליסטית, תוך ירידה לפרטי הפרטים של היצירה. בשונה מהיצירות המקובלות היום, בהשפעת הפלטפורמה הממוחשבת שלרוב מצמצמת את הקווים הדקים והמפורטים שהיו נהוגים בעבודת היד, ברוך משתמשת במברשת הדקה ביותר המדמה עבודה ידנית, ברזולוציות גבוהות מאוד. ברוך מתחברת לעבודה האינטנסיבית הזו על הפרטים הקטנים, ולדבריה הדבר שהיא הכי אוהבת לאייר הוא פרווה של בעלי חיים:
ברוך שואבת השראה מחפצים קטנים, גלויות ומכתבים ישנים, וגם מאוסף גדול של צעצועים שצברה, המעניקים לה השראה - כיוון שלדבריה
חיים פוגל
הרב חיים פוגל (נולד בשנת 1949) הוא יו"ר בית הרב קוק. יו"ר חבר הנאמנים של מכללת אורות ישראל באלקנה ומכללת מורשת יעקב ברחובות. יו"ר מרכז מורשת הרמב"ם. לשעבר רב מכללת אמונה ור"מ בישיבת ירושלים לצעירים. מתלמידי הרב צבי יהודה הכהן קוק והרב אברהם אלקנה כהנא שפירא. זוכה אות הנשיא לשנת תשע"ד.
ביוגרפיה.
נולד ברומניה ועלה בגיל שנה לפרדס חנה. בגיל התיכון למד בישיבה התיכונית באור עציון ובישיבה בני עקיבא בנתניה, ומשם המשיך למרכז הרב שם למד אצל רבותיו הרב צבי יהודה הכהן קוק והרב אברהם אלקנה כהנא שפירא. לאחר מכן החל לעסוק בחינוך במספר מקומות. בהקמת ההתיישבות ביהודה ושומרון היה שותף בגרעין אלון מורה.
שימש כר"מ בישיבת ירושלים לצעירים ובהמשך אף ניהל אותה. כיהן גם ראש ישיבת B.M.T לבני חו"ל, ונמנה עם מייסדי רשת נעם-צביה.
ייסד ועומד בראש הגרעין התורני בשכונת אושיות ברחובות מיסודן של ישיבת ההסדר ומכללת מורשת יעקב (היום חלק ממכללת אורות ישראל) הפועלות בעיר, ועל כך קיבל את אות הנשיא לשנת תשע"ד.
בנימוק הזכייה נכתב: "חברי הגרעין מתגוררים בשכונה מתוך רצון לחולל שינוי הוליסטי בשכונה ולהעצמתה, היכרות עמוקה זו היא המפתח להבנת הצרכים של האוכלוסייה המגוונת בשכונה, לעבודה משותפת עם התושבים תוך מתן ביטוי לרצונותיהם ויכולותיהם. כתוצאה מכך, פעילות הגרעין הביאה לירידה משמעותית ברמת הפשיעה בשכונה”.
כמו כן, ייסד את מדרשת נוגה ברחובות ואת מדרשת אורות הגליל בחצור הגלילית, מדרשה לטיולים באזורי גליל גולן וכרמל.
החל משנת תשע"ז מכהן כיו"ר בית הרב קוק.
נשוי לרות ומתגורר בגבעת מרדכי בירושלים. לזוג שלושה ילדים.
החל מאמצע תשפ"א משמש כמנכ"ל מכללת אורות ישראל.
מאונט (פירושונים)
יחסי הממלכה המאוחדת–הרפובליקה המרכז-אפריקאית
יחסי הממלכה המאוחדת–הרפובליקה המרכז-אפריקאית הם יחסי החוץ בין הממלכה המאוחדת לבין הרפובליקה המרכז-אפריקאית.
סקירה כללית.
שתי המדינות כוננו יחסים דיפלומטיים בשנת 1960, זמן קצר לאחר שהרפובליקה המרכז-אפריקאית קיבלה את עצמאותה מצרפת. ב-31 בדצמבר 2020, בעקבות הברקזיט, פרסמה בריטניה סנקציות נגד הרפובליקה המרכז-אפריקאית, כדי לעודד את ממשלת הרפובליקה לעמוד בהתחייבויותיה כלפי האו"ם, ולקדם את השלום, היציבות והביטחון של הרפובליקה המרכז-אפריקאית, וכן לחזק את זכויות האדם במדינה.
