מועדון הכדורגל וולנדם (בהולנדית: Football Club Volendam) הוא מועדון כדורגל הולנדי מהעיירה וולנדם שצפון הולנד אשר משחק בליגת העל ההולנדית. בעבר העפיל המועדון פעמיים לגמר הגביע ההולנדי.
היסטוריה.
המועדון הוקם ב-1920 בשם "ויקטוריה". ב-1923 שינה את שמו ל"ראקב וולנדם" (הקבוצה הרומית-קתולית חובננית של וולנדם בתרגום חופשי), אך היה מוכר בפשוטות בשם "וולנדם" המועדון שיחק בליגות החובבניות הנמוכות עד 1945 אז הצטרף להתאחדות הכדורגל ההולנדית המלכותית ושובץ לליגה השלישית של אליפות הולנד. עם הכוונה להקמת ליגת מקצועית בהולנד החל המועדון לאבד שחקנים לטובות הקבוצות הגדולות והמקצועיות ששאפו לשחק בליגה הראשונה ויכלו לשלם שכר לשחקנים. בעונת 1955/1956 הגישה הקבוצה בקשה להצטרף לליגת המשנה ולאחר שגייסה כספים בעזרת איגרות חוב קיבלה אישור להפוך לקבוצה מקצוענית בליגת המשנה. את עונת הבכורה של הקבוצה בליגת המשנה סיימה הקבוצה במקום הרביעי. בעונתה השנייה בליגה הצליחה הקבוצה להגיע להישג גדול כאשר העפילה לגמר הגביע ההולנדי כנגד ספרטה רוטרדם מליגת העל ההולנדית אך הפסידה 4–3 לעיני כ-18,000 צופים. העונה הבאה, עונת 1958/1959 הייתה המשך ישיר לעונה הקודמת והקבוצה סיימה במקום הראשון והעפילה לראשונה לליגה הבכירה. בעונתה הראשונה בליגה החלה הקבוצה את מה שיקרה עבורה כ"תקופת היו-יו" בה היא עולה וירודת אל ומהליגה הבכירה ללא השארת חותם משמעותי.
בעונת 1971/1972 סיימה הקבוצה במקום ה-17 בליגת העל ונשרה לליגת המשנה אך בגביע הצליחה להעפיל לשלב חצי הגמר לראשונה מעונת 1957/1958. לאחר עונה זו בילתה הקבוצה חמש עונת רצופות בליגת המשנה ובסיומן שבה לליגה הבכירה לאחר שסיימה במקום החמישי בליגת המשנה והעפילה דרך שלב הפלייאוף בו זכתה בזכות יתרון של שני שערים על זוולה. גם הופעה זו בליגה הבכירה נקטעה לאחר שתי עונות בלבד ובשחזור של עונת הירידה הקודמת גם כאן סיימה הקבוצה במקום ה-17 והעפילה לשלב חצי גמר הגביע בו הפסידה לאייאקס בעקבות שערי חוץ. לאחר ירידה לליגת המשנה חזרה הקובצה לרצף של ארבע שנים עד לחזרתה מהמקום השני לליגה הבכירה, פעם נוספת לשתי עונות בסיומן שבה לליגת המשנה. בסיום עונת 1986/1987 העפילה הקבוצה מהמקום הראשון בליגת המשנה לליגת העל במה שנראה כתור הזהב של הקבוצה. הקבוצה פתחה רצף של 11 עונות רצופות בליגה הבכירה בהן סיימה פעמיים במקום השישי. כך למשל בעונת 1989/1990 סיימה הקבוצה במרחק ניצחון בודד מהעפלה לגביע אופ"א. בעונת 1994/1995 העפילה הקבוצה בפעם השנייה בתולדותיה לגמר הגביע בו הפסידה לפיינורד בתוצאה 2–1 לעייני 48,146 צופים. בעונת 1997/1998 נשרה הקבוצה לליגת המשנה. בליגת המשנה שיחקה הקבוצה חמש עונות נוספות בטרם שבה הקבוצה לליגה הבכירה דרך פלייאוף העלייה, אך שבה וירדה לליגת המנה לאחר עונה אחת בלבד לארבע עונות נוספת בליגת המשנה אשר בסופן העפילה פעם נוספת מהמקום הראשון לליגה הבכירה, פעם נוספת לעונה אחת בסיומה שבה לליגת המשנה.
