המועדון שיחק לסירוגין בליגה השנייה ובליגה הראשונה מעונת 1992 ועד עונת 2008. בעונת 2004 הגיע לשמינית גמר הגביע האיסלנדי והפסיד לקבוצת איי. בי. וי. בסוף עונת 2008 הגיע למקום השני בליגה השנייה ועלה לליגת העל האיסלנדית. המועדון משחק ברציפות בליגת העל האיסלנדית מעונת 2009.
בעונות 2012, 2013 הגיע לגמר הגביע האיסלנדי והפסיד לקבוצות קיי. אר. רייקיאוויק ופראם רייקיאוויק, בהתאמה. בעונת 2013 הגיע לחצי גמר גביע הליגה האיסלנדית והפסיד לקבוצת ואלור.
הקבוצה סיימה את הליגה בעונת 2013 במקום השלישי ובעקבות כך שיחקה בפעם הראשונה במפעלים האירופאים במסגרת שלב המוקדמות של הליגה האירופית בעונת . בסיבוב המוקדמות הראשון ניצחה את קבוצת בנגור סיטי מויילס. בסיבוב המוקדמות השני ניצחה את קבוצת מאת'רוול. בסיבוב המוקדמות השלישי ניצחה את קבוצת לך פוזנן. בשלב הפליי אוף הפסידה לקבוצת אינטר מילאנו והודחה מהטורניר.
בעונת 2014 הגיעה לרבע גמר גביע הליגה האיסלנדית וזכתה בפעם הראשונה באליפות איסלנד. בעקבות זכייתה באליפות הקבוצה שיחקה במוקדמות ליגת האלופות בעונת 2016/2015. בסיבוב המוקדמות השני הפסידה לקבוצת סלטיק והודחה מהטורניר.
אקריסיוס
אקריסיוס (ביוונית עתיקה: Ἀκρίσιος) היה מלך ארגוס על פי המיתולוגיה היוונית. לפי האגדה, הוא היה בנם של אבאס ואגליה (אוקליאה), נכדו של לינסאוס, נינו של דנאוס, ואחיו התאום של פרואטוס, שנאמר עליהם כי רבו ברחם אימם.
לאחר מות אביו, אקריסיוס גירש את פרואטוס מנחלתו, אך פרוטאוס חזר לאחר שזכה לתמיכה מאביה של אשתו, לובטוס מליקיה. אקריסיוס נאלץ לחלוק איתו את הממלכה, לכן העניק לו את טירינס ושמר לעצמו את ארגוס.
במחזה אורסטס מאת אוריפידס, נכתב כי אקריסיוס היה מייסד האמפיקטיונה של דלפי. עם זאת, סטראבון טען שהאמפיקטיונה קדמה לתקופתו של אקריסיוס, אך הוא היה מי שתיקן את הערים שלקחו חלק במועצה.
אקריסיוס ופרסאוס.
אקריסיוס היה מאוכזב מכך שלא היה לו יורש עצר, הוא פנה לאורקל ושאל האם זה ישתנה. האורקל סיפר לו שיום אחד הוא ייהרג על ידי בנה של בתו דנאה. באותו זמן היא הייתה עדיין חסרת ילדים, ולכן החליט אקריסיוס לנעול אותה בחדר אטום מברזל, הנמצא במגדל, במטרה לשמור עליה כך. אולם זאוס בא אליה בצורה של גשם של זהב, ועיבר אותה. לאחר זמן קצר, ילדם פרסאוס נולד.
אקריסיוס לא שמח על כך, אולם כיוון שלא רצה להעלות עליו את זעם האלים, החליט לא להרוג את בתו ונכדו אלא לשלח אותם על פני הים בתוך קופסת עץ. הם נשטפו לחוף של האי סריפוס, שם הם נלקחו על ידי דיקטיס, אחיו של המלך פולידקטס, אשר גידל את הילד עד בגרותו. לאחר זמן מה פולידקטס התאהב בדנאה ורצה להעלים את פרסאוס. לכן הוא תכנן תוכנית - לשלוח את פרסאוס למשימת התאבדות.
כאשר חזר פרסאוס לסריפוס, וגילה שאמו הייתה נתונה להתעללות מצדו של פולידקטס, הרגו, והמליך את דיקטיס למלך. לאחר מכן, החזיר פרסאוס את האביזרים שקיבל מהאלים, ונתן את ראשה של מדוזה כמתנה לאתנה. בדרכו חזרה למולדתו ארגוס פגש את אקריסיוס, והרגו בטעות בכידונו, ובכך מילא את נבואת האורקל לאקריסיוס. מבויש מדי מכדי לחזור לארגוס, נתן פרסאוס את הממלכה למגפנטס בנו של פרואטוס (אחיו של אקריסיוס) ונטל את השלטון בממלכת הטירינס.
