"המרוקאי האחרון" הוא ספר המשך ל"נערה בחולצה כחולה" שסיפר על אהבתו הנכזבת של יונתן מרציאנו לנורית סתיו, הנערה שנטשה אותו במצוות אביה שלא רצה שהיא תתחתן עם עולה חדש ממרוקו. בספר שני הצעירים נפגשים כעבור שנים כלוחמים על זחל קשר בסיני של מלחמת ששת הימים בו נמצאים חיילים מכל שכבות החברה הישראלית ויחסי השניים נבחנים מחדש כשהם בוגרים, חופשיים מלחצי המשפחה, אבל נתונים בלחצים מסוג אחר. הספר הוא יומן מלחמה שנכתב על ידי חייל ישראלי ממוצא מרוקאי שמוצא את עצמו בזחל החפ"ק במלחמת ששת הימים עם חיילים בעלי רקע חברתי ותרבותי שונה וכך הסיפור הופך מסיפור אישי לסיפורה של החברה הישראלית על כל עדותיה ושבטיה.
לעיון נוסף מאמרים ובקורות נבחרים.
על "מלך מרוקאי"
על "בוזמימה"
על "1948"
על "המהלכים על המים"
על "הולכת עם כמון חוזרת עם זעתר"
על "אישה עם שלושה שדיים- נשים בקולנוע של FELLINI"
על "חתונה בכותל"
על "הדרך לירושלים"
על מכלול יצירתו של בן שמחון
קישורים חיצוניים.
על הספר "המרוקאי האחרון"
על הספר "אישה עם שלושה שדיים: הנשים בקולנוע של Fellini"
קטעים מהספר "הולכת עם כמון חוזרת עם זעתר"
על הספר "פנטזיה מרוקאית"
הברירה הטבעית / 'מלך מרוקאי' 1980
מאמרים של בן-שמחון
קטע מסרט של גבריאל בן-שמחון
סיפור קצר: פנחס שדה בתל אביב
רקדנית בטן
סמורגסבורד
החלפה חמה
החלפה חמה (מאנגלית "Hot Swap" או "Hot Plugging") היא החלפה של רכיבים בתוך מערכת מסוימת, בזמן שהמערכת פועלת, וללא הפרעה משמעותית לפעולות המערכת שלא תלויות ברכיב המוחלף. דוגמה מוכרת ליכולת להחלפה חמה היא חיבור וניתוק אמצעי USB ממחשב - מבלי לבצע אתחול למחשב כולו.
החלפה חמה שימושית במיוחד כאשר יש צורך לבצע שינויים בתצורת המערכת - בזמן שהיא פועלת ומבלי להפריע לשאר פעולתה. הסיבות לכך יכולות להיות:
מערכת עם יכולת החלפה חמה, יכולה להיות מתוכננת מראש עם יכולת לשמר את פעולתה גם בזמן החלפה חמה, בין אם באמצעות יתירות של רכיבים או העברת תפקודים לרכיבים אחרים. לדוגמה, מערכי RAID מאפשרים החלפה חמה של דיסק קשיח שהתקלקל, והכנסה של כונן חדש במקומו - וזאת מבלי להפריע לפעולת המחשב. הכונן החדש יתחיל להיות חלק מה-RAID בצורה אוטומטית, או על פי פקודה של המפעיל. דוגמה נוספת היא מערכות שיש להן ספקי כוח מודולריים הניתנים להחלפה חמה. במערכות אלו, ניתן לנתק את אחד מספקי הכוח ולהחליפו בספק אחר, ובזמן ההחלפה המערכת תפעל באמצעות ספק כוח אחר, אשר מספק את כל צורכי המערכת. כאמור, מערכות עם יכולת החלפה חמה, צריכות להיות מתוכננות לכך מראש, ולתמוך בכל השלבים של ההוצאה וההכנסה של הרכיב המוחלף, ואין הכרח שהמערכת תתמוך ביכולת החלפה חמה לכלל מרכיביה.
Hot swap
כדורגל רוסי
הכדורגל הרוסי
הכדורגל ברוסיה
א&quot;מ הברמן
יחידת האחזקה האווירית
מלנקי
קודקס נפוליאון
פתיליה
ס.ע.ר
ס.ע.ר (באנגלית: Salanter Akiba Riverdale ובקיצור S.A.R) הוא בית ספר פרטי יהודי-אורותודקסי-מודרני שממוקם בשכונת ריברדייל ברובע הברונקס שבניו יורק, ארצות הברית.
ס.ע.ר מחולק לבית ספר יסודי הכולל את כיתות א' עד ח' ולבית ספר התיכון, בו נכללות כיתות ט' עד יב'.
