בינואר 2022 פורסם דו"ח בו המשטרה הודתה כי השוטרים טעו בטיפול במקרה, כאשר אחת הטעויות הייתה שלא גבו עדות מהעד שהתקשר ל-911. למרות זאת נרשם בדו"ח כי לא ניתן להחליט האם טיפול שונה היה מונע את מותה של פטיטו, והאחריות על מותה היא של הרוצח, כאשר הרצח נעשה שבועות אחרי התקרית. השוטרים אריק פראט, שוטר כבר 16 שנה ודניאל סקוט רובינס, אשר היה בהתלמדות בשנתו הראשונה בעת המקרה יהיו בתקופת מבחן ולא יושעו או יענשו. הדו"ח גם ממליץ על הדרכה נוספת לשוטרים ושדרוג התוכנה בה משתמשים. מועצת העיר מואב גיבתה את השוטרים וטענה כי הם פעלו באמתפתיה רבה וכי היא מתכוונת למלא את כל מה שהוחלט בדו"ח .
עדי ראייה.
ב-27 באוגוסט 2021 בשעה 13:00 נראו בני הזוג פטיטו ולונדרי במסעדה מקסיקנית בג'קסון הול, ויאומינג. לונדרי התווכח עם המלצרית והמנהלת במסעדה בענייני כספים. פטיטו נראתה בוכה והתנצלה בפני המלצרית על התנהגותו של ארוסה.
באותו יום בשעה 18:00 בפארק הלאומי גרנד טיטון פורסם סרטון שנעשה ממצלמת רכב, בו נראה הרכב של פטיטו ולונדרי על ידי ג'ן וקייל בתאני. כאשר הזוג התקרב לרכב הדלת האחורית נסגרה בטריקה.
ג'סיקה שולץ דיווחה כי ב-27 או 28 באוגוסט היא ראתה את בריאן לונדרי נוהג לבדו ברכב ואף חונה בפארק הלאומי גרנד טיטון. לפי עדותה ידעה המשטרה היכן לחפש את הגופה ושם היא אכן נמצאה.
מירנדה בייקר העידה כי ב-29 באוגוסט היא ובן זוגה לקחו את לונדרי בטרמפ. הוא הציע להם 200 דולר על הסעה לג'קסון ויומינג, אך ירד מהרכב כאשר הבין שהם נוסעים למקום אחר. הוא סיפר לשניים כי הוא טייל לבדו בהרים אך לטענתם הוא לא נראה אחרי טיול כי אם היה נקי ומסודר.
מציאת הגופה.
גופתה של פטיטו נמצאה ב-19 בספטמבר 2021 ביערות הפארק הלאומי גרנד טיטון במדינת ויומינג, ארצות הברית.
התעניינות התקשורת העולמית.
היעלמותה של פטיטו דווחה בהרחבה בתקשורת האמריקאית, ומהר מאוד בתקשורת העולמית. כאשר אחת התלונות היא שההתעניינות הרחבה קשורה לעובדה שמדובר בבחורה לבנה, העיסוק הנרחב של התקשורת עורר זעמם של אפריקאים אמריקאים וילידים אמריקאים, ועורר את העיסוק בתופעת הבחורה הלבנה הנעלמת, שמעוררת עניין רב.
טענה אחרת היא כי העיסוק הרב בהיעלמותה של פטיטו הוא בעקבות הפריחה של פודקסטים העוסקים בתחום הפשע האמיתי.
החקירה.
ב-11 בספטמבר 2021 דיווחה משפחתה של פטיטו על היעלמותה. בשלב זה לונדרי, אשר עקבותיו נעלמו, הוכר על ידי ה-FBI כאדם בעל אינטרס.
ב-20 בספטמבר 2021 המשטרה החרימה את הרכב של לונדרי, ודיווחה כי נמצא בו חומר חשוד שנשלח לבדיקה. בד ובד התגלה כי לכאורה נעשה שימוש בכרטיסי האשראי של המנוחה על ידי לונדרי. תגלית זאת הובילה לשינוי הסטטוס קוו בחקירת הרצח ולהוצאת צו מעצר ללונדרי.
יומיים לאחר מציאת הגופה, ב-21 בספטמבר 2021 הודיע חוקר מקרי המוות במחוז טטון - ד"ר ברנט בלו, כי סיבת המוות היא הריגה או רצח.
ב-12 באוקטובר 2021 קבע חוקר מקרי המוות שסיבת מותה של פטיטו היא חניקה.
ב-20 באוקטובר 2021 נמצאו באזור החיפושים שרידי גופת אדם ולידה חפצים השייכים ללונדרי: תרמיל גב ויומן אישי. הממצאים נחשפו באזור שהיה מכוסה מים בימים שקדמו למציאתם, סמוך לשביל שאותו נהג לונדרי לפקוד.
