הלהקה הקליטה שיר ראשון שכתב והלחין אלברט סופר ב-1989, בהפקה מוזיקלית של רמי פורטיס, בשם "אחת יותר מדי". השיר הופיע בראשית 1990 באלבום "אוסף נענע" הבהוצאת נענע דיסק. שיר נוסף, "מעל פני הים", שכתב והלחין גיל סמטנה, יצא ב-1991 באוסף "נענע 2". בספטמבר 1991 הקליטה את אלבומה ״אלגנט״ בהפקה ועיבודים של חברי הלהקה. מרבית השירים הוקלטו בנגינה חיה באולפן ובאמצע 1992 שוחרר האלבום לשוק. האלבום אופיין בסגנון רוק גראנג׳ עוצמתי, אנרגטי ומחוספס. סופר כתב והלחין את רוב שירי האלבום. אחד השירים נקרא "שיר של יוסי" שהתבסס על מילים ולחן של יוסי אלפנט, אשר היה המנטור של הלהקה.
לאחר הוצאת האלבום המשיכה "אלגנט" להופיע מעט, בין השאר בפסטיבל ערד אך עקב מכירות אלבום הבכורה החלשות הלהקה התפרקה.
בשנת 2010 שוחרר אלבום רשת אשר תיעד הופעה חיה של הלהקה מ 1992 במועדון הלוגוס.
עצם העניין
עצם העניין היא תוכנית ראיונות אקטואלית-פוליטית המשודרת בימים א'-ד' בשעה 18:00 עד לתוכנית העולם היום, בערוץ כאן 11. את התוכנית מגיש קלמן ליבסקינד. ליאת רגב, רועי שרון, עקיבא נוביק ותמר אלמוג מגישים אותה לסירוגין.
היסטוריה.
ב-10 בדצמבר 2020, יצא טריילר לתוכנית בעמוד הפייסבוק של כאן 11. ב-13 בדצמבר, השידור הראשון של התוכנית יצא לאור.
ביקורת.
ב-16 בנובמבר, קלמן ליבסקינד טען כי קיימת סכנת התבוללות בישראל ואירח את ד"ר נתנאל פישר מצוות פורום קהלת. השידור גרר אחריו ביקורות זועמות ועקב כך כאן 11 שינו את כותרת הפרק מ-"סכנת ההתבוללות" ל-"יהדות במבחן". בתגובה, קלמן ליבסקינד טען כי "מישהו נבהל מכמה תגובות ומחק אותה (את הכותרת)" וכי "סכנת התבוללות אכן מסוכנת".
היצרות העורק התרדמני
היצרות העורק התרדמני היא היצרות או התכווצות של אחד מהחלקים בעורק התרדמני, הנגרמת בדרך כלל על ידי טרשת עורקים .
העורק התדרמני (באנגלית: carotid artery) נקרא גם עורק התרדמה ועורק הראש. הוא העורק הראשי המספק דם מחומצן לראש ולצוואר.
סימנים וסימפטומים.
העורק התרדמני המשותף (באנגלית: common carotid artery) הוא העורק הגדול שאת הדופק שלו ניתן לחוש משני צידי הצוואר מתחת ללסת. בצד ימין הוא מתחיל מהעורק האלמוני (ענף של אבי העורקים ), ובצד שמאל העורק יוצא ישירות מקשת אבי העורקים. בגרון הוא מתפצל לעורק התרדמני הפנימי (באנגלית: internal carotid artery) ולעורק התרדמני החיצוני (באנגלית: external carotid artery) . העורק התרדמני הפנימי מספק דם למוח, והעורק התרדמני החיצוני מספק דם לפנים. הפיצול הזה בין העורק התרדמני החיצוני והפנימי הוא אתר נפוץ לטרשת עורקים, הצטברות דלקתית של רובד נגיפי בתוך עורק הצוואר המשותף, או העורק התרדמני הפנימי וסעיפיו הגורמים להצרתם.
הרובד הנגיפי יכול להיות יציב וללא סימפטומים, או שהוא יכול להיות מקור לתסחיף. חלקיקים מתנתקים מהפלאק ועוברים דרך מחזור הדם אל כלי הדם במוח. ככל שהכלים הולכים ומצטמצמים, החלקיקים יכולים להידבק בדופן כלי הדם ולהגביל את זרימת הדם לחלקי המוח. איסכמיה זו יכולה להיות זמנית, הגוררת התקף איסכמי חולף (TIA), או קבועה שתגרום לשבץ.