תיכון ס.ע.ר.
בית ספר התיכון של ס.ע.ר הוקם בשנת 2003, מכיל כ-400 תלמידים, כ-70 מורים והוא מעורב (בנים ובנות לומדים יחד). התלמידים באים ממשפחות המזוהות עם זרם האורתודוקסים המודרניים (Modern Orthodox) אשר גרים בניו יורק, בניו ג'רזי ובקונטיקט.
בית הספר מנוהל על ידי הרב נפתלי הרצשטרק שהגה והוציא לפועל את רעיון הקמת בית הספר. בנוסף, על צוות ההנהלה נמנים הרב ג'ון קרול (סגן המנהל) והגברת ננסי לריא.
הקשר לארץ ישראל.
בית הספר מחנך את תלמידיו לאהבת ארץ ישראל וחיזוק הקשר לארץ. למעלה מ-90 אחוזים ממסיימי כיתה י"ב מגיעים לישראל לשנה למסגרות שונות: ישיבות, מדרשות, התנדבויות ועוד. תלמידי ס.ע.ר נוטלים חלק פעיל בכינוסי תמיכה בישראל דוגמת: כינוס איפא"ק, הפגנות תמיכה במדיניות ישראל ועוד. בנוסף, מקפידים התלמידים לומר בכל בוקר את התפילה לחיילי צה"ל. כחלק מהזיקה שבין בית הספר לישראל, מכיל בית הספר בית מדרש הפועל מטעם ארגון תורה מציון בשיתוף עם בני עקיבא עולמי, הסוכנות היהודית וישיבה אוניברסיטה בית המדרש המורכב מרב לצד בחורות ובחורים ישראלים. תפקידם הוא להעביר חומרי יהדות שונים ובנוסף להעביר לתלמידים פעילויות ציוניות ועדכונים על הנעשה בארץ ישראל.
פעילויות מעבר ללימודים.
בית הספר שם דגש מיוחד גם על תכנים שאינם קשורים באופן ישיר לתוכנית הלימודים. במסגרת זאת, מפעיל בית הספר חוגים ומועדונים רבים אליהם זכאי כל תלמיד להצטרף. להלן חלק מן הנושאים בהם עוסקים החוגים: ירחון בית ספרי, מתמטיקה, GAAC (Global Awareness and Action Committee's), דרמה, כתיבה יוצרת, ספרים, להקה, תרבות הדיון (Debating) קולנוע, פוליטיקה, השקעות, ישראל, בישול, צילום, אומנות ועוד. בדרך זו, חותר בית הספר לפתח יכולות וכישורים אלו אצל התלמידים.
בנוסף, תחום הספורט מפותח מאוד בס.ע.ר ורבים מן התלמידים משתייכים לקבוצות הספורט השונות של בית הספר. לס.ע.ר ישנם קבוצות ספורט בסוגי הספורט הבאים: כדורגל, כדורסל, טניס, בייסבול, כדורעף, באולינג, סופטבול.
כל קבוצות הספורט מתחרות בליגה המורכבת ממספר בתי ספר יהודיים הממוקמים במרחב המטרופולין של ניו יורק. קבוצות הספורט של ס.ע.ר זכו באליפויות הבאות: קבוצת הכדורסל הבנים בשנת 2005-2006. קבוצת הכדורגל בנות בשנת 2007. קבוצת הכדורסל בנים בשנת 2008. קבוצת הכדורגל בנות בשנת 2008.
בריכת הקשתות
בריכת הקשתות היא בריכה תת-קרקעית לאגירת מים השוכנת בצפון העיר רמלה ואשר נחפרה בתקופתו של הארון א-רשיד (763–809), הח'ליף החמישי מבית עבאס. הבריכה היא חלק ממאגרי המים שנבנו בתקופת בית עבאס, והיא נודעה גם בשמות "בריכת העיזים", "בריכת הבת הכופרת" ו"בריכת הלנה". השם בריכת הקשתות הוענק לראשונה בשנת 1961, עם פתיחת האתר לביקורי תיירים. כיום האתר מהווה מוקד תיירות כאשר ניתן בתשלום לשכור סירה ולשוט במאגר.
