בשתי העונות הראשונות של המועדון בליגה הבכירה דשדש המועדון במרכז הטבלה. אך בעונותו השלישית בליגה עונת 2017/2018 סיים המועדון במקום הרביעי בליגה מה שהקנה לו את הכרטיס לשלב המוקדמות הראשון בליגה האירופית. שם הודחה שקופי על ידי גלאזגו ריינג'רס הסקוטית. גם את עונת 2018/2019 סיימה הקבוצה במקום ה-4 בליגה, והעפילה פעם נוספת לשלב המוקמות הראשון בליגה האירופית, אך שוב הודחה הפעם בידי פיוניק ירוואן הארמנית. העונה שלאחר מכן עונת 2019/2020 הופסקה באמצע העונה בעקבות מגפת הקורונה. בעת הפסקתה של הליגה הייתה שקופי במקום ה-5 בליגה אך בעקבות קשיים כספיים של וארדאר סקופיה שהייתה במקום הראשון בעת הפסקת הליגה והרחקתה מהמפעלים האירופים, זכתה שקופי פעם נוספת לכרטיס לשלב המוקדמות הראשון של הליגה האירופית. גם בשנה זו לא צלחה שקופי את הסיבוב הראשון והודחה על ידי נפטצ'י באקו האזרית. את הליגה סיימה שקופי במקום השני מה שזיכה אותה בכרטיס לשלב המוקדמות הראשון בליגה החדשה שנפתחה הליגה האזורית. ולראשונה צלחה שקופי סיבוב אירופאי כגברה על ק.פ. לאפי הקוסוברית בסיכום צמד המשחקים. בסיבוב המוקדמות השני פגשה שקופי את ק.ד. סנטה קלרה הפורטוגלית והודחה לאחר שהפסידה לה פעמיים. בליגה לעומת זו הייתה זו עונת השיא של שקופי כשסיימה אותה במקום הראשון וזכתה באליפות הראשונה שלה מה שזיכה אותה בכרטיס לשלב המוקדמות הראשון בליגת האלופות, אותו צלחה לאחר שגברה על לינקולן רד אימפס אלופת גיברלטר בסיכום צמד המשחקים. בשלב המוקדמות השני פגשה שקופי את אלופת קרואטיה דינמו זאגרב והודחה, לשלב המוקדמות בליגה האירופית.
תארים.
ליגה
תוצאות במסגרת האירופית.
תוצאות.
בכל התוצאות (בית וחוץ) מספר השערים של שקופי מוצג ראשון.
סיכום.
מעודכן ל-9 באוגוסט 2022
פיוטר צ'יחצ'יוב
פיוטר צ'יחצ'יוב (ברוסית: Пётр Чихачёв; 23 בדצמבר 1808 - 13 באוקטובר 1890) היה חוקר טבע וגאולוג שהיה חבר באקדמיה רוסית למדעים. הוא חיבר תיאורים גאוגרפיים וגאולוגיים של הרי אלטאי, שינג'יאנג (1845) ואסיה הקטנה (1853-1869). אחד מרכסי הרי אלטאי נקרא על שמו.
השכלה.
הוא נולד בארמון גטצ'ינה הגדול, מעון הקיץ של קיסרית האלמנה מריה פיודורובנה. אביו היה אלכסנדר צ'יחצ'יוב, היה קולונל בדימוס של הצבא הקיסרי. לאחר שרכש השכלה בבית, בהנחיית פרופסורים מבית ספר לבני האצולה בסנט פטרבורג, השלים צ'יחצ'יוב את השכלתו באירופה, השתתף בהרצאות של גאולוגים ומינרלוגים מפורסמים, ולאחר מכן עבד בפריז. הוא לא היה מדען מקצועי, אבל היה לו מספיק כסף והכנה מדעית, כך שלא ויתר לחלוטין על העניין שלו במסעות מדעיים ובמחקר. מסעותיו הניבו תוצאות מדעיות טובות, עקב כושר ההתבוננות שלו והטיפול הזהיר בחומר המדעי שנאסף במהלך המשלחות, שאליהן משך צ'יחצ'יוב מומחים בולטים בתחומים שונים.
משלחות ומחקר.
פעילותו המדעית העצמאית של צ'יחצ'יוב החלה בשנת 1841, כאשר פרסם תיאורים גאולוגיים של מונטה גרגאנו בדרום איטליה וסביבתה של העיר ניס. ב-1842 פרסם תיאור גאולוגי של המחוזות הדרומיים של אזור נאפולי.