התקפים איסכמיים חולפים הם סימן אזהרה ועשויים לגרור אחריהם שבץ קבוע חמור, במיוחד ביומיים הראשונים. התקפים איסכמיים חולפים נמשכים בהגדרה פחות מ-24 שעות ולעיתים קרובות מופיעים כצורה של חולשה או אובדן תחושה של גפה, צד אחד של הגוף או אובדן ראייה בעין אחת. תסמינים הפחות שכיחים הם אוושות בעורקים או צלצולים באוזניים ( טיניטוס ).
באנשים אסימפטומטיים עם היצרות העורק התרדמני, הסיכון לפתח שבץ מוחי גדל. ייתכן שהסיכון לשבץ מוחי קשור למידת ההיצרות המודגמת בהדמיה. חלק מהמחקרים מצאו סיכון מוגבר עם עלייה בדרגות ההיצרות בעוד שמחקרים אחרים לא הצליחו למצוא קשר כזה.
פתופיזיולוגיה.
טרשת עורקים גורמת להיווצרות רובד בתוך דפנות העורק התרדמני, בדרך כלל בהתפצלות שבו העורק הצווארי המשותף מתחלק לעורק הצווארי הפנימי והחיצוני. הצטברות הפלאק יכולה להצר או לכווץ את נהור העורק, מצב הנקרא היצרות. התפרקות של הפלאק יכולה לשחרר קרישי דם לתוך העורק. חתיכה מחומר זה עלולה להתנתק ולעבור דרך עורק הצוואר הפנימי לתוך המוח, שם היא עשויה לחסום את זרימת הדם, ואף עלולה לגרום למוות של רקמת המוח, מצב המכונה שבץ איסכמי.
לפעמים ההיצרות גורמת בהתחלה תסמינים זמניים, המכונים שבץ חולף, כאשר איסכמיה זמנית מתרחשת במוח, או ברשתית מבלי לגרום לאוטם . להיצרות סימפטומטית יש סיכון גבוה לשבץ מוחי במהלך היומיים הבאים. הנחיות המכון הלאומי לבריאות ומצוינות קלינית (NICE) ממליצות לאנשים עם היצרות בינונית עד חמורה (50-99% חסימה) אשר סובלים מתסמינים, לעבור ניתוח צווארי בקרוטיד תוך שבועיים.
כאשר הרובד הנגיפי אינו גורם לתסמינים, המטופלים עדיין נמצאים בסיכון גבוה יותר לשבץ בהשוואה לאוכלוסייה הכללית, אך לא גבוה כמו אנשים עם היצרות סימפטומטית. שכיחות השבץ, כולל שבץ מוחי, הוא 1-2% בשנה. התמותה הכירורגית של ניתוח צווארי בקרוטיד נע בין 1-2% ועד 10%. שני מחקרים קליניים אקראיים גדולים הוכיחו שניתוח קרוטיד שנעשה עם שבץ מוחי בן 30 יום וסיכון תמותה של 3% או פחות, יועיל לאנשים אסימפטומטיים עם היצרות של 60% יותר, שצפויים לחיות לפחות 5 שנים לאחר הניתוח. המנתחים חלוקים בשאלה האם יש לטפל באנשים אסימפטומטיים בתרופות בלבד או שעליהם לעבור ניתוח.
עורק הקרוטיד המשותף הוא העורק האנכי הגדול באדום. אספקת הדם לעורק הקרוטיד מתחילה בקשת אבי העורקים (התחתית). עורק הקרוטיד מתחלק לעורק הקרוטיד הפנימי ולעורק הקרוטיד החיצוני. עורק הקרוטיד הפנימי מספק את המוח. רובד מצטבר לעיתים קרובות באותה חלוקה וגורם להיצרות (היצרות). פיסות רובד עלולות להתנתק ולחסום את העורקים הקטנים במוח, מה שגורם לשבץ מוחי. רובד יכול להצטבר גם במקור עורק הקרוטיד באבי העורקים.
איבחון.
היצרות עורק הקרוטיד מאובחנת בדרך כלל על ידי סריקת אולטרסאונד דופלר .הדבר אינו כרוך בקרינה, ללא מחטים וללא חומרי ניגוד שעלולים לגרום לתגובות אלרגיות. לבדיקה זו יש רגישות וסגוליות טובות.
בדרך כלל סריקת אולטרסאונד דופלר היא הבדיקה היחידה הנדרשת לקבלת החלטות בהיצרות עורק הקרוטיד, שכן היא זמינה באופן נרחב ומבוצעת במהירות. עם זאת, הדמיה נוספת עשויה להידרש אם ההיצרות אינה קרובה להתפצלות של עורק הקרוטיד.
