בישראל פועלות כתות ומנהיגים רוחניים. מדינת ישראל אינה רואה מתפקידה לפעול נגדן פרט למקרים בהן יש הפרת חוק. ב-1987 פורסמו מסקנות ועדה בין-משרדית בראשות חברת הכנסת מרים גלזר-תעסה, לבדיקת תופעת הכתות בישראל. את הוועדה מינה שר החינוך זבולון המר והיא בדקה במשך חמש שנים, עשר כתות שפעלו בישראל. לדעת הוועדה חלק מהכתות מסוכנות ולכן המליצה להשתמש בחוקים הקיימים כנגדן. על פי הוועדה במקרים בהם כתות מטעות את הציבור ואינן מצהירות בגלוי מי הן, ובמקרים בהם מתבצעות בהן עברות פליליות לכאורה, יש להסתייע בדין הפלילי הקיים כדי למנוע מהן לפגוע בציבור ולא לחוקק חוקים חדשים. המלצות הוועדה לא אומצו ולא יושמו.
בשנת 2006 הוקם המרכז הישראלי לנפגעי כתות, חברה המציעה תמיכה ומידע על דרכי פעולתם של גופים אותם היא מגדירה ככתות הפועלות בישראל. כמו כן מפנה המרכז נפגעים לטיפול נפשי, מארגן קבוצות תמיכה, מפגשים וכנסים, מפנה לסיוע משפטי ומספק חומרי הסברה והרצאות.
ב-17 פברואר 2016 הצעת חוק לטיפול נגד כתות פוגעניות עברה בקריאה טרומית במליאת הכנסת.
גברעם
גְּבַרְעָם הוא קיבוץ (הקיבוץ המאוחד) במישור החוף הדרומי ובמבואת הנגב. הקיבוץ שוכן ממזרח לכביש אשקלון - יד מרדכי, כתריסר קילומטרים מאשקלון ומשתייך למועצה אזורית חוף אשקלון. נוסד בשנת 1942.
שם הקיבוץ.
בתחילת 1945 ביקשו רוב חברי היישוב לקרוא לנקודתם "משואות" ואילו חברי ועדת השמות של הקרן הקיימת הציעו את השם "בית השקמה". לבסוף נבחר השם גברעם כמסמל את עמידת הגבורה של העם במערכה על הרחבת גבולות אדמת ישראל בארצו. היו שציינו גם את סמליות השם כתגובת היישוב היהודי בארץ ישראל לשואה.
היסטוריה.
גרעין המייסדים הראשונים, שנקרא "מחר", התגבש בגרמניה במסגרת קיבוץ המאוחד, כגרעין משותף של דתיים וחילוניים. אף על פי שבתחילה היו בקבוצה דתיים רבים, עם הזמן הצטרפו לגרעין חילוניים רבים וחלק מהדתיים עזבו. הקבוצה התיישבה בשנת 1935 באדמות הקרן הקיימת בהדר ליד כפר סבא. בנובמבר 1938 עורר חילול שבת בקבוצה מחאה מצד גורמים דתיים.
בט"ו באלול תש"ב, 28 באוגוסט 1942, עלתה קבוצת חלוץ של הגרעין לנקודת ההתיישבות הראשונה של הקיבוץ על גבעה מערבית למקום הקיבוץ הנוכחי. המטרה הייתה לקבוע חזקה על כ-3600 דונם של אדמות הקרן הקיימת שנרכשו בסביבות הכפר סימסים שהיו מפוזרות במעל מאה חלקות קטנות. חלקות אלו כללו פרדס על כ-80 דונם שהיה כקילומטר צפונית לנקודת ההתיישבות ובו היה באר מים ששימש את הקיבוץ. בנקודה הזמנית שאוישה בתחילה בידי כ-30 איש, נבנו צריפים ששימשו לחדר אוכל, מכבסה, מרפאה, רפת ואורווה, וכן אוהלים למגורים. באוקטובר 1942 נפצעו שניים מחברי הקיבוץ כשהטרקטור שלהם עלה על מוקש ישן. רוב חברי הקבוצה המשיכו להתגורר ליד כפר סבא. בשנת 1945 עבר הקיבוץ למקום הקבע.
ב-13 במאי 1944 התקיים סולחה בין הקיבוץ לתושבי הכפר סימסים, לאחר שקודם לכן הייתה תגרה בין שומרי שדות הקיבוץ לתושבי הכפר.
באוגוסט 1946 עלו בדואים על שדות הדורה של הקיבוץ. בעימות שהתפתח בין שומרי הקיבוץ לבדואים נהרג אחד מהבדואים. בנובמבר אורגנה סולחה בין אנשי הקיבוץ והשבט הבדואי בסיוע אברהם שפירא.