בסיום עונת 2021/22 סיימה הקבוצה במקום ה-2 בליגת המשנה ושבה לליגה הבכירה לאחר היעדרות של 13 שנים.
קבוצת עתודה.
ב-2017 הוחלט במועדון כי בדומה לקבוצות הליגה הבכירה, למועדון תוקם קבוצת עתודה בשם "יונג וולנדם" מכיוון שבחוקי הכדורגל ההולנדי קבוצת עתודה לא יכולה לשחק באותה ליגה עם קבוצת האם, קבוצת העתודה משחקת בליגה השלישית, באם תעלה וולנדם לליגה הבכירה תינתן לקבוצת העתודה אפשרות להעפיל לליגת המשנה. כיום וולנדם היא הקבוצה היחידה בליגת המשנה המחזיקה קבוצת עתודה.
פליקס סאנצ'ס (מאמן כדורגל)
פליקס סאנצ'ס בס (בספרדית: Félix Sánchez Bas; נולד ב-13 בדצמבר 1975 בברצלונה שבספרד) מאמן נבחרת קטר בכדורגל.
קריירה כמאמן.
בתחילת דרכו שימש סאנצ'ס כמאמן במחלקת הנוער של ברצלונה הספרדית, ובשנת 2006 עבר לקטר והחל לשמש כמאמן באקדמיית אספייר. בשנת 2013 מונה כמאמן נבחרת קטר עד גיל 19, אותה הוביל לזכייה באליפות אסיה עד גיל 19.
ב-3 ביולי 2017, לאחר שאימן את נבחרות קטר עד גיל 19 ועד גיל 23, מונה סאנצ'ס כמאמן נבחרת קטר הבוגרת. הוא הוביל את הנבחרת לזכייה היסטורית ראשונה בגביע אסיה בשנת 2019.
סאנצ'ס אימן את נבחרת קטר גם בקופה אמריקה 2019 ובגביע הזהב 2021.
שמואל שי (מדען)
שמואל שי (נולד ב־11 באוקטובר 1938) הוא חוקר בתחום מדעי ההתנהגות, סטטיסטיקאי, פרופסור למדידה חברתית ופסיכולוגית ומרצה בתוכנית פכ"מ (פילוסופיה, כלכלה ומדע המדינה) ב.
ביוגרפיה.
שמואל שי נולד בירושלים ליהושע שי, פעיל עלייה ושגריר ישראל ולרבקה, והוא נינו של הרב אברהם פילוסוף. משפחתו, מיהדות ספרד, עלתה מיוון ומיוגוסלביה והתיישבה ב בירושלים באמצע המאה ה־19. המשפחה, מה, שימרה את שפת הלדינו.
ניחן באוטודידקטיות ולמד אלקטרוניקה ותקשורת רדיו, ובגיל 14 היה לחובב הרדיו הצעיר ביותר שהחזיק ברישיון ממשלתי להחזקת והפעלת תחנת שידור. למד בגימנסיה העברית בירושלים ושירת בגדוד קשר ארצי.
לאחר מכן למד במכון הפוליטכני של ברוקלין (לימים צורף לאוניברסיטת ניו יורק) ובאוניברסיטת קליפורניה בברקלי שם קיבל תואר ראשון בפיזיקה ותואר שני בסטטיסטיקה מתמטית.
את הדוקטורט השלים שי באוניברסיטה העברית.
פועלו.
בהמשך פיתח שי את "תורת מערכות הפעולה ההתנהגותיות על פי שטחות" (FAST) כמודל גנרי ואת "הסילום המרובה" כפרדיגמה למדידה רב ממדית בעבור מערכות התנהגותיות, כמו כן יישם את המודל המערכתי בחקר איכות החיים האנושית, בחקר הצדק החלוקתי ובחקר ארגונים. היה שנים רבות מנהל מחקר ב וכן במרכז לחקר המגזר השלישי באוניברסיטת בן-גוריון בנגב. ייסד ועמד בראש המרכז לצדק חברתי ע"ש יעקב חזן במכון ון ליר בירושלים.
משנת 1988 מלמד שי באוניברסיטה העברית, כמו כן הנו חבר מערכת של כתבי העת: "Social Indicators Research (SIR)" ו־"Journal of Investigative Psychology and Offender Profiling (JIP)", וכן של האנציקלופדיה לחקר איכות חיים והרווחה: "Encyclopedia of Quality of Life and Well-Being Research""."