אחת מכמה שיטות הדמיה שונות, כגון טומוגרפיה ממוחשבת (באנגלית: CT) או דימות תהודה מגנטית (באנגלית: MRA) עשויות להיות שימושיות. לכל שיטות הדמיה יש את היתרונות והחסרונות שלה - השימוש בדימות תהודה מגנטית וטומוגרפיה ממוחשבת אסורה בחולים עם מחלת כליות כרונית, כאשר משתמשים בחומרי ניגוד. צנתור אנגיוגרפיה היא בעלת סיכון של 0.5% עד 1.0% לשבץ מוחי, פגיעה בעורקים או דימום. הבדיקה שתיבחר תהיה תלויה בשאלה הקלינית ובסוג ההדמיה הרלוונטית, הניסיון והציוד הזמינים.
סריקה.
כוח המשימה לשירותי מניעה בארצות הברית (USPSTF) ממליץ נגד בדיקות שגרתיות לאיתור היצרות בעורק הקרוטיד באוכלוסייה ללא תסמינים החל משנת 2021.
בעוד שבדיקות סקר עבור היצרות העורק התרדמני עבור האוכלוסייה הכללית אינן מומלצת, איגוד הלב האמריקני והאגודה לכירורגיית כלי דם ממליצים על בדיקת סקר לאלו שאובחנו עם מצבים רפואיים קשורים או שיש להם גורמי סיכון להיצרות עורק הקרוטיד. הבדיקה מומלצת לאנשים שיש להם:
איגוד הלב האמריקני ממליץ גם על בדיקת סקר אם רופא מזהה אוושה, או רשרוש, מעל עורק הקרוטיד על ידי האזנה דרך סטטוסקופ במהלך בדיקה גופנית.
לאנשים עם תסמינים, איגוד הלב האמריקאי ממליץ על בדיקה ראשונית באמצעות אולטרסאונד
טיפול.
מטרת הטיפול בהיצרות עורק הקרוטיד היא להפחית את הסיכון לשבץ מוחי. סוג הטיפול תלוי בחומרת המחלה וכולל:
תרופות.
על פי ההנחיות הקליניות (כגון אלו של איגוד הלב האמריקני (AHA) והמכון הלאומי למצוינות קלינית (NICE) , מומלץ לתת לכל החולים הסובלים מהיצרות העורק התרדמני תרופות כדי לשלוט בגורמי הסיכון לכלי הדם שלהם. בדרך כלל מדובר בתרופות להורדת לחץ הדם (אם יש להם יתר לחץ דם), טיפול תרופתי לסוכרת (אם יש להם סוכרת), והמלצה על פעילות גופנית, הפחתת משקל (אם יש להם עודף משקל) והפסקת עישון (למעשנים). בנוסף, תרופות נוגדות קרישיות (כגון אספירין או קלופידוגרל ) ותרופות להורדת כולסטרול (כגון סטטינים, שנרשמו במקור בשל השפעותיהם להורדת הכולסטרול אך נמצאו גם כמפחיתים דלקת ולייצב פלאק)עשויות להועיל למטופלים.
השבת זרימת הדם של העורק התרדמני.
על פי איגוד הלב האמריקני, התערבויות מעבר לנוהל הרפואי מבוססות על האם למטופלים יש תסמינים:
כל ההתערבויות להשבת הזרימה של העורק התרדמני ( כריתת אנדרטרקטומיה, תומכן בעורק התרדמני) נושאות סיכון מסוים לשבץ מוחי; עם זאת, כאשר הסיכון לשבץ מוחי מטיפול מאריך חיים בלבד הוא גבוה, התערבות עשויה להועיל.
ג'יימס ריד
ג'יימס ריד (; נולד ב-31 ביולי 1953) הוא שחקן אמריקאי.
ביוגרפיה.
ריד נולד בבאפלו, הוא החל לעסוק במשחק בזמן שהיה סטודנט למשפטים באוניברסיטת אורגון, אחרי כן החל ללמוד משחק בניו יורק והופיע בברודוויי ובמספר תיאטראות מקומיים, בנוסף ב-1998 סיים תואר בפסיכולוגיה באוניברסיטת פפרדיין שבמאליבו.
ב-1983 הופיע בתפקיד קטן של שוטר בסרט רעם כחול, ב-1984 שיחק בסרט הסלאשר ​"The Initiation". מ-1985 עד 1994 שיחק במיני-סדרה הצפון והדרום. ב-1988 שיחק בסרט הספורט "Eight Men Out", המבוסס על מקרה אמיתי שאירע ב-MLB, באותה שנה שיחק בסרט חופים, הוא גילם את אביה של אל וודס ב-לא רק בלונדינית, ב-2009 שיחק בסרט תהילה.