בעת מלחמת העצמאות הקיבוץ היה בקו החזית מול הפולש המצרי, נשלט באש ממשלטי חוליקאת, וילדיו ונשותיו של הקיבוץ פונו ליפו.
בעשור הראשון של המדינה לא צלח דרכו של הקיבוץ והוא שקע בחובות.
ב-19 ביולי 2013 נפתח בית הכנסת הזמני בגברעם ומיקומו היה באחד המקלטים. לאחר כארבעה חודשים הועבר מיקומו למבנה ששימש שנים רבות כ"מחסן בגדים" שעבר שיפוץ.
בשנת 2014 החל הקיבוץ בתהליך של הרחבה וקליטת משפחות חדשות.
כלכלה.
ענפי המשק העיקריים הם: "גברעם מעטפות איכות" - מפעל לייצור מעטפות, מפעל לייצור גלילי קרטון, גד"ש, רפת, לול ופינת חי.
דרגות צה&quot;ל
הדרגות בצה"ל מבטאות את מדרגו של הפרט בצבא.
דרגות צה"ל מחולקות לשלוש קבוצות: דרגות חוגרים, טוראי עד סמל ראשון; דרגות נגדים, מדרגת רב־סמל עד דרגת רב־נגד; ודרגות קצינים, מדרגת סגן משנה עד דרגת רב־אלוף. סימני הדרגה של החוגרים נענדים על הזרוע, בין המרפק לכתף, ואילו דרגות הנגדים והקצינים נענדות על כותפות החולצה.
דרגות רבות בצה"ל נקראות ביומיום בראשי התיבות שלהן. נהוג לבטא ראשי תיבות בני שלוש אותיות כמילה המנוקדת בשני קמצים, אחד בכל אחת משתי האותיות הראשונות בראשי התיבות. כך, למשל, רב־סמל בכיר נכתב רס"ב ומבוטא רָסָ"בּ או רָסָ"ב.
קבלת דרגה וקידום בדרגה.
לכל דרגה מדרגות צה"ל דרישות ותנאים שונים לקבלתה, ורק בעמידה בהם ניתן להיות זכאי לה ולענוד אותה.
חיילים וחיילות יתקדמו מדרגה לדרגה על פי שני מדדים עיקריים: הזמן שחולף מאז שקיבל את דרגתו הקודמת, או קורסים והכשרות שעבר. קידום על פי זמן שחלף מכונה בצה"ל "פז"ם", ראשי תיבות של "פרק זמן מינימלי". הפז"מ משתנה על פי תפקידו של החייל והמערך שבו הוא או היא משרתים: באופן כללי, הפז"מ הנדרש לקידום בדרגה קצר יותר אצל חיילים במערך הלוחם, ארוך יותר אצל חיילים תומכי לחימה וארוך עוד יותר אצל חיילים עורפיים.
הדרגה הבסיסית ביותר: דרגת טוראי, ניתנת לכל חייל וחיילת עם גיוסם. חיילים עורפיים יקבלו דרגת רב-טוראי (רב"ט) עשרה חודשים לאחר גיוסם, חיילים המוגדרים תומכי לחימה יזכו לקידום לדרגה זו שמונה חודשים לאחר גיוסם, ואילו לוחמים יזכו בדרגה זו לא לפי פז"מ אלא עם סיום מסלול ההכשרה שלהם. בדומה, דרגת סמל תוענק לחיילים עורפיים לאחר שנה ו-9 חודשים מעת גיוסם. חיילים תומכי לחימה יקודמו לדרגה זו 18 חודשים לאחר גיוסם, וחיילים קרביים יזכו לה 16 חודשים לאחר הגיוס. ואולם, חיילים המסיימים קורסים שונים, כמו קורס מ"כים, קורס מפקדי טנקים וכדומה, יזכו לדרגה עם סיום הקורס.
דרגת הקצונה הבסיסית: סגן משנה, ניתנת לחיילים וחיילות שסיימו קורס קצינים. חיילים וחיילות שסיימו קורס חובלים, קורס טיס, קורס חבצלות או קורס תלפיות יזכו לדרגת סגן עם סיום הקורס. גם הקצינים יתקדמו בשלבים הראשונים על פי פז"ם: סגן משנה יתקדם לדרגת סגן לאחר שנה, וקידום לדרגת סרן יהיה לאחר שלוש שנים בדרגת סגן. עם זאת, חלק מהקידום יהיה תלוי במעבר קורסים שונים.
מסלולי פז"ם שונים.