סאנדמן (סדרת טלוויזיה)
אגף השיקום במשרד הביטחון
אגף השיקום במשרד הביטחון הוא אגף במשרד הביטחון הישראלי, שמטרתו היא להעניק שירות לשיקום נכי צה"ל ולסייע לאלו להשתלב בחברה, הן בעזרת מתן שירותים סוציאלים, פסיכולוגים או כלכלים ובין אם בעזרת השתלבות בשוק העבודה הישראלי.
בישראל, אחד משני הגופים שמגדירים אחוזי נכות הוא אגף השיקום. אחוזי נכות שנקבעו האגף חייבים לנבוע מפגיעה שאדם עבר כששירת בכוחות הביטחון (או מהחמרת מצב שעבר בגלל מדיניות רפואית כושלת של האחראים עליו בכוחות הביטחון).
היסטוריה.
מעמדם של נכי צה"ל שונה ממעמדם של נכים אחרים וזאת מאחר שהם קיבלו את נכותם עקב שירותם בגופי הביטחון של מדינת ישראל, טרם הקמת מדינת ישראל עסקו וועדות הסוכנות היהודית בנושא זה, למעשה כבר מדצמבר 1924 פעלו גופים שמטרתם הייתה לשרת את נכי המחתרות העבריות. עם הקמת המוסדות הרשמיים התמסדה הפעילות למען נפגעי הקרבות, מעמדם נקבע בחוק ולצורך הטיפול בהם הוקם אגף מיוחד במשרד הביטחון - אגף השיקום. במהלך השנים הורחבה הגדרת הזכאות, ונוספו לה גם נפגעים של קהילת המודיעין, משטרת ישראל, שב"ס, משמר הכנסת ואף נכי המחתרות שפעלו בימי המנדט הבריטי טרם הקמת המדינה.
בנובמבר 2013 הציע חבר הכנסת, עפר שלח הצעת חוק פרטית שלפיה יצומצמם תקציב האגף, שעמד באותם ימים על יותר מ-5 מילארד שקלים. הצעתו של שלח הייתה להקשיח את תנאי הזכאות להכרה של חיילים כנכי צה"ל כך שרק חיילים שנפגעו בפעילות מבצעית יוכרו כנכי צה"ל. על אף שההצעה אושרה בוועדת השרים לענייני חקיקה נקטע תהליך קידום החוק בעקבות הקדמת הבחירות לכנסת העשרים. לטענתו של שלח, החוק היה אמור לחסוך למדינה 100 מיליון שקלים. שנתיים לאחר מכן אישרה ועדת השרים לענייני חקיקה הצעת חוק דומה, גם היא קודמה על ידי שלח. על פי ההצעה, אנשי מערכת הביטחון שנפגעו במהלך שירותם מפגיעות ומחלות "רגילות" לא יהיו זכאים לאותם תנאים שמקבלים חיילים שנפצעו במהלך פעילות מבצעית. עם זאת, אלו שלא יהיו יותר זכאים לתנאים שמקבלים נכי צה"ל יוכלו לקבל הכרה כנפגעי עבודה ויקבלו טיפול מותאם מהמוסד לביטוח לאומי. בסופו של דבר אושרה על ידי הכנסת.
במאי 2019 פורסם דו"ח של מבקר המדינה, יוסף שפירא. בדו"ח נבדקו השירותים הרפואיים שמעניק האגף לנכי צה"ל בתקופה שבין ספטמבר 2017 לאוגוסט 2018. על פי ממצא הדוח, בישראל קיים מחסור ברופאים מחוזיים של אגף השיקום וזאת לאור העובדה שהתקן של האגף בעניין רופאים מחוזים נקבע בשנות ה-90 של המאה ה-20 והוא כולל כ-21 משרות רופאים מחוזיים בלבד. בנוסף לכך, רק כ-58% מהמשרות באגף מאוישות. עוד עולה מהדו"ח, כי חוסר התיאום בין האגף לבין המוסד לביטוח לאומי פוגע בתהליך שיקום הנכים.
