בתוכנה, רגרסיה (או נסיגה) היא באג שגורם לתכולה שעבדה בגרסאות התוכנה עד כה להפסיק לעבוד כפי שתוכננה בעקבות שינוי כלשהו שנעשה בהתקנת התוכנה, בדרך כלל כתוצאה מהתקנת טלאי תוכנה, שדרוג גרסה, שינוי הגדרות במחשב וכדומה. רגרסיית ביצועים היא מצב שבו בעקבות שינוי כלשהו שנעשה בהתקנת התוכנה התכולות אמנם נותרו כשהיו, אולם ביצועי התוכנה הידרדרו וכעת היא צורכת יותר זיכרון או זמן עיבוד משצרכה בעבר עבור אותה הפעולה.
רגרסיות בדרך כלל נגרמות בשל עדכוני תוכנה (בין אם כשדרוג או כטלאי תוכנה), והדרך העיקרית להימנע מהן היא לבצע בדיקות נסיגה מלאות ככל הניתן למערכת לפני שחרור העדכון למשתמשים. בדיקות אוטומטיות ומקרי מבחן יכולים להפחית משמעותית את הסבירות לרגרסיה.
רגרסיה בתוכנה יכולה להיות אחת מהשלוש הבאות:
טלאי תוכנה
טלאי תוכנה (באנגלית: Patch) הוא תיקון שמספק יצרן תוכנה לתקלה שהתגלתה במוצר תוכנה שלו ודורשת תיקון מיידי. הטלאי מגיע בדמות קובץ התקנה, שמחליף רכיב או רכיבים הטעונים תיקון, ללא התקנה מחדש של התוכנה כולה.
טלאי תוכנה הוא בדרך כלל קובץ קטן יחסית, ולכן הפצתו והתקנתו מהירות בהשוואה להתקנת גרסה חדשה של התוכנה המקורית. כאשר הטלאי מתקן בעיה במערכת ההפעלה, נדרשת פעמים רבות הפעלה מחדש של המחשב לשם הפעלת התוכנה המתוקנת. מניע מרכזי למשלוח של טלאי תוכנה הוא תיקונה של פרצת אבטחה שנתגלתה בתוכנה. מניע נוסף הוא תיקון תקלה חמורה, שאינה מאפשרת למשתמשים להשתמש ביכולת חשובה של התוכנה.
טלאי תוכנה נועד לתקן תקלה, אך בהיותו שינוי תוכנה, יש חשש שהוא כולל בתוכו תקלה חדשה, אולי חמורה מזו שבא לתקן. טלאים שלא תוכננו ונבדקו כראוי עלולים להציב בעיות חדשות למשתמשים, כגון רגרסיה. ניהול טלאים הוא התהליך שבו מחליטים איזה טלאי יותקן על איזו מערכת ומתי.
קוד מקור.
קוד מקור של תוכניות הוא לרוב אוסף קובצי טקסט. כשמשנים בהם משהו במקרים רבים יותר נוח לתאר את השינוי עצמו ולא את העותק החדש. בעולם יוניקס נפוצו מספר דרכים לתאר שינויים בקובצי טקסט (בעיקר לצורך תיאור שינויים בקובצי מקור). התוכנית שיוצרת את השינויים הללו נקראת diff. (קיצור של "difference", כלומר: הבדל).
diff יכולה לתאר את השינויים במספר דרכים שונות. הנפוץ שבהם נקרא unified diff (הבדל מאוחד). patch היא תוכנית שנכתבה על ידי לארי וול שמקלה על שימוש בקובצי unified diff להעברת שינויים במספר גדול של קבצים.
מוזיאון האורנג'רי
מסרק (פירושונים)
ABA (עיצוב ניסויים)
מיקה אהולה
מיקה אהולה (בפינית: Mika Ahola (13 בדצמבר 1974 - 15 בינואר 2012) היה רוכב מרוצי אופנועי שטח פיני שהוכתר שלוש פעמים לאלוף העולם באנדורו.
אהולה זכה שבע פעמים באנדורו ששת הימים הבינלאומי עם נבחרת פינלנד. מתוכם, בשלושה מרוצים זכה בגביע אלוף האלופים כמנצח המרוץ בדירוג הכללי (בשנים 1999, 2000 ו-2001).
קריירה.