הרוצח.
בריאן לונדרי חזר לבית הוריו בפלורידה ב-1 בספטמבר 2021. עשרה ימים לאחר מכן, ב-11 בספטמבר, דיווחה משפחתה של פטיטו על היעדרותה. לונדרי סירב לשתף פעולה עם החוקרים, ועורך דין ששכרה עבורו משפחתו ייעץ לו לא לשתף פעולה עם החקירה. ב-14 בספטמבר הוא יצא עם רכבו, השאיר אותו באזור הביצות אליו יצא לטייל, ונעלם. משפחתו דיווחה על היעלמותו רק ב-17 בספטמבר. עשרות שוטרים, סוכני FBI ויחידות חיפוש מיוחדות פתחו בסריקות אחר לונדרי בשמורת קרלטון בפלורידה, ששטחה מוערך ביותר מ-97 אלף דונם. ב-20 באוקטובר 2021 נמצאה גופתו של לונדרי בשמורה.
ב-22 בינואר 2022 חשף ה-FBI כי לונדרי כתב והודה במחברתו האישית כי רצח את גבי פטיטו. עוד התברר כי הוליך שולל כמה ממכריה באמצעות מסרונים וגרם להם לחשוב אחרי מותה שהיא עודנה בחיים.
התביעה.
אביה של פטיטו ג'ו פטיטו ואמה החורגת ניקול שמידט, החליטו ביוני 2022 להגיש תביעה נגד הוריו של לונדרי. טענתם הייתה כי הוריו של לונדרי, כריס ורוברטה לונדרי, גילו עם שובו של בנם שהוא רצח את פטיטו, אך הם בחרו לפנות לעורך דין ובהמשך פעלו על מנת לעזור לבנם להימלט מארצות הברית כדי שלא יעמוד לדין. לקראת השימוע טוענים הוריה של פטיטו כי בידם הוכחות לטענה זו. הוריו של לונדרי מכחישים את הטענות באמצעות עורך דינם. לאחר השימוע מול שופט יוחלט אם לפתוח במשפט מול מושבעים
ועדת האו&quot;ם לזכויות אנשים עם מוגבלות
הוועדה לזכויות אנשים עם מוגבלות (באנגלית: The Committee on the Rights of Persons with Disabilities) היא גוף של האו"ם המפקח על יישום אמנת האו"ם בדבר זכויותיהם של אנשים עם מוגבלויות. הוועדה מונה 18 מומחים מרחבי העולם ומתכנסת פעמיים בשנה בז'נבה. תפקידי הוועדה לשקול ולהגיב לדוחות היישום המוגשים על ידי 164 מדינות, לנסח הערות כלליות המסייעות למדינות ביישום האמנה, ולדון בעתירות בודדות המוגשות נגד 94 מדינות החתומות על ההסכם הנלווה לאמנה.
רקע.
הוועדה נוצרה מתוקף הפרוטוקול האופציונלי לאמנה לזכויות אנשים עם מוגבלויות, מדובר בהסכם צד לאמנה לזכויות אנשים עם מוגבלות. הפרוקטוקל התקבל ב-13 בדצמבר 2006, ונכנס לתוקף במקביל לאמנת האם ב-3 במאי 2008. נכון לספטמבר 2021, על הפרוטוקול חתומים 94 מדינות ו-100 מפלגות מדינה.
הפרוטוקול האופציונלי מקים מנגנון תלונות פרטני לאמנה בדומה לאלו של האמנה הבינלאומית בדבר זכויות אזרחיות ומדיניות, האמנה לביעור כל הצורות של אפליה נגד נשים (CEDAW) והאמנה בדבר ביעור כל צורות האפליה הגזעית. אך פרוטוקול זה מקבל גם זכויות פרט על זכויות כלכליות, חברתיות ותרבותיות כמו הפרוטוקול האופציונלי לאמנה הבינלאומית בדבר זכויות כלכליות, חברתיות ותרבותיות. הצדדים החתומים מסכימים להכיר בסמכותה של הוועדה לזכויות אנשים עם מוגבלות לדון בתלונות של אנשים או קבוצות הטוענות לזכויותיהם על פי האמנה. הוועדה יכולה לבקש מידע מהצד ולהמליץ על צד. בנוסף, רשאים הצדדים לאפשר לוועדה לחקור, לדווח ולהמליץ על "הפרות חמורות או שיטתיות" של האמנה. הצדדים רשאים לבטל את הסכמתם לחובה זו בעת חתימה או אישור.