אולם ספורט צאלים אילת
אולם ספורט צאלים נמצא בשכונת צאלים בצפון מערב העיר אילת, למרגלות הרי אילת ובצמוד לבית הספר צאלים. שטחו מסתכם בכ - 2,000 מ"ר בשתי קומות. בקומה העליונה נמצאת הזירה המרכזית, במה לאירועים ויציעי הקהל ובקומה התחתונה הוקמו מכון כושר, מלתחות, שירותים וחדרי מכונות. עלותו של המבנה הסתכמה בכ-13 מיליון ש"ח והמימון להקמתו הגיע ממפעל הפיס. האולם תוכנן על ידי האדריכל מוטי בודק והקמתו הסתיימה בספטמבר 2013. המבנה ידוע באדריכלות הייחודית שלו, הכוללת צורה ייחודית ושיטות בניה חסכוניות.
אדריכלות.
עיצוב המבנה.
צורתו האליפטית של המבנה מזכירה קליפת ביצה הקטומה בצידה הצפוני והמערבי על ידי קירות מסך, החושפים את פנים החלל אל מפלס הרחוב, והיא נגזרת ממיקומו של האולם בפינתו הצפון מערבית של מגרש בית הספר. מעטפת האולם מורכבת מקשתות של קורות פלדה בגדלים שונים התומכות מילואה של תבניות פח ועץ, שכבות איטום ובידוד אקוסטי ותרמי וחיפוי חיצוני מלוחות אלומיניום אדומים.
קונסטרוקציה.
קורות הפלדה הקשתיות שגובהן 50 ס"מ בלבד מעבירות את העומסים והכוחות לבסיס המבנה ומקטינות באופן משמעותי את הגובה הסטטי הנדרש ואת עובייה של מעטפת המבנה שעקב שכבת האוויר הכלואה בתוכה מספקת בידוד תרמי מעולה. עקב כך משוחררת המעטפת הפנימית מהאגדים המגושמים הנדרשים בדרך כלל למפתחים כאלה, ויחד עם הטמעתם של גופי התאורה בתוך חלל המעטפת והסטת מיקומן של יחידות מיזוג האוויר למרתפי הבניין, מתקבל באולם המרכזי חלל ייחודי בעל איכויות יוצאות דופן. בצידו המערבי של הבניין משתפלת המעטפת עד לקומה התחתונה וחושפת מעבר רחב המוביל למכון הכושר ולחדרי השירות ופתוח לחצר פנימית.
פיתוח בר-קיימא וחסכון באנרגיה.
יחידות מיזוג האוויר הנמצאות בקומת המסד של המבנה ממזגות את חלל האולם באמצעות 12 תעלות אנכיות עגולות המגיעות עד לגובה המינימלי הנדרש בו נמצאים הצופים ביציע העליון ולא מעבר לכך, ובכך צומצמה באופן משמעותי צריכת האנרגיה הנדרשת למיזוג המבנה. האוויר החם עולה באופן טבעי לחלקו העליון של הבניין ונפלט דרך עשרות הפתחים העגולים המשמשים גם להכנסת תאורה טבעית ולשחרור עשן בעת הצורך.
שיטת הבנייה המתועשת שחסכה את הצורך בהקמה ופירוק של תבניות ופיגומים, הביאה בעקבות זאת לחסכון רב בעלויות העבודה ובתפעול האתר, ולצמצום משמעותי ברמות הרעש וזיהום האוויר הנגרמים בתהליכי הבנייה הקונבנציונלית.
משפט גלפנד-נאימרק
באנליזה פונקציונלית, משפט גלפנד-נאימרק מציג אלגברות סי כוכב כאלגברות של אופרטורים חסומים על מרחב הילברט, ומתאר את כל ההצגות האלה עבור אלגברות בנך עם אינוולוציה.
הצגות אופרטוריות וסימטריות.
מורפיזם של אלגברות בנך עם אינוולוציה הוא הומומורפיזם רציף של אלגברות, שמתחלף עם פעולת האינוולוציה. דוגמה חשובה לאלגברת בנך עם אינוולוציה היא אלגברת האופרטורים החסומים על מרחב הילברט כלשהו, שבה הנורמה היא הנורמה האופרטורית והאינוולוציה נתונה על ידי העתקת אופרטור לאופרטור הצמוד (אכן, אנחנו עובדים מעל מרחב הילברט).
