האלבום יצא בארבע מהדורות שונות. במהדורה הראשונה לא נכלל השיר "לילה טוב אירופה", איתו הגיעה אינטרנשיונל למקום השני בקדם אירוויזיון 1995. במהדורה השנייה צורף השיר כבונוס, אף שלא הופיע ברשימת שירי האלבום. ההבדל היחיד בין מהדורה השלישית והרביעית היה פס צהוב אופקי שצויר בחלקה העליון של העטיפה, והסתיר חלק משיערה של אינטרנשיונל.
עלי חטיב
עלי חטיב (בערבית: علي الخطيب; תעתיק מדויק: עלי אלח'טיב; נולד בשפרעם ב-18 במרץ 1989) הוא כדורגלן ערבי-ישראלי, המשחק בעמדת הקשר באיחוד בני שפרעם מליגה ב'.
קריירה.
חטיב החל לשחק כדורגל במחלקת הנוער המקומית של הפועל שפרעם, לפני שעבר למחלקת הנוער של הפועל חיפה. לאחר ששיחק בקבוצות בליגות הנמוכות בישראל עבר בגיל 20 לשחק בליגת העל הפלסטינית, עד שהוחתם בינואר 2012 על ידי המאמן החדש של הפועל חיפה, טל בנין. ב-4 בפברואר 2012 כבש את שערו הראשון בליגת העל, במשחק מול הפועל פתח תקווה. ב-31 במרץ 2012 במהלך משחק מול מכבי פתח תקווה במסגרת ליגת העל, הותקף חטיב לאחר שריקת הסיום על ידי מאמן השוערים של מכבי פתח תקווה, עמי גניש, אשר נגח בפניו. מאוחר יותר התברר כי חטיב גם ספג בעיטות מעובד מכבי פתח תקווה, יגאל ממן. ממן וגניש הורשעו בעסקת טיעון במשפטם, ולמכבי פתח תקווה הורדו 3 נקודות ממאזנה, דבר שהוביל לבסוף לירידתה לליגה הלאומית בסיום העונה.
בקיץ 2012 חתם חטיב בקבוצת מכבי נתניה, במהלך העונה, במשחק מול בני סכנין, נקשר לתקרית יריקה על בלם בני סכנין, עידן ויצמן. בעקבות התקרית, הורחק חטיב ל-8 משחקים ומכבי נתניה ניסתה להתיר עמו את החוזה, אך בסופו של דבר נשאר בקבוצה, איתה ירד ליגה בתום העונה. ביולי 2013 חתם בהפועל עכו. במהלך משחק אימון לקראת פתיחת העונה, נגח חטיב בשחקן מכבי נתניה ויקי כחלון, ובעקבות זאת הושעה מאימוני הפועל עכו, ובסופו של דבר שוחרר מהקבוצה בטרם החלה העונה, וחתם במכבי אחי נצרת מהליגה הלאומית, במדיה שיחק שנתיים.
ב-10 ביוני 2015 חזר חטיב להפועל חיפה. ב-6 בינואר 2016 חזר למכבי אחי נצרת, ושיחק עוד עונה וחצי במדי הקבוצה.
ב-5 ביולי 2017 חתם חטיב לעונה אחת בהפועל חדרה, העולה החדשה לליגה הלאומית. בעונת 2017/2018 כבש שבעה שערי ליגה ב-32 הופעות וסייע לקבוצה להעפיל לליגת העל. בתחילת עונת 2018/2019 ערך 11 הופעות בליגת העל במדי הקבוצה.
בינואר 2019 חזר חטיב למכבי אחי נצרת, ועד תום העונה כבש חמישה שערים ב-11 הופעות בליגה הלאומית. ב-8 בינואר 2020 ניצל סעיף שחרור בחוזהו ועזב את מכבי אחי נצרת. באפריל של אותה שנה חתם באיחוד בני שפרעם מליגה ב'.
נבחרת לאומית.
בשנת 2011 זומן חטיב לנבחרת פלסטין, ואת הופעת הבכורה שלו במדיה ערך ב-23 ביולי 2011, במשחק מול נבחרת תאילנד במסגרת מוקדמות מונדיאל 2014. את שער הבכורה שלו בנבחרת הבקיע ב-6 בדצמבר 2011, בדקה ה-67 במשחק ידידות מול נבחרת בחריין. לאחר 11 יום כבש שער במשחק המכריע נגד נבחרת סודאן במסגרת טורניר הכדורגל של המשחקים הפאן-ערביים, במשחק שהעלה את נבחרתו לחצי גמר הטורניר.