באותה שנה הוא ארגן משלחת גדולה להרי אלטאי. בנסיעה על פני דרום אלטאי, צ'יחצ'יוב הגיע לשטחים שלא התגלו עד כה. הוא חקר גם את הרי סאיין, שעליהם סופרו סיפורים פנטסטיים, לא רק במערב אירופה אלא גם ברוסיה. בצפון אלטאי הוא מצא את מרבצי הפחם העשירים ביותר בעולם, אותם כינה אגן הפחם של קוזנצק. הוא גם חקר את התרבות, החיים והמנהגים של שבטי הנוודים ומתיישבים שונים באזור זה.
בשנת 1845, הוא פרסם עבודה נרחבת על הרי אלטאי, בשם Voyage scientifique dans l'Altai Oriental et les parties adjacentes de la frontière de Chine, והציג דו"ח על מחקריו בסיביר ותוצאות המחקר של החומר שנאסף.
עד מהרה החל צ'יחצ'יוב במחקר מקיף על אסיה הקטנה (טורקיה), לה הקדיש עשרים שנות חייו. לאחר המסע באלטאי, הוא הפך לנספח של שגרירות רוסיה בקונסטנטינופול. הוא ניצל את שהותו בת שנתיים שם כדי ללמוד טורקית, ולאחר מכן, כשעזב את השירות הדיפלומטי, ערך במהלך 1847–1863 סדרה של משלחות באסיה הקטנה, במהלכן ערך מחקרים מדעיים נרחבים וריכז אוספים שונים. התוצאות פורסמו על ידו בעבודה גדולה, Asie Mineure: Description physique, statistique et archéologique de cette contrée. עבודה זו, הכוללת את הגאוגרפיה, הגאולוגיה, האקלים, הזואולוגיה, הבוטניקה והפליאונטולוגיה של אסיה הקטנה, מייצגת את עבודתו הקלאסית של צ'יחצ'יוב בשיתוף פעולה עם מומחים רבים בענפים שונים של מדעי הטבע.
לאחר שסיים את מחקריו באסיה הקטנה, סיים צ'יחצ'יוב את מסעותיו הגדולים. אבל גם שהגיע לגיל מבוגר, לא הפסיק את עבודתו המדעית. ב־1878, בגיל 71, הוא ביקר באלג'יריה ובתוניס, וב-1880 פרסם תיאור של מסעותיו בספר Espagne, Algérie et Tunisie. מלבד יצירותיו הגאוגרפיות, פרסם צ'יחצ'יוב מספר יצירות פוליטיות על השאלה המזרחית.
מוות.
ב-1890 הוא פרסם כמה מאמרים מדעיים בכותרת Etudes de géographie et d'histoire naturelle. אלה מייצגים קטעים ממה שצ'יחצ'יוב חקר במדבריות העולם שאותו לא הספיק לסיים.
הוא מת ב-1890 מדלקת ריאות.
מורשת.
צ'יחצ'יוב השאיר לאקדמיה הצרפתית למדעים סכום של 100,000 פרנק.
רכס צ'יחצ'יוב - רכס באלטאי ליד גבול רוסיה, סין וקזחסטן, נקרא על שמו.
Centaurea tchihatcheffii - צמח פורח המצוי בטורקיה, קיבל את שמו.
פרס המוענק על ידי האקדמיה הצרפתית למדעים.
ניי ניקומדיה
ניי ניקומדיה (ביוונית: Νέα Νικομήδεια) הוא כפר במרחק של כ-11 קילומטרים מצפון-מזרח לוריה באימתיה , במחוז מרכז מקדוניה בצפון יוון. הוא ידוע בעיקר בזכות היישוב הנאוליתי הקדום הסמוך, אחד העתיקים באירופה.
כפר.
במקור, הכפר נקרא בראניאטה (Μπρανιάτα) והוא יושב ב-1922 בפליטים יוונים מניקומדיה בצפון-מערב אנטוליה. הוא קיבל את שמו הנוכחי ("ניו ניקומדיה") בשנת 1953. לפי מפקד האוכלוסין של 2001, אוכלוסייתו מנתה 1,050 איש.
התיישבות נאוליתית.
היישוב נאוליתי הקדום ניי ניקומדיה ממוקם כ-2 קילומטרים מהכפר כיום. זהו אחד האתרים המוכרים הקדומים ביותר במחוז מקדוניה, מתוארך לשנים 6250–6050 לפני הספירה, ויש סברות כי אוכלוסייתו מנתה 500–700 איש.