אהולה החל להתחרות באליפות העולם באנדורו בשנת 1993 כשהוא רוכב בחסות הוסקוורנה בקטגוריית הנפח הקטנה (עד 125 סמ"ק 2 פעימות או 250 סמ"ק 4 פעימות) אך רק בשנת 1997, כשהוא רוכב בעבור חברת TM, החל להחשב כמתמודד רציני על תואר האליפות. בשנת 2000, שנתו האחרונה עם TM, סיים בקטגוריה הבינונית במקום השני בדירוג הכללי. בשנת 2001, כשהוא רוכב בעבור חברת VOR, סיים אהולה בקטגוריית הנפח הגדולה במקום השני, כשהוא מפסיד את תואר האליפות לאנדרה אריקסון בנקודה אחת בלבד (אמנם נרשמו לזכותו של אהולה שלושה ניצחונות יותר מלאריקסון, אך פרישה מהמרוץ בסבב השני שנערך בסלובקיה, עלתה לו בתואר האליפות).
לאחר שסיים את עונת 2002 ו-2003 במקום השני והשלישי (בהתאמה), חזר לזמן קצר להוסקוורנה ב-2004 וב-2005 (פעמיים מקום רביעי בדירוג הכללי בסוף העונה) וב-2006 חתם ב-HM Moto. בשנתו הראשונה עם היצרנית האיטלקית סיים אהולה במקום השני בקטגוריית ה-E2 מאחורי סאמולי ארו, רוכב KTM. בשנת 2007, לאחר שניצח בשבעה סבבים לאורך העונה והפסיד השתתפות בסבב אחד, זכה אהולה בתואר אליפות העולם כשהוא מקדים את סאמולי ארו ואת ג'וני אוברט, רוכב ימאהה. ב-2008 עבר אהולה להתחרות בקטגוריית E1 ושם זכה בתום העונה בתואר האליפות כשהוא מקדים את רוכב KTM איוואן סרבנטס.
בערב השנה החדשה של 2012 הודיע אהולה על פרישה ממרוצים, אולם מספר ימים לאחר מכן נפצע קשה בתאונה באזור ז'ירונה שבספרד וב-15 בינואר נפטר מפצעיו בבית חולים בברצלונה.
סביל אבו נבוט
סביל אבו נבוט (בערבית: سبيل أبو نبوت) הוא סביל עות'מאני השוכן בדרך בן צבי בשכונת אבו כביר בדרום תל אביב, בסמוך לבניין מספר 49. סביל אבו נבוט ניצב על אם הדרך המובילה מיפו לרמלה וללוד, והלאה לירושלים.
הסביל ניצב במערבו של גן אבו נבוט בו מספר פסלים מעשה ידיו של הפסל יגאל תומרקין. הוא קרוי על שם מושל יפו בתחילת המאה ה-19, מחמוד אגא א-שאמי (שכונה "אבו נבוט"), אשר הקימו בשנת 1230 להג'רה (1815), כפי שמעידה עליו הכתובת הקבועה בו. מאידך, שלט מטעם עיריית תל אביב מתארך את הקמתו של המבנה לשנת 1820.
המבנה צורתו כשל מלבן. הוא נושא שלוש כיפות אדומות, ובארבע פינותיו ארבעה מגדלים קטנים הנושאים גם הם כיפות אדומות. בצידו הפונה מערבה קבועה קשת עשויה משיש ומלבנים אדמדמות. במרכזה של הקשת קבועים ברזי המים ומעליהם כתובת הקדשה בערבית המאזכרת את הסולטאן מהמוט השני ומאחלת בריאות לשותים:
בצד הפונה מזרחה קבועים פתח חסום בדלת סורג המוביל אל חללו הקטן של המבנה ומספר חלונות.
בשנת 2000 נחנך בסמוך לסביל "גן אבו נבוט", ובו פסלים של האמן יגאל תומרקין.
פרופיל משתמש
פרופיל משתמש (עברית תקנית: מִתְאַר מִשְׁתַּמֵּשׁ) (באנגלית: User profile, גם במילה אחת: userprofile) הוא אוסף הנתונים האישיים הנשמרים עבור משתמש קצה מסוים, לרוב בפלטפורמה דיגיטלית מקוונת.
חשוב להפריד בין מערכות תגובות לבין מערכות פרופילים.
פרופיל המשתמש נשמר על ידי כל מערכת המעוניינת בכך שאיתה המשתמש בא במגע, החל מיישומים המעוניינים לשמור את הגדרות ממשק המשתמש, דרך מערכת הפעלה המעוניינת לשמור את פעולותיו האחרונות של המשתמש לצורך נוחות בהפעלה נוספת, וכלה באתר אינטרנט המכיל מידע אישי שאותו הוא מציג למשתמש בכל פעם שזה גולש אליו. פרופיל משתמש אם כן הוא הייצוג הדיגיטלי של זהותו של אדם מסוים בעיני תוכנה מסוימת ובעיני שאר המשתמשים באותו מימד.