פעילות הוועדה.
תגובה לדוחות המוגשים על ידי מדינות חברות - כל המדינות שהצטרפו נדרשות להגיש דוחות שוטפים לוועדה שמתארים את הצעדים החקיקתיים שנקטו לצורך יישום הזכויות שאושרו בוועדה. ניתן לדווח גם על יוזמות ממשלתיות, תוכניות לעתיד, איסוף נתונים והיישום. הדו"ח הראשון מוגש תוך שנתיים מאשרור האמנה, ולאחריו מוגש דו"ח מדי ארבע שנים. הוועדה בוחנת כל דו"ח ומעבירה את התייחסותה למדינה המשתתפת בצורת דו"ח מסכם עם הצעות מעשיות לתיקון. לאחר קבלת תגובות מן המדינה הוועדה מפרסמת את מסקנותיה, הדברים שיש לשמר והדברים שיש לשפר. כחלק מהליך הדיווח – המדינה מחויבת לעדכן את החברה האזרחית (ארגונים הפועלים עם ו/או למען אנשים עם מוגבלות).
ניסוח הערות כלליות ליישום האמנה - הוועדה מנסחת הערות כלליות המיועדות להרחיב ולהנחות מדינות ביישום האמנה ובדיווח לוועדה. עד היום התפרסמו שבע הערות כלליות בנושאים הבאים: הכרה שווה בפני החוק, נגישות, נשים וילדות עם מוגבלות, הזכות לחינוך מכיל, הזכות לחיים עצמאיים, שוויון ואי-אפליה, השתתפות אנשים עם מוגבלות ביישום האמנה ובניטור.
התייחסות לתלונות של אנשים פרטיים - הוועדה מקבלת פניות גם מאנשים פרטיים ולא רק ממדינות ומתייחסת גם אליהן.
חברות בוועדה.
הוועדה היא אחת מעשרה גופי אמנת זכויות האדם של האו"ם, שכל אחד מהם אחראי על פיקוח ועל יישום אמנה מסוימת. חברי וחברות הוועדה נבחרים על ידי המדינות החברות על בסיס אישי, ולא כנציגי המדינות שבהן הם אזרחים. הם משרתים לתקופת כהונה של ארבע שנים, ובכל שנתיים מתחלפים חצי מחברי הוועדה בעת כינוסה בעצרת הכללית. סעיף 34 לאמניה מחייב גם "ייצוג מגדרי מאוזן" ו"השתתפות מומחים עם מוגבלויות". לשכת הנציב העליון לזכויות אדם מסייעת לעבודת הוועדה ומתחזקת אתר אינטרנט עם קישורים לכל התיעוד שנבחן על ידי הוועדה והמסמכים שהונפקו על ידה, כגון תצפיות מסכמות על דוחות המדינה.
ישראל והוועדה.
ישראל חתמה על אמנת האו"ם בדבר זכויותיהם של אנשים עם מוגבלויות ב-30 במרץ 2007 ואשררה אותה ב-28 בספטמבר 2012, בהסתייגות מהסעיף אשר מאפשר חופש נישואים ומציינת כי חופש זה מוגבל לדינים הנהוגים בין בני העדות השונות במדינת ישראל. בשנת 2017 הגישה ישראל דו"ח ראשוני אודות יישום האמנה, בדו"ח זה נכללו התוכניות והחוקים בישראל הקשורים לזכויות אנשים עם מוגבלויות. ארגונים רבים הפועלים עם ולמען אנשים עם מוגבלות הביעו ביקורת על כך שישראל אינה מיישמת כהלכה את האמנה והקימו את הפורום אזרחי לקידום האמנה הבינלאומית בדבר זכויותיהם של אנשים עם מוגבלות בישראל, פורום זה פרסם בספטמבר 2020 דו"ח בו צוינו הפערים הקיימים בין הוראת האמנה למצבם של אנשים עם מוגבלות בישראל הלכה למעשה.
בדצמבר 2020 נבחרה אודליה פיטוסי, פעילה חברתית בתחום זכויות אנשים עם מוגבלויות, לכהן כחברת של הוועדה באו"ם. זוהי הפעם הראשונה שבה נבחרה נציגה ישראלית לוועדה זו.
דיולה היידו
דיולה היידו (במקור עד 1904 הירשפלד,; בהונגרית: Hajdu Gyula; שומוג'סיל, 8 במאי 1886 – בודפשט, 21 באוגוסט 1973) היה משפטן בינלאומי עורך דין יהודי-הונגרי, פרופסור, דוקטור למדע המדינה ודוקטור במשפטים (1957), זוכה פרס המדינה (1970).
ביוגרפיה.