הוא נחפר בהרחבה בשלושה שלבים (בשנים 1961, 1963 ו-1964) על ידי ר.ג'יי רודן וצוותו. באתר, המשתרע על שטח של כ-1,690 מטרים רבועיים, יש שרידי בתי מגורים מרובעים בגודל 12 על 12 מטרים; הבתים בניי ניקומדיה נבנו - כמו רוב המבנים לאורך התקופה הנאוליתית בצפון יוון - מסבך וטיח על מסגרת עץ. פריטים שנחשפו באתר כוללים "להבי צור, קרדומי אבן, פסלוני חימר עם עיניים דמויות צלב ואף בצורת מקור, חותמות לקישוט הגוף, תליון בצורת צפרדע מסטייטיט, ציר חימר לטוויית צמר, וכן כלי עצם." ארכאולוגים שחפרו בעיירה העתיקה גילו גם פסלי חימר של נשים שמנמנות בעלות ראש פאלי וזרועות מקופלות. במקום נמצאו כלי חרס, במיוחד כלים גדולים, גובהם של חלק עד 60 סנטימטרים ונפחם עד 85 ליטר. האתר שכן במקור על חופי המפרץ התרמאי או אולי אגם או לגונה. עוד בשנות ה-30 של המאה ה-20, הביצה של אגם ג'יאניצה כיסתה חלק גדול מהשטח.
לוטן אמסלם
לוטן דויד אמסלם (נולד ב-19 בנובמבר 2001) הוא כדורסלן ישראלי, המשחק בעמדת הפאוור פורוורד בהפועל תל אביב. בנו של כדורסלן העבר שמעון אמסלם.
קריירה.
אמסלם החל את דרכו בכיתה ב' כששיחק במחלקת הילדים של הפועל תל אביב. לאורך שנותיו בקבוצות הנוער של המועדון, אמסלם השתייך לקבוצות השניות של השנתון, עד שבכיתה יב' קיבל הזדמנות בקבוצת הנוער על. ב-20 בדצמבר 2018, הגיע אמסלם יחד עם תיכון חדש תל אביב לגמר ליגת העל לתיכונים, שם הוביל יחד עם דני אבדיה את נבחרת התיכון שלו לאליפות, כשקלע 17 נקודות והוריד 6 ריבאונדים בניצחון על תיכון כצנלסון. ב-19 באפריל 2019, אמסלם הוביל את התיכון לזכייה באליפות העולם לתיכונים כשקלע 19 נקודות בגמר על המארחת מיוון, תוך כדי שהוא נבחר לשחקן המצטיין של הטורניר.
בקיץ 2019, על אף הצעות מהליגה הלאומית, בחר אמסלם לחתום במכבי שוהם מהליגה הארצית. אמסלם היה חלק חשוב מהקבוצה, עד שנפסקה העונה בעקבות מגפת הקורונה.
בעקבות הקורונה, עונת 2019/2020 בליגת העל התארכה ואמסלם הצטרף להפועל תל אביב עד תום אותה עונה. ב-21 ביולי 2020, הוא שיחק את משחקו הראשון בקבוצה, כשקיבל דקה בהפסד 82-72 למכבי תל אביב ברבע גמר הפלייאוף. ב-30 באוגוסט 2020, חתם אמסלם ל-4 שנים בקבוצה. בעונת 2020/2021, אמסלם שותף ב-14 משחקים, בהם העמיד ממוצעים של 1.7 נקודות ו-1.0 ריבאונדים ב-5.6 דקות. עונה לאחר מכן אמסלם קיבל קרדיט גדול יותר ברוטציה של הקבוצה תחת המאמן דני פרנקו, כשב-24 משחקים, הוא העמיד ממוצעים של 3.0 נקודות ו-2.4 ריבאונדים ב-10.2 דקות.
נבחרת ישראל.
ב-2021 זומן אמסלם לסגל נבחרת העתודה לטורניר הצלנג'ר 2021 (שהחליף את אליפות אירופה דרג א' בשנה זו). בחמשת משחקי הטורניר העמיד אמסלם ממוצעים של 3 נקודות, 1.8 ריבאונדים ואסיסט אחד ב-12.5 דקות.
כדורגל באולימפיאדת מקסיקו סיטי (1968)