תולדות האסלאם בארץ ישראל
תולדות האסלאם בארץ ישראל, החלו בשנות ה-30 של המאה השביעית במהלך הכיבושים המוסלמיים הגדולים, כאשר אזור ארץ ישראל נכבש על ידי הצבאות המוסלמים של הח'ליפות האיסלאמית תחת הנהגתו של הח'ליף עומר בן אל-ח'טאב. הנוכחות המוסלמית באזור המשיכה להתקיים באזור מאז ועד ימינו במשך קרוב ל-1400 שנים. לאורך רוב התקופה הנ"ל התקיים באזור ארץ ישראל שלטון מוסלמי, למעט תקופת השלטון הצלבני באזור (בשנים 1099 - 1291) ולמעט תקופת מדינת ישראל (1948 ואילך), אשר החלה בעקבות מלחמת העצמאות בה כוחות צה"ל הצליחו להדוף את צבאות ערב ולהרחיב את תחום המדינה מעבר לגבולות שנקבעו למדינה היהודית בתוכנית החלוקה על פני רוב שטחי אזור ארץ ישראל.
לאזור ארץ ישראל יש משמעות מיוחדת עבור המוסלמים בכל רחבי העולם, שכן הוא מכיל את מסגד אל-אקצא הממוקם בעיר העתיקה בירושלים אשר הוא המבנה השלישי בקדושתו באסלאם הסוני. על פי המסורת האסלאמית מסגד אל-אקצא (הידוע גם בשם "אל-חַרַם א-שַריף") הוא האתר שממנו הנביא המוסלמי מוחמד עלה לשמים וקיבל את מצוות התפילה (צלאה) אותה מצווים המוסלמים לערוך חמש פעמים ביום.
היסטוריה.
רקע.
על פי המסורת המוסלמית, במהלך לילה אחד בשנת 621 לספירה, הנביא המוסלמי מוחמד רכב על גבי בהמה פלאית ששמה אל-בוראק (البراق) ובליווית המלאך גבריאל, ממכה להר הבית שבירושלים. על פי המסורת המוסלמית, מהר הבית עלה מוחמד לשמיים ושם הוא פגש את אללה וקיבל את מצוות התפילה (צלאה) אותה מצווים המוסלמים לערוך חמש פעמים ביום. אף על פי כן, ירושלים לא מוזכרת בקוראן עצמו, וארץ ישראל מוזכרת רק בהקשר של בני ישראל וסיפורי הנביא משה.
הגירות מוסלמים לארץ ישראל.
חלק המוסלמים הגיעו לארץ ישראל במהלך הגירה מצפון אפריקה והגירה מטורקמניסטן ואף הגירת בוסנים מוסלמים. שמות המשפחה של רבים מהפלסטינים מעידים על כך שמוצאם מחוץ לארץ ישראל, כדוגמת: "" ו"מסארווה" (מצרי), "אל-פיומי" (שמעיד על מוצא מהעיר פיום במצרים), מעיראק (למשל: "אל-תכריתי"), סוריה (למשל: "חלבי"), לבנון (למשל: "אל-לובנאני"), כורדיסטן (למשל: "אל-כורד"), טורקי (למשל: "עות'מאן"), אפגניסטן (קונדוז), בחריין, עומאן וערב הסעודית (למשל: "" או "אגבאריה" ששורשיו בעיר אע'בר שבגבול תימן-סעודיה). שמות משפחה אחרים מעידים על מוצא מאזור המגרב (אל-מגרבי ו"מוגרבי" למשל), ממדינות כמו אלג'יריה (למשל: "אל-ג'זאיר") ומרוקו ("אל-ארג'), מסודאן (חמולות שנקראות "עביד" ומוצאם הוא מאפרו-ערבים שהביאו השלטון הממלוכי כחיילים וכעבדים) ומבוסניאקים ("אל-בושנק"), צ'צ'נים (אל-שישני) וצ'רקסים שהובאו לכאן על ידי האימפריה העות'מאנית במאות ה-18 וה-19. בקרב הפלסטינים קיים שם המשפחה "אל-הינדי" שבערבית פירושו הוא "ההודי".
לפי מסורתם של יושבי הכפר הערבי טנטורה מהתקופה העות'מאנית, מקורם הוא בקבוצת משפחות שהיגרו לארץ ישראל ממקום בחבל טנטור בהודו במהלך המאה ה-19.
הכיבוש המוסלמי והאסלאמיזציה של אזור ארץ ישראל (638 - 1099).
