ב-8 באוקטובר 2015, בעקבות יומיים רצופי פיגועי טרור, כינס ראש הממשלה בנימין נתניהו מסיבת עיתונאים ביחד עם שר הביטחון משה יעלון, השר לביטחון פנים גלעד ארדן, הרמטכ"ל גדי איזנקוט וממלא מקום מפכ"ל משטרת ישראל בנצי סאו. בנאום שנשא נתניהו הוא האשים את הערבים, ובפרט את הרשות הפלסטינית והתנועה האסלאמית בישראל, בהסתה שליבתה את האש וגרמה לפיגועים והודיע שכדי להרגיע את הרוחות הוא אוסר על כל השרים וחברי הכנסת לעלות להר הבית.
ב-11 באוקטובר אישרה הממשלה הוראת שעה של עונש מינימום של 4 שנות מאסר למיידי אבנים, בקת"בים וזיקוקים. כן אושרה הצעת השר יריב לוין לשלילת רישיון נהיגה ממיידי אבנים.
ב-12 באוקטובר, אחרי גל פיגועים בירושלים, נשא נשיא המדינה ראובן ריבלין את נאום פתיחת מושב החורף במליאת הכנסת בו קרא להרגעת הרוחות והזהיר מפני מלחמת דת. אחריו נשא ראש הממשלה בנימין נתניהו נאום בו האשים שוב את הח"כים הערביים וההתנועה האסלאמית בישראל בהסתה, האשמה בה השתתף לאחר מכן גם יו"ר האופוזיציה יצחק הרצוג. נתניהו פנה לערביי ישראל בקריאה שילכו בדרך של דו קיום ושלום, ולא להחזיק את החבל משני הקצוות. הרצוג שנאם אחריו, תקף את ממשלת הימין ועורר סערה במליאה.
בעקבות סדרת פיגועי טרור קשים ב-13 באוקטובר בהם נרצחו מספר ישראלים התכנס הקבינט המדיני-ביטחוני לשתי ישיבות חירום, אחת בצהריים ואחת בערב. לאחר הדיון הוצגה החלטה לתגבר את המשטרה בחיילי צה"ל ולוחמי מילואים של משמר הגבול, ולאבטח את כלל האוטובוסים בירושלים על ידי חיילי צה"ל, כשלאחר חודש החיילים יוחלפו על ידי מאבטחים. כמו כן הוחלט על צעדי ענישה נגד מחבלים ומשפחותיהם, כולל הריסת בתי מחבלים. ב-12 בנובמבר 2015 אישר בג"ץ הריסת 8 בתי מחבלים.
ב-15 באוקטובר כינס בנימין נתניהו מסיבת עיתונאים כדי להשיב על נאומו של אבו מאזן ביום שקדם לו. הוא אמר . הוא ענה על שאלות הכתבים הזרים בנושאי המעורבות הבינלאומית, הבנייה בהתנחלויות, ההצתה בדומא והביקורת על הפעלת כוח מופרז נגד המחבלים. הוא סיכם ש"אני לא יכול להיערך מתי גל הטרור ייגמר".
ב־17 בנובמבר, הכריז הקבינט המדיני-ביטחוני על הפלג הצפוני של התנועה האסלאמית בישראל כ"התאחדות בלתי מותרת" והוציא אותה אל מחוץ לחוק.
כוחות הביטחון של ישראל.
בעקבות ההסלמה הגדולה בטרור בחודש תשרי כוחות גדולים של משטרת ישראל ומשמר הגבול נפרשו ברחבי ישראל ובעיקר באזור ירושלים (ובפרט העיר העתיקה) על מנת לאבטח את התושבים ולהחזיר את תחושת הביטחון. נוכחות השוטרים החמושים הוכיחה את עצמה כאשר במספר רב של פיגועים תגובה מהירה של השוטרים נטרלה את המחבלים ומנעה אסון.
המשטרה עצרה כ-300 פלסטינים שהיו מעורבים בפיגועי יידוי אבנים או בקבוקי תבערה, למעלה ממחצית מהם קטינים. עקב הפרישה הגדולה של שוטרים והחתירה למגע עם המחבלים נפצעו במהלך העימותים 68 שוטרים.
ב-14 באוקטובר החלו כוחות הביטחון בפריסת מחסומים ונקודות בידוק בכניסות וביציאות לשכונות הערביות במזרח ירושלים.