באפריל 2021 ולאחר שאיציק סעידיאן – הלום קרב הצית את עצמו במסגרת מחאת נכי צה"ל, הוחלט במשרד הביטחון לעשות רפורמה באגף השיקום. במאי 2021, אושרה מתקציב המדינה, הרפורמה "נפש אחת", שתכלול את שיפור איכות השירות לנכי צה"ל, להלומי קרב ולנפגעי פוסט טראומה, למימוש זכויותיהם וטיפול בנושאים שטרם טופלו עד כה.
בין ראשי האגף: יוסף גוריון (1948–1951) אריה פינק (1968-1990), אורן צ'יקו, גד דובב (2001–2005), רוני מורנו (2005-2008), יקותיאל מור (2009-2011), משה צין (2011-2017), חזי משיטה (2017-2021), לימור לוריא (מיולי 2021).
רוני דורה
רוני דורה (נולד ב-29 במרץ 1954) הוא מאמן כדורגל ישראלי.
קריירה.
רוני דורה נולד במצרים ועלה עם משפחתו לארץ בגיל צעיר. משפחתו התיישבה בקריית חיים ודורה החל את דרכו בגיל 6 בקבוצת הילדים של הפועל קריית חיים המקומית. הוא התבלט יחסית כשחקן צעיר ומבטיח, עלה לבוגרים כבר בגיל 15 ואף נמנה עם סגל נבחרת הנוער של ישראל. לאחר פירוקה של קריית חיים, דורה עבר להפועל קריית אתא שעלתה זה מכבר לליגה א'. הוא המשיך להצטיין והיה מועמד להצטרף לקבוצות הבכירות של האזור, הפועל חיפה ומכבי חיפה, אבל חלומו לשחק בליגה הלאומית (הבכירה דאז) לא התגשם, כיוון שהוא נאלץ לפרוש בגיל צעיר בעקבות פציעה קשה בקרסול.
לאחר הפרישה, החל דורה לאמן את קבוצת הנוער של הפועל קריית חיים ובהמשך את קבוצת הבוגרים הפועל "הצעיר" קריית חיים שהמשיכה את דרכה. ב-1982 הוא עבר לאמן במחלקת הנוער של הפועל חיפה. הישגו הבולט היה העפלה של הקבוצה תחת הדרכתו לגמר גבי המדינה לנוער. אחד הכישרונות הבולטים שצמחו בתקופתו בקבוצת הנוער, היה אחיינו ושחקן נבחרת ישראל לימים, טל בנין. ב-1984, לאחר עלייתה של הפועל חיפה לליגה הלאומית (הבכירה דאז), מונה דורה לעוזר המאמן של אהרון גרשגורן בקבוצה הבוגרת. ביחד הם הובילו את הקבוצה לעונה המוצלחת ביותר בשנות ה-80 שהסתיימה במקום החמישי בליגה. בעקבות הצלחתו דורה מונה למאמן בהפועל עכו מהליגה הארצית.
בעכו שיחקו תחת הדרכתו מספר שחקנים בולטים של הפועל חיפה לשעבר לתקופה זו: דוד חלפון, אלי בן אמו, יצחק בוזורגי וגיורא אנטמן. בינתיים, ירדה הפועל חיפה פעם נוספת ושתי הקבוצות נפגשו בגמר גביע הטוטו לליגת המשנה של 1987, בו נוצחה קבוצתו של דורה. בעונת 1987/1988, דורה מונה למחליפו של יצחק אנגלנדר בהפועל חיפה, שפוטר לאחר 8 מחזורים בלבד. דורה, בעונתו הראשונה כמאמן ראשי של הפועל חיפה, סיגל לקבוצה סגנון הגנתי יחסית והשיג רצף של 12 משחקים ללא הפסד. הקבוצה מיעטה לספוג והתייצבה במקום השני במשך רוב העונה, אבל כשלה במשחקי הפלייאוף העליון והחמיצה את העלייה לליגה הבכירה במחזור האחרון. טל בנין הצעיר שעלה מהנוער היה תגלית העונה ודורה שהיה מקורב אליו נקלע לניגוד עניינים בשל רצונו של בנין להשתחרר מהפועל חיפה ולשחק בליגה הלאומית.