יצירת פרופיל המשתמש.
יצירת פרופיל משתמש (באנגלית: User Profiling) הוא תהליך בניית פרופיל המשתמש תוך איסוף הנתונים הרלוונטיים מהמשתמש באופן אקטיבי - נתונים שהמשתמש צריך להכניס במפורש לצורך יצירת הפרופיל (גיל המשתמש למשל), או פסיבי - נתונים שהמערכת לומדת על המשתמש מבלי שהוא צריך להגדיר לה זאת במפורש (גלישה לאתר למשל הנשמרת בהיסטורית הגלישות). על אף שבחלק מהמקרים המערכת המבצעת איסוף נתונים פסיבי מאפשרת למשתמש למחוק את הנתונים שנאספו עליו, עצם האיסוף הפסיבי מהווה בעיני רבים פגיעה בזכות לפרטיות שכן למשתמש לא תמיד יש דרך להכיר את כל הנתונים שנלמדו עליו וכיצד המערכת עושה בהם שימוש.
פרופיל משתמש באתרים דינמיים.
בדרך כלל פורומים מקוונים מכילים פרופיל משתמש כך שלשאר המשתמשים יהיו פרטים בסיסיים על המשתמשים האחרים שאיתם בדיון. הפרטים הבסיסיים כוללים חלק כזה או אחר מהפרטים המופיעים בדרך כלל בקורות חיים, ולעיתים רבות אף מאפשרים הוספת תמונה הנקראת על פי רוב תמונת פרופיל. יחד עם הפרטים האישיים, פורומים לרוב גם מוסיפים נתונים סטטיסטיים לגבי השימוש באתר כגון מספר ההודעות שפורסמו, תאריך התחברות אחרון וכן הלאה.
באתרי רשתות חברתיות באינטרנט קיים שימוש נרחב מאוד בפרופיל משתמש, ותחת הגדרה זו נאספים נתונים רבים מאוד. למעשה כל מה שרשת חברתית מציגה הוא פרופיל המשתמש של המשתמשים בה. פייסבוק ומייספייס הן שתי דוגמאות לרשתות המאפשרות למשתמש כל הזמן להרחיב את הפרופיל שלו על ידי הוספת יישומים ייעודיים המציגים פרטים אחרים עליו.
באתרים שהכנסותיהם מבוססות על פרסום או על מכירה, פרופיל המשתמש, הנשמר בשרתי האתר, מאפשר להציג למשתמש פרסומות התואמות את תחומי העניין שלו, כפי שזוהו על ידי האתר. דבר זה מתאפשר בין היתר באמצעות תוכנה ("עוגיות" או "Cookies" בעגה המיחשובית) האוספת מידע על גולשים ברשת ומקשרת צרכנים פוטנציאליים עם מפרסמים.
פרופיל משתמש במערכות הפעלה.
פרופיל משתמש נמצא במרבית מערכות ההפעלה המספקות ממשק משתמש גרפי, דוגמת Microsoft Windows, ו-Mac OS. הפרופיל משמש לא רק לצורכי התאמת ממשק המשתמש אלא גם לשיפור נגישותו לפעולות התדירות יותר אותן הוא מבצע והגדרות הפעלה מיוחדות אותן הוא הגדיר.
הרעבה (מדעי המחשב)
במדעי המחשב, הרעבה (באנגלית: Starvation) היא בעיה הנוצרת בסביבה המאפשרת ריבוי משימות (Multitasking), כאשר מתהליך מסוים נמנעת גישה לאחד ממשאבי המערכת כך שהתהליך לעולם לא יצליח לסיים את משימתו.
הרעבה דומה בתוצאתה לקיפאון (Deadlock), אך בהרעבה אחד מהתהליכים כן מסוגל לגשת למשאבי המערכת, בעוד שבקיפאון אף אחד מהם אינו מסוגל לגשת למשאבים. הרעבה מודגמת באמצעות בעיית הפילוסופים הסועדים של אדסחר דייקסטרה.
הרעבת תהליך.
הגורם להרעבה הוא אלגוריתם התזמון של סדרן התוכניות הפועל כחלק מליבת מערכת ההפעלה. אלגוריתם זה אמור לוודא חלוקת משאבים שווה בין התהליכים השונים והקצאת משאבים באופן שלא יפלה או ירעיב אף אחד מהתהליכים הזקוקים להם.
מקור הבעיה.