לאחר תקופה סוערת בחייו של דייוויד בנושא יהדותו המתגלית לחבריו, מתקיים מבחן בהיסטוריה בו מתגלית למחנך רמאות ולפי הקוד המוסרי של בית הספר על הרמאי להתוודות לפני המנהל ולהיות מסולק מבית הספר. חבריו לכיתה של דייוויד שכבר מוסתים נגדו באופן מודע או שאינו מודע מחליטים שהוא הרמאי ודורשים ממנו מתוך נאמנות לקבוצה להתוודות על הרמאות, דייוויד עם כל סלידתו מהדבר מחליט להסכים ומגיע לחדר המנהל. למזלו של דייוויד אחד התלמידים גילה את הרמאי האמיתי והודיע למנהל לפני בואו של דייוויד והמנהל מאפשר לדייוויד להמשיך ללמוד בבית ספר ומבטיח "לשכוח מן העניין" דייוויד עונה לו שהוא (המנהל) לא ישכח כל עוד דייוויד נמצא בבית הספר והסיבה שהוא ממשיך בבית ספר היא "אתם משתמשים בי בשביל הפוטבול ואני משתמש בכם להגיע להרווארד".
ההתמודדות של דייוויד עם היהדות.
ההתמודדות של דייוויד עם היהדות מתחילה בסרט עם אי אכפתיות בנוגע לעובדת היותו יהודי בעקבות הימצאותו בחברה שאינה מתעניינת בנושא (האופונוען האנטישמי אומר לחברו של דייוויד שהיהודים הרגו את ישו בתגובה עונה החבר שלא אכפת לו כיון שלא הכיר אותו). כשדייוויד מגיע לבית ספר רק ההנהלה יודעת על יהדותו של דייוויד כך למשל כשנודע לאחראי במטבח שהוא יהודי הוא שואל אם יש משהו שיש לו בעיה לאכול (כלומר בעיות כשרות) דייוויד עונה לו שהוא לא אוהב לפת. כאשר אף אחד לא מבחין דייוויד הולך להתפלל בהחבא בכנסייה בראש השנה אחרי שאביו מזכיר לו וכשהמחנך שואל אותו לגבי המסורת הוא שואל אותו "שלי או שלך?". לאחר שצ'רלי מפיץ את הידיעה שדייוויד יהודי, אחד מחבריו בחדרו בפנימיה מתווכח איתו והחבר טוען ש"יהודי זה שונה" ודייוויד לא מוכן לקבל זאת ואומר שכשם שיש זרמים שונים בנצרות כך גם יש יהדות.
ננו-רפואה
ננו-רפואה הוא תחום העוסק ביישום רפואי של ננוטכנולוגיה. פיתוחים של ננו-רפואה משמשים כיום בטיפול במחלת הסרטן, מחלות כליות, רפואת שיניים, טרשת עורקים, קרישי דם ועוד. ננו-רפואה משמשת לאבחון מחלות, טיפול ומניעה תוך שימוש בהתקנים המבוססים על חלקיקים זעירים בקנה מידה ננומטרי, המורכבים מחומרים סינתטיים וביולוגיים. המטרה היא כי בעתיד, התקנים אלו יהיו מסוגלים לזהות ולחדור ספציפית לתוך רקמות ותאים פגועים, לצלם אותם, לשחרר לתוכם תרופות או להשמיד אותם בעת הצורך.
היסטוריה.
בדצמבר 1959 נתן חתן פרס נובל לפיזיקה, ריצ'רד פיינמן, הרצאה בשם "יש שפע מקום בתחתית" בפני החברה האמריקאית לפיזיקה. בהרצאה זו ציין מספר יישומים אפשריים ליכולת לשלוט על אטומים בודדים. בין היתר, הוצעה בניית ננו-מכונות שיוכלו לסדר אטומים כרצונן. פיינמן דיבר גם על הרעיון של "לבלוע את הדוקטור", בהתייחסו לננו-תרופות.
ייתכן ואתגרים העומדים בפני הרפואה המודרנית יוכלו להיפתר בעזרת פיתוח הננו-רפואה. לדוגמה, פיתוח אמצעים חכמים לשיגור תרופות אשר יאפשרו התבייתות ספציפית על תא המטרה; מתן תרופות במינון מדויק יותר. באמצעים אלו ניתן יהיה למנוע תופעות לוואי הנגרמות כתוצאה משימוש בתרופות הקיימות כיום. בנוסף, ניתן יהיה לפתח שיטות אבחון רגישות שיוכלו לשמש לגילוי מוקדם של מצבים פתולוגיים וכן לשפר פרוגנוזה של חולים. תחום נוסף הוא פיתוח כלים לטיפול ברמה התאית, כגון תיקון גנים פגומים וכן קידום רפואה מותאמת אישית.