מבנה הבריכה הושלם בשנת 789, וזאת על-פי כתובת בערבית שנמצאת בכניסה אליה:
הבריכה היא המבנה היחידי בארץ ישראל שניתן לשייכו באופן וודאי לתקופה העבאסית. שטח הבריכה הוא כחצי דונם, וגובה תקרתה כתשעה מטרים. עומקה מגיע למטר בודד ונפחה הוא כ-5,700 מ"ק (בדומה לשלושת מאגרי המים שליד המסגד הלבן בעיר, שנפחם ביחד עומד על כ-6,000 מ"ק). הבריכה הוארה בעזרת פתחים בתקרתה, ששימשו גם להורדת דליי מים לשאיבה. הגג נתמך על ידי שלושה טורי עמודים. בכל טור חמישה עמודים, ובין כל זוג עמודים ישנה קשת תומכת. מבנה הבריכה מהווה תקדים ראשון לשימוש בקשת המחודדת, ודגם זה אומץ לימים בידי הצלבנים, נדד עימם לאירופה והתפתח, לקראת סוף המאה ה-12, לקשת הגותית. הבריכה נבנתה באיכות גבוהה ונשתמרה על אף רעידות האדמה הרבות שפקדו את רמלה, שחלקן אף החריב אותה. כיום אוגרת הבריכה מי הגשמים, אך בעבר ניזונה ממי מעיינות מסביבות תל גזר שהובאו אליה באמצעות אמת מים. האמה נתגלתה במהלך חפירות וסלילת כביש 6.
הבריכה הופיעה בסצנה מהסרט "חסמבה ונערי ההפקר". היא נחשבת לאטרקציה תיירותית, וניתן לשוט בסירות בתוך המאגר. המקום שופץ ונפתח מחדש בקיץ 2009.
דגלון חרטום
דגלון החרטום (באנגלית: Jack) הוא דגל ימי אשר מונף על חרטומה של הספינה. לרוב הדגלון הוא גרסה של דגל הלאום, או אלמנטים מתוכו, אשר מונפת על ידי ספינות מלחמה. דגלון החרטום מונף בדרך כלל, כאשר הספינה אינה מפליגה, עוגנת, מרותקת לרציף או כאשר הספינה מקושטת לאירוע טקסי. הדגלון מונף על תורן המיועד לכך.
בחלק מציי המלחמה משמש הדגל הלאומי כדגלון החרטום, לרוב כאשר יש לצי גרסה ימית לדגל הלאום, כדוגמת דגל חיל הים הישראלי או הנסים הבריטיים. כאשר הדגל הלאומי משמש גם כדגל הימי, קיימת גרסה לדגל המשמשת כדגלון חרטום.
הפרדס
הפרדס היה ירחון רבני-תורני שנוסד בוורשה בשנת 1913 על ידי הרב שמואל אהרן הלוי פרדס. בשנת 1925 עבר העיתון לארצות הברית, שם יצא לאור בשיקגו. מאוחר יותר החל הרב שמחה עלברג לערוך את הירחון. הירחון שימש כביטאון של אגודת הרבנים האורתודוקסים.
בעיתון פורסמו מאמרים תורניים מפרי עטם של רבנים בני התקופה וכתבי יד שטרם ראו אור. בצד זה מפורסמים בעיתון חדשות ודיונים של רבנים בארצות הברית.
ברהמאן
ברנהרד קריגר
ברנהרד קריגר (Bernhard Krüger) (26 בנובמבר 1904–1989) היה קצין אס אס בדרגת שטורמבאנפיהרר (המקבילה לדרגת מיור בוורמכט), אשר במהלך מלחמת העולם השנייה היה אחראי על מבצע ברנהרד להצפת בריטניה בשטרי כסף מזויפים בסכום כולל של מיליוני לירות שטרלינג לשם ערעור כלכלת בריטניה.
ביוגרפיה.
מבצע ברנהרד היה פרי יוזמת האס אס וביצועו הוטל על ברנהרד קריגר ונשא את שמו. קריגר היה כבר בעל ניסיון כזייפן בשורות האס אס. הוא הדפיס בולי דואר בריטיים שהוכנסו בהם סמלים יהודיים וסובייטיים, בניסיון לערער את אמונתם של הבריטים בצדקת מלחמתם ולהראות להם שמלחמתה של בריטניה הייתה למען היהודים וברית המועצות. כאן הייתה טמונה תעמולה אנטישמית ואנטי סובייטית, כאילו בריטניה פועלת למען כוחות האופל (מבחינת הנאצים), היהדות הבינלאומית והבולשביקים. את הבולים זייף קריגר באמצעות אסירים מעמי אירופה הכבושה, לרבות יהודים.
שטרי הכסף המזויפים הודפסו, במסגרת מבצע ברנהרד, במחנה הריכוז זקסנהאוזן, ששכן 25 ק"מ מצפון מזרח לברלין. קריגר הרכיב צוות של 142 אנשים, חלקם מבין אסירי המחנה, שהיה להם ידע וניסיון בדפוס, רבים מהם יהודים, ובאמצעותם זייף שטרות בערכים של 5, 10, 20 ו-50 לירות שטרלינג.