שי היה יועץ מתודולוגי למחלקת החינוך של ארגון מדינות אמריקה, פרופסור אורח באוניברסיטת האדרספילד, ועמית מחקר לשם כבוד באוניברסיטת ליברפול. חבר במכון למתמטיקה סטטיסטית (ארצות הברית, IMS), וב, מייסד ומזכ"ל ראשון של האגודה הבין לאומי ל .
תפקידים ציבוריים.
שי כיהן כיושב ראש אגודת הסטודנטים הישראלים בברקלי ואזור המפרץ של סן פרנסיסקו. בהתקוממות הסטודנטים המסיבית והממושכת "" () שארעה בברקלי בשנים 1964-65 היה מעורב, עת אשתו דיאנה (בת-זוגו אז) הייתה בין השובתים שנעצרו והובאו למשפט.
שי הוא מוותיקי החברים במועדון הספורט הירושלמי ושימש כחבר הנהלת המועדון.
חיים אישיים.
נשוי לירדנה ולו ארבעה ילדים.
חוק המעמד האישי בעיראק
חוק המעמד האישי הוא חוק בעיראק שעוסק במעמד האישה, ומתרכז סביב ארבעה נושאים מרכזיים – נישואים, גירושים, משמורת ילדים וירושה. חוק זה נכנס לתוקף בשנת 1959 והוא חוק פרוגרסיבי מאוד. בראש ובראשונה קבע החוק כי יופסק הטיפול הבלעדי של נושאים אלה (כאשר מדובר באזרחיות מוסלמיות) בידי גורמי הדת הסוניים והשיעיים, וכעת כל שופט מן המניין שהוכשר על-ידי המדינה יוכל לפסוק בעניינים אלה. כלומר, החוק יצר מסגרת חדשה בה מעורבות מומחים הפכה לבגדר בחירה וכך המעמד האישי בעיראק כבר לא נשלט על-ידי העולמא. יתר על כן, החוק ביטל את ההפרדה בטיפול בין שיעים לסונים, דבר שמחזק את היכולת לשותפות ומאפשר יחס שיווני. כמו כן, עם כניסת החוק מחוקקים חדשים התחילו יותר ויותר לאפשר לנשים אקטיבסטיות לשרטט ולהגיש הצעות חוק או תיקונים.
מאז שנכנס החוק ועד היום, הוא עבר מספר שינויים ותוספות, אך למרות זאת נשארו סביבו מחלוקות מהותיות. ארגוני הנשים שואפים באמצעות החוק להגיע למצב של שוויון זכויות בין שני המינים, ויש צורך מתמיד באיזון רצונות אלו עם השקפותיהם של אנשי הדת השיעית, אשר מעוניינים בדבקות עם הקוראן וחוקי השרעיה. השלטון ובפרט מערכת המשפט העיראקית הם הגופים הממונים על שמירת מאזן זה, ובעקבות זאת נוצרים במדינה חיכוכים רבים ביניהם לבין אנשי הדת השיעית, שממשיכים לדרוש את ביטול החוק.
ארגוני נשים פעלו בעיראק כבר מראשיתה, ואף במאמצים להקמתה. בתחילת דרכן הארגונים פעלו בעיקר בתחומים של צדקה ורווחה, כדי לעזור למדינה לעמוד בקשיי מלחמת העצמאות, אך הן קיוו כי נאמנותן למדינה תוביל גם למעורבותן השווה בהמשך הדרך. תקווה זו, כמו במדינות ערביות אחרות, לא התממשה בצורה מלאה, אך תנועות הנשים המשיכו לפעול הן בתחומי רווחה והן במאמצים לשיפור זכויות הנשים. לארגוני הנשים היה תפקיד מרכזי בקידום חוק המעמד האישי, ונושאי האישות העסיקו וממשיכות להעסיק רבות את הפעילות.
רפורמות.
אף על פי שהחוק מתבסס על חוקי האסלאם, והטענה הייתה שהוא נשען על עקרונות השריעה, החוק החדש הכיל מספר רפורמות נועזות. אפרט בפרק זה את הרפורמות בכל אחד מארבעת התחומים.
רפורמות בתחום הירושה