בלילה שבין ה-19 באוקטובר ל-20 באוקטובר עצרו כוחות הביטחון את השייח' חסן יוסף ח'ליל, ממנהיגי החמאס ביהודה ושומרון, שלדברי צה"ל היה מעורב בפעילות אינטנסיבית להסתה לטרור. כמו כן, הרסו כוחות של חיל ההנדסה הקרבית את בית המחבל שרצח את דליה למקוס ב-10 בנובמבר 2014. ב-14 בנובמבר 2015 פוצצו לוחמי יהל"ם את בתיהם של המחבלים שרצחו את איתם ונעמה הנקין ומלאכי רוזנפלד.
ב-20 באוקטובר 2015, צלפי הימ"מ, ביחד עם צלפי צה"ל, ובסיוע מודיעיני מהשב"כ, ירו ופגעו בחוליית צלפי טרור פלסטינית, שביצעה מספר פיגועי צליפה בציר הוברס העוטף את רצועת עזה בחסות הפגנות אלימות ששימשו לה כהסוואה ומגן אנושי.
הפגנות ומחאות.
בתגובה לפיגוע שהתרחש ב-3 באוקטובר אירעו ברחבי ישראל שורה של הפגנות מחאה ספונטניות נגד הטרור. למחרת התכנסו אלפי יהודים בכותל המערבי לתפילה מיוחדת ובזירת הפיגוע התקיימה תפילת שחרית בת עשרות משתתפים. במוצאי חג הסוכות, 5 באוקטובר, ערכו כעשרת אלפים ישראלים הפגנת מחאה מול בית ראש הממשלה בדרישה לנקוט ביד קשה נגד הטרור הפלסטיני ולהחזיר את הביטחון לתושבי ישראל. בהפגנה נכחו גם מספר חברי כנסת מהליכוד.
ב-8 באוקטובר, התאספו מאות מחברי ארגון 'להב"ה' וארגון 'לה פמיליה' בגן סאקר וצעדו לעבר הכותל, תוך קריאות "מוות לערבים" "מוחמד חזיר" ועוד. בהפגנה נעצרו חמישה אנשים, בהם יו"ר 'להב"ה' בנצי גופשטיין. בתגובה להפגנה הודיע השר לביטחון פנים גלעד ארדן (הליכוד) כי יפעל להוצאת שני הארגונים מחוץ לחוק.
מספר רבנים, בהם הרבנים הראשיים לישראל הרב יצחק יוסף והרב דוד לאו, וכן הרב הראשי לירושלים שלמה משה עמאר, הורו לא להפסיק את העלייה לכותל בעקבות האירועים. רבנים נוספים, בהם מנהיגי העדה החרדית טענו כי העולים להר הבית הם הגורמים לפיגועים, והם יתנו על כך את הדין.
החל מה-10 באוקטובר, הוחלט במנהל החינוך בירושלים על שביתת לימודים כללית החל מהשעה 13:30, שעה בה כוחות האבטחה מסיימים את עבודתם במוסדות החינוך, כמחאה על כך שהאבטחה לא מתארכת עד סוף הלימודים. ב-13 באוקטובר אישר שר האוצר משה כחלון הוספת תקצוב בעלות של עשרות מיליוני שקלים למערך האבטחה במוסדות, ובכך התארכה האבטחה עד השעה 16:00.
ב-17 באוקטובר נערכה הפגנה של כ-1,500 איש בירושלים תחת הסיסמה "לא נכנעים לייאוש". ההפגנה החלה במרכז ירושלים, ומשם המשיכו המפגינים בצעדה ברחובות מרכז העיר לעבר כיכר החתולות. בהפגנה נאמו ח"כ דב חנין מ"הרשימה המשותפת" וראונק נאטור, מנכ"לית שותפה של עמותת "סיכוי - לקידום שוויון אזרחי". ב-24 באוקטובר נערכה הפגנה של כ-3,000 איש נגד הממשלה ומדיניות "ניהול הסכסוך" תחת הכותרת "אין ביטחון בלי פתרון מדיני" בתל אביב. המפגינים צעדו מכיכר רבין לעבר הקריה. בהפגנה נטלו חלק מחברי כנסת ממפלגת מרצ, כולל יו"ר המפלגה, זהבה גלאון שנאמה, כמו גם סתיו שפיר ויריב אופנהיימר, מזכ"ל תנועת "שלום עכשיו", שעמדה מאחורי ההפגנה. שתי ההפגנות הן חלק מיוזמה של "עומדים ביחד" — התארגנות יהודית-ערבית משותפת שהתגבשה בתגובה לגל האלימות.
הפלסטינים.
בתקופת המהומות והפיגועים, בייחוד בספטמבר ואוקטובר, הרבו הפלסטינים להשתמש ברשתות החברתיות, בהם הודיעו רבים מן המחבלים על כוונתם לבצע פיגועים באזורים שונים. בכל אחת מההודעות הועבר מסר על פרוץ האינתיפאדה השלישית למען מסגד אל-אקצא.