לאנשי הקבע קיימים מסלולי קידום ייעודיים, המאפשרים קיצור פז"ם בין דרגות או הארכתו בהתאם למסלול.
נגדים יכולים במהלך שירותם לעבור קורס קצינים ולעבור למסלול הקידום של קצינים. נגדים מדרגת רב-סמל (עם ותק של שנה, לפחות) ומעלה יזכו בדרגת סגן עם סיום קורס הקצינים במקום דרגת סגן משנה, ובהמשך שירותם כקצינים הם יכולים להיכנס למסלולי שירות בהם מקוצר פרק הזמן המינימלי שעליהם לעבור כדי להתקדם בדרגה, המאפשרים קבלת דרגת רב-סרן בתוך חמש שנים מקבלת הדרגה.
מניין משך הפז"ם מוקפא אם חייל נעדר משירות סדיר שלא ברשות, נושא עונש מאסר (זמן המכונה "תקופה בלתי נמנית" או "תב"ן שלילי") או שנמצא בדחיית שירות (תקופה המוגדרת כ"תב"ן חיובי"). כמו כן, חייל שנשפט לתקופת מאסר בכלא צבאי לא יקודם בדרגה למשך שנה מתאריך המשפט. חייל הנמצא בשבי, או מוגדר כנעדר, מקודם בדרגות כאילו לא נעדר מן השירות, על פי מסלולו. רון ארד, הנעדר מאז אוקטובר 1986, קודם מדרגת סרן לדרגת סגן-אלוף במהלך השנים.
בנוסף למדדי הפז"ם והשלמת קורסים, ישנם שיקולים נוספים.
רב-אלוף גדי איזנקוט, הרמטכ"ל ה-21, קבע מסלול קבע חדש, ועל פיו ישנם שערי מעבר לאורך מסלול שירותם של קצינים ונגדים. שער המעבר הראשון לקצינים הוא לאחר 7 שנות קבע: קצינים שלא קודמו לדרגת רס"ן עד שלב זה, בשל חוסר בתקן, ישוחררו מן המערכת. השער השני מגיע לאחר 12 שנות קבע, ועד שלב זה על הקצין לקבל דרגת סא"ל, אחרת ישוחרר בטרם פרישה ולא יזכה להטבות פרישה כמו פנסית גישור. לנגדים שער אחד: לאחר 7 שנות קבע עליהם להיות בדרגת רס"ר, כלומר להיות בתפקיד בעל תקן כזה.
העלאה בדרגה לאחר המוות.
פקודת מטכ"ל 38.0124 מסדירה את התנאים ואת ההליכים להעלאה בדרגה לאחר המוות במקרה של מוות במהלך השירות. ההעלאה בדרגה נעשית במקרים הבאים:
בכל מקרה, אין מעלים בדרגה אם המוות היה כתוצאה מהתאבדות או בנסיבות שיש בהן קלון. כללים אלו תקפים גם למקרים של חיילי מילואים שנהרגו בזמן שירות מילואים פעיל.
הורדה בדרגה.
הורדה בדרגה היא צעד חריג, הננקט כעונש בבית דין צבאי (ובמקרים נדירים בדין משמעתי) על עבירה חמורה. העונש עשוי להיות הורדה בדרגה אחת או יותר עד כדי הורדה מכל הדרגות (כלומר לדרגת טוראי). בנוסף, בעבירות חמורות במיוחד עשוי בית דין צבאי לגזור על נאשם גירוש מהצבא, עונש הכולל שלילת כל דרגה צבאית, כפי שנעשה למשל בעניינו של תת-אלוף רמי דותן שגורש מהצבא לאחר שהורשע בקבלת שוחד.
אף שברגיל הורדה בדרגה היא עונש חריג וקיצוני, אשר בית הדין הצבאי לערעורים שב ומבהיר כי יש לנקוט במשורה ורק במקרים חמורים במיוחד, עתודאים שלא השלימו קורס קצינים ומוצאים ממסלול העתודה מופשטים מדרגות הקמ"א אשר הם עוטים, אף בהיעדר כל פגם משמעתי.
דרגת ייצוג.
דרגת ייצוג על פי הוראות הפיקוד העליון של צה"ל, היא דרגת קצונה, המוענקת במקרים מיוחדים לחייל לתקופה קבועה מראש והגבוהה מדרגת הקבע שנושא החייל באותה עת. דרגת ייצוג ניתנת למשל לבעלי תפקידים מסוימים, כמו שופטים, רופאים, ורבנים, או למשימות מסוימות, כגון ייצוג צה"ל במשלחות לחו"ל, בממשק עם אוכלוסייה זרה, ועוד.