האסלאם הגיע לראשונה לאזור ארץ ישראל במהלך שנות ה-30 של המאה השביעית לספירה במהלך הכיבושים המוסלמיים הגדולים שבהם הצבאות המוסלמים של הח'ליפות האיסלאמית תחת הנהגתו של הח'ליף עומר בן אל-ח'טאב כבשו שטחים נרחבים באסיה ובאפריקה, ובכלל זה באזור ארץ ישראל. צבאות הח'ליפות תחת הנהגתו של עומר בן אל ח'טאב, הביסו את צבאות האימפריה הפרסית ואת צבאות האימפריה הביזנטית וכבשו את פרס, מסופוטמיה, סוריה, אזור ארץ ישראל, מצרים, צפון אפריקה וספרד. אף על פי שהקוראן איננו מבהיר היכן בדיוק מוחמד עלה לשמיים, לאחר הכיבוש המוסלמי של ירושלים במאה השביעית לספירה, אזור הר הבית, בו הוקם בהמשך מסגד אל-אקצא, הפך למיקום המוכר והמזוהה על ידי כל המאמינים המוסלמים בעולם בתור המקום שממנו עלה מוחמד לשמיים.
הכיבושים המוסלמים במאה ה-7 החלו תהליך ארוך והדרגתי של אסלאמיזציה של עמים רבים באזורים נרחבים במזרח התיכון, במרכז אסיה ובצפון אפריקה. תהליך הדרגתי זה החל מיד בעקבות היווצרות האימפריה המוסלמית ונמשך כמה מאות שנים. כמו כן, באזור המזרח התיכון ובאזור ארץ ישראל בפרט, החל תהליך הדרגתי, שנמשך כמה מאות שנים, שבו העמים הילידים באזורים שונים, אשר עד אז דיברו בעיקר יוונית, ארמית-סורית, קופטית וברברית, החלו לאמץ את השפה הערבית ואת התרבות הערבית. כתוצאה מכך, לאורך הזמן חלק גדול מאוכלוסיית הילידים באזור התמזגה עם השבטים הערבים, וכתוצאה מכך השפה הערבית והתרבות הערבית הפכו בעקבות כך לדומיננטיים על פני אזור נרחב, שכלל בין היתר את אזור ארץ ישראל.
לאחר הכיבוש המוסלמי של אזור ארץ ישראל, הח'ליפות החליטה להקים מסגד גדול מעל לחורבות בית המקדש היהודי בעיר העתיקה בירושלים. בעקבות כך הוקם במקום מסגד אל-אקצא בין השנים 687 - 691. בנוסף, באותה העת מבנים מוסלמיים רבים אחרים נבנו בכל אזור ארץ ישראל. מסגד אל-אקצא נחשב למבנה העתיק ביותר בעולם המוסלמי אשר עדיין נמצא בשימוש.
יריבויות בין שושלות שונות ומהפכות שונות שהתרחשו לאחר מכן הובילו בסופו של דבר לפילוג בתוך העולם המוסלמי. בסופו של דבר, במאה התשיעית לספירה, אזור ארץ ישראל נכבש על ידי השושלת הפאטמית. באותה העת אזור ארץ ישראל שוב הפך למרכז של עימותים אלימים שונים בין אויבים שונים של השושלת הפאטימית אשר ניסו לכבוש את האזור. באותה העת האימפריה הביזנטית המשיכה לנסות ולכבוש מחדש את השטחים שנכבשו מהם בעבר, כולל את ירושלים. באותה העת, רבים מהתושבים הנוצרים בירושלים אשר הביעו את תמיכתם באימפריה הביזנטית, הוצאו להורג בעוון בגידה על ידי השלטונות המוסלמים.
בעקבות החשיבות ההולכת וגדלה של ירושלים בעולם המוסלמי, הסובלנות כלפי בני הדתות האחרות החלה לדעוך. האוכלוסייה הנוצרית באזור ארץ ישראל הפכה למיעוט נרדף כאשר כנסיות שונות הוחרבו. מגמה זו הגיעה לשיאה בשנת 1009 לספירה כאשר החליף אל-חאכם מהשושלת הפאטימית במצרים, החריב את כנסיית הקבר בירושלים ואילץ את נתיניו הנוצרים לענוד צלבי עץ של חצי מטר ברוחב ובאורך סביב צווארם. פרובוקציה זו הציתה זעם רב בקרב העולם הנוצרי אשר הוביל בהמשך להשקת מסע הצלב הראשון.
התקופה הצלבנית והתקופה האיובית (1099 - 1291).