הצגה אופרטורית של אלגברת בנך היא מורפיזם ממנה אל אלגברת האופרטורים החסומים על מרחב הילברט כלשהו. כשרוצים להדגיש שמדובר בקטגוריה של אלגברות בנך עם אינוולוציה, וממילא על המורפיזמים להתחלף עם פעולת האינוולוציה, מכנים הצגה כזאת הצגה סימטרית. כרגיל, הצגה נאמנה היא כזו שגרעינה אפס, והצגות על מרחבי הילברט שונים נקראות שקולות אם ישנו איזומורפיזם של מרחבי הילברט המעתיק את האופרטור שמתאימה הצגה אחת לאבר, לאופרטור שמתאימה לו ההצגה השנייה.
שאלות טבעיות הן, אפוא, האם לכל אלגברת סי כוכב יש הצגה סימטרית נאמנה, וכיצד ניתן להבין הצגות סימטריות של אלגברות בנך עם אינוולוציות. על שאלות אלה משיב משפט גלפנד-נאימרק.
מרדכי מיכאלי
מרדכי מיכאלי (נולד בשם: מרדכי פריזנט; י"ז בתמוז ה'תרנ"ד, 21 בספטמבר 1894 — י"ט באדר ב' ה'תשי"ז, 22 במרץ 1957) היה איש רוח, מחנך, פדגוג וסופר עברי.
מיכאלי עלה לארץ ישראל ב-1914 והתיישב בירושלים. למד בבית המדרש למורים העברי והיה ממסיימי המחזור הראשון של האוניברסיטה העברית. היה מורה בבית ספר תחכמוני וערך שם את עיתון התלמידים "חברנו" עד מותו. לאורך השנים כתב 65 אגדות ומעשיות בלשון מקראית. שלמה שפאן כתב על יצירתו: . נוסף על כך פרסם מיכאלי מספר מונוגרפיות של הוגים יהודיים וציוניים ומסה פדגוגית אחת.
ביוגרפיה.
האימפריה הרוסית: 1914 - 1894.
מרדכי פריזנט נולד בעיירה דונייבצי במחוז פודוליה באימפריה הרוסית. הוא היה הבן השישי מתוך שמונת ילדיהם של ישעיהו ופייגה. דודו היה המשורר והמתרגם אברהם רוזן (רוזנצוויג) (1889-1974). המשפחה חיה בכפר, הסמוך לעיר. אביו היה סוחר ממשפחה מקורבת לצאר, שירד מנכסיו. אמו הייתה עקרת בית, ונפטרה כשהיה ילד קטן. בעקבות המצב הקשה בביתו, הוא עבר להתגורר בבית סבתו בעיר.
גדל במשפחה יהודית מסורתית, ובילדותו קיבל חינוך תורני בחדר. כאשר לא היה לו הכסף לשלם את דמי-הנסיעה, דבר שהיה קורה לעיתים קרובות, הוא היה נאלץ ללכת ברגל, מרחק של 7–8 קילומטרים, זאת רק על מנת לקבל חינוך יהודי דתי. כשהיה בן 15, המצב של אביו התדרדר, והוא נאלץ להפסיק את לימודיו בחדר. אף על פי שלא קיבל תמורה, אחד ממוריו המשיך ללמד אותו את התורה שבעל-פה. בתקופה זו, פריזנט הקדיש את עצמו לקריאת הספרות העברית החדשה, בנוסף להתעמקותו בתנ"ך ובאגדות עין יעקב. בתקופת נעוריו, כתב מספר אגדות ומעשיות אותן פרסם לעיתים בעיתוני ילדים. בנוסף הוציא ביחד עם חבריו בגיל 17 קובץ ספרותי לנער בשם "בגינה".
בשנות התבגרותו חי ופעל בסביבה ציונית, דבר שתרם לשאיפתו לחיות בארץ ישראל. ב-1914, בגיל 20, עלה לארץ ישראל, שהייתה בתקופה זו תחת השלטון העות'מאני.
ארץ ישראל: 1957 - 1914.
כשעלה לארץ, פריזנט השתקע בירושלים ושאף לחנך את הנוער לצד עבודתו הספרותית. לכן, הוא למד בבית המדרש למורים. בתקופה זו, של מלחמת השפות התחשלה אהבתו לעברית, ואף עברת את שמו ל"מיכאלי". בהדרכת מורים כמו אליעזר מאיר ליפשיץ ודוד ילין התעמקה אהבתו לתורה ולתרבות ישראל. במלחמת העולם הראשונה שירת בצבא העות'מאני והגיע אף לקצונה. מיכאלי הזדעזע מזוועות המלחמה ולכן הסתיר תקופה זו ממשפחתו ומחבריו. לאחר סיום המלחמה הוא גמר את חוק לימודיו ועבר לשמש כמורה בבית הספר תחכמוני בירושלים.