החל מהסלמת תשרי, התחזקה ההערכה לקיומה של אינתיפאדה. ב-9 באוקטובר, במסגרת דרשת יום שישי התבטא מנהיג החמאס ברצועת עזה, אסמאעיל הנייה, כי יום הזעם מסמל את התפרצות האינתיפאדה השלישית, למורת רוחם של הציונים הכובשים.
ב-10 באוקטובר, קרא ארגון הטרור "חמאס" באמצעות הטלוויזיה "לעורר מהומות ולבצע פיגועים באצטדיון טדי במשחק של הישות הציונית מול קפריסין". בעקבות הקריאה הוחלט לתחזק את כוחות השיטור והאבטחה סביב האצטדיון לכמות של 1,100 אנשי ביטחון. בסופו של דבר המשחק עבר ללא אירועים חריגים.
בליל ה-12 באוקטובר הוציא נביל אבו רודיינה, דוברו של אבו מאזן, הודעה מסולפת על ילד פלסטיני בן 13 שהוצא להורג ללא משפט בדם קר על ידי כוחות הביטחון הישראליים, כאשר הוא מתייחס לאחד משני המחבלים הקטינים שביצעו את פיגוע הדקירה בפסגת זאב תוך השמטת העובדה שהנער הפלסטיני שנהרג היה המחבל הבוגר יותר ושהמחבל בן ה-13, אחמד מנאסרה, רק נפצע ולא נהרג, וששניהם נורו תוך כדי ביצוע הפיגוע. ההודעה, ביחד עם תמונות וסרטוני וידאו, הופצה ברשתות החברתיות על ידי הפלסטינים בצירוף קריאה לבצע פיגועי טרור, גרמה להתססה והלהטת הרוחות. גורמים רשמיים בישראל ומספר פרשנים האשימו הסתה זו כאחד הגורמים המרכזיים לגל הפיגועים הקשה שאירע למחרת.
ב-11 באוקטובר הופץ סרטון ברשתות החברתיות, בו נראה שייח' מוסלמי מרפיח מסית לטבח ביהודים בקבוצות, תוך הדגמת דקירות על ידי סכין.
ב-14 באוקטובר ב-20:00 נשא אבו מאזן נאום ובו חזר על ההאשמות השקר של אבו רודינה על כך שישראל הוציאה להורג את אחמד מנאסרה, הנער בן 13 שביצע את הפיגוע בפסגת זאב. כמו כן הזהיר ממלחמת דת ונמנע מלגנות את הטרור או לקרוא להרגעה. הוא אמר "המתקפה הישראלית נגד בני עמנו, אדמתם והמקומות הקדושים להם מאיימים על השלום ועל היציבות" והוסיף כי "זוהי זכותנו להיאבק בדרכי שלום כדי להשיג עצמאות והניצחון יגיע". לשכת ראש ההמשלה מסרה בתגובה לנאום כי "דבריו של אבו מאזן הערב הם דברי הסתה ושקר. הנער עליו הוא מדבר חי ומאושפז בהדסה לאחר שדקר ילד ישראלי בזמן שרכב על אופניו. בעוד ישראל שומרת על הסטטוס קוו בהר הבית, אבו מאזן בדברי ההסתה שלו עושה שימוש ציני בדת וכך גורם למעשי טרור".
ערביי ישראל.
הקריאות לאינתיפאדה באו גם מערביי ישראל. בריאיון לביטאון החמאס קראה חברת הכנסת חנין זועבי לאינתיפאדה: בעקבות דברים אלה דרש ראש הממשלה בנימין נתניהו מהיועץ המשפטי לממשלה יהודה ויינשטיין לפתוח בחקירה פלילית נגד זועבי בחשד להסתה וקריאה לאלימות.
במהלך חודש אוקטובר אירעו הפגנות אלימות של ערביי ישראל בערים יפו, נצרת, אום אל-פחם, לוד, רמלה, טייבה, רהט וכפר כנא. ממשלת ישראל האשימה את התנועה האסלאמית בישראל והח"כים הערביים בהסתה וליבוי מהומות. לאור האירועים, התגלו חילוקי דעות במגזר הערבי סביב סוגיית העלייה למסגד אל-אקצא וסביב תפקודה של מפלגת "הרשימה המשותפת". עלי סלאם, ראש עיריית נצרת, יצא בפומבי נגד איימן עודה, על כך שפעילות מפלגתו בעיר הבריחה ממנה את הלקוחות היהודיים ופגעה בה כלכלית.