אבחון וטיפול במחלת הסרטן.
כיום מתקיים מחקר שמטרתו יצירת התקני-ננו שיוכלו לזהות גידול סרטני בשלביו המוקדמים, לפני שהוא מתפתח ומהווה סכנה ממשית, לסמן את מיקום הגידול ולשגר לאזור תרופות אנטי-סרטניות ממוקדות שיהיו מיועדות רק לתאים הסרטניים. בזכות גודלם המזערי של התקנים אלו, הם יוכלו לצאת ולהיכנס בקלות לרוב התאים ולכלי הדם, אך עדיין יוכלו להכיל אלפי מולקולות שישוגרו לאזור המטרה.
תחומים נוספים בהם הננו-רפואה תוכל לתרום בהקשר של סרטן:
אנטי-בקטריות.
בעשורים האחרונים, מחלות כרוניות הנגרמות כתוצאה מחיידקים, הופכות לתופעה גלובלית. הטיפול במחלת ה-chronic salmonellosis הנגרמת על ידי חיידק הסלמונלה מסובך וכולל מתן תרופות במינון גבוה לתקופה ממושכת. הטיפול קשה מכיוון שבעת מחלה כרונית, החיידק חומק ממערכת החיסון, בין השאר על ידי יצירת סביבת מחיה תוך תאית מיוחדת. ייתכן וננו-רפואה תוכל לסייע בריפוי מחלות אלה על ידי שחרור הדרגתי של תרופה בגוף, הגברת מסיסות התרופה והגברת יעילותה. ההפצה היעילה תתאפשר בזכות ננו-נשא של תרופה שיביא אותה לאיבר המטרה (כמו כבד או טחול), הנשא יכול להיות ליפיד או מולקולה טעונה במטענים חשמליים.
דוגמה נוספת היא קרם שפותח כנגד החיידק Staphylococcus aureus העמיד לסוגים רבים של אנטיביוטיקות וגורם למורסות בעור. הקרם עשוי מננו-חלקיקים הנושאים ומשחררים לאזור הנגוע חנקן חמצני, שהורג את החיידק.
ננו רובוטים.
תכנון ננו-רובוטים לשימושים רפואיים יוכל לאפשר לרופא לבצע "ניתוח" בתאים בודדים בגוף האדם. כמו כן, כלי זה יאפשר יעילות ודיוק גבוהים לצד עלות וסיכון נמוכים ביחס לפרוצדורות פולשניות שקיימות כיום. יש המכנים ננו-רובוטים המיועדים לפעול בתוך גוף האדם ננו-צוללות. ננו-רובוט ייבנה ממספר חלקים:
דרך נוספת לתכנון ננו-רובוטים מסתמכת על מניפולציות גנטיות על וירוסים וחיידקים במטרה להפוך אותם לכלי שרת בשימוש הרפואה. דוגמה לכך היא יצירת וירוס בעל אתר קישור ספציפי לחלבונים המצויים בתאים סרטניים, כך שתתאפשר הכוונה מדויקת לגידול אשר מאפשר בהמשך להחדיר לתא חומר ציטוטוקסי.
ננו-רפואת שיניים.
ננו-רפואת שיניים היא תחום העוסק בפיתוח של מוצרים ננומטריים שייועדו לטיפול בבעיות שיניים ויהוו כלי עזר בניתוחים דנטאליים. כיום, קיימים שתלים העשויים מחלקיקים ננומטריים של זרחן וסידן, שמהווים תחליף לעצמות. יתר על כן, מדענים הצליחו לייצר בעזרת גבישים של סידן ואפטיט מבנים מזעריים שיכולים ליצור את שכבת האמייל של השן. בנוסף, ישנם ניסיונות לייצר ננו-רובוטים שיוכלו להתמקם בחלל הפה ובחניכיים, להזריק חומרים מאלחשים או להשמיד תאים של סרטן הלוע.
סכנות אפשריות.
מכיוון שתחום הננו-רפואה הוא תחום חדש ומתפתח, טרם הצטבר מידע מספק לגבי הסכנות הבריאותיות הנעוצות בחלקיקים ננומטריים. הסכנות העיקריות נובעות מחשיפה של תאים ורקמות למתכות ולעצמים זרים המרכיבים את החלקיקים הננומטריים, ומהצטברותם בגוף. מחקרים שנערכו על מכרסמים הראו קשר ישיר בין שימוש בחלקיקים כגון קוורץ, זהב, נחושת, תחמוצת הטיטניום ופצלת השדה ליצירת תגובות דלקתיות בריאות ויצירת רדיקלים חופשיים. מחקרים נוספים הראו כי ישנו קשר הדוק בין גודל החלקיק לבין הרעילות שלו, וכי בעוד חלקיקי זהב בגודל של ננומטרים בודדים גורמים למוות תאי, חלקיקים בגודל של עשרות ננומטרים כמעט ואינם רעילים.
לאור זאת, הוקמו ועדות וארגונים בינלאומיים, שמטרתם לבדוק אפקטים ננו-טוקסיקולוגיים אפשריים של מוצרים ננו-רפואיים, וארצות הברית אף גייסה ב-2011 תקציב של 117 מיליון דולר כדי לבדוק את הנזקים שחלקיקים ננומטריים יכולים לגרום ברמה הבריאותית, התעסוקתית והסביבתית.
מרים פוקס-ירושלמי
מרים פוקס-ירושלמי (נולדה ב-24 באוקטובר 1961 במרסיי, צרפת) היא קיאקיסטית יהודייה-צרפתייה שהייתה פעילה משנות ה-70 המאוחרות עד אמצע שנות ה-90. בעלת מדליית ארד אולימפית (אטלנטה 1996) ובעלת 10 מדליות מאליפות העולם, מהן 8 מדליות זהב.
קריירה.
פוקס-ירושלמי השתתפה בשתי אולימפיאדות. בשנת 1996 זכתה באולימפיאדת אטלנטה במדליית ארד בענף ה-K-1 סלאלום.
לפוקס-ירושלמי עשר מדליות באליפויות העולם של פדרציית הקאנו העולמית, מתוכן שמונה מדליות זהב (K-1: 1989, 1993; K-1 קבוצות: 1983, 1985, 1989, 1991, 1993, 1995) ושתי מדליות כסף (K-1: 1987; K-1 קבוצות: 1987).
כמו כן זכתה בגביע העולם במשך שלוש שנים רצופות בין 1989 ל-1991.
חייה האישיים.
בעלה של פוקס-ירושלמי, ריצ'רד פוקס , התחרה בענף קיאק סלאלום עבור בריטניה ובהמשך הקריירה שלו אימן את נבחרת אוסטרליה באותו ענף. פוקס גם משמש כחבר מנהל של פדרציית הקאנו העולמית. ביתם של השניים, ג'סיקה פוקס , זכתה במדליית זהב בקיאק סלאלום K-1 לבנות באולימפיאדת הנוער 2010 בסינגפור. ג'סיקה נמנית עם הסגל של אוסטרליה לאולימפיאדת לונדון 2012.
מוצ'ילר
מעבדה על שבב
מעבדה על שבב (Lab on chip או LOC) היא טכנולוגיה המאפשרת להעביר תהליך מעבדה או כמה תהליכי מעבדה לנפחים של ננו-ליטרים בודדים, על גבי שבב שגודלו נע ממילימטרים ועד למספר סנטימטרים רבועים. את השבב ניתן לייצר ממגוון רחב של חומרים, כגון פולימרים, זכוכית וצורן.
המעבדה על השבב נמצאת בשימוש בטכניקות אנליטיות ויישומים ביו-רפואיים רבים, ביניהם- זיהוי פתוגנים, מבחנים כימיים ואנליזות של חלבונים וחומצות גרעין.
"מעבדה על שבב" מאפשרת אנליזה של כמויות זעירות של נוזלים, המהווה יתרון במקרים שבהם ישנו קושי בהפקת נפחים גדולים של החומר הנבדק. המטרה בפיתוח מעבדה על השבב היא יצירת התקן שיהיה בעל מערכות חישה סלקטיביות ורגישות, קל לתפעול, זול, מהיר פעולה, נייד ובעל אמינות גבוהה.
"מעבדה על שבב" משלבת בתוכה את תחום המיקרופלואידיקה ונכללת בקבוצת המשנה של התקני ה-MEMS (מערכות מיקרו אלקטרו מכניות) וכן NEMS (מערכות ננו אלקטרו מכניות). ניתן למצוא בספרות הקבלה בין המונח LOC לבין , כאשר הוא מונח רחב יותר, המתייחס לכלל תהליכי המעבדה (מחוץ לשבב ובתוכו) לצורך ביצוע אנליזה כימית.
היסטוריה.