ניקון (Nikon) הוא תאגיד יפני רב-לאומי הממוקם בטוקיו, אשר מתמחה באופטיקה ובצילום. החברה היא יצרנית מרכזית של מצלמות, מיקרוסקופים ומשקפות.
ניקון נוסדה בשנת 1917 תחת השם Japan Optical Industries Corporation) "Nippon Kōgaku Kōgyō Kabushikigaisha", תאגיד תעשיות האופטיקה יפן) וכיום מהווה נתח מתאגיד הענק היפני מיצובישי.
היסטוריה.
תאגיד ניקון נוסד בשנת 1917 כאשר שלושה מפעלי אופטיקה מובילים התמזגו על מנת ליצור חברה אחת מובילה ומקיפה ליצור מוצרי אופטיקה. במהלך עשרות השנים הבאות הפכה החברה למעצמת אופטיקה ובכך השאירה את חותמה בתחום זה במהלך המאה ה-20. בזמן מלחמת העולם השנייה הגדילה החברה את מספר מפעליה לכ-19 והעסיקה כ-23,000 עובדים בעודה מספקת משקפות, עדשות, פריסקופים ופצצות תאורה לצבא היפני. לאחר המלחמה חזרה החברה למתכונת מפעל יחיד ובשנת 1948 הוציאה לשוק את מוצר המותג, מצלמת ניקון.
בשנת 1982 החלה החברה בהקמת שלוחות בארצות הברית. תחילה בצפון ארצות הברית בבלמונט, ויסקונסין. תוך זמן קצר משכה ניקון לקוחות רבים, ופתחה שלוחה בניו יורק שכוללת מרכז מכירות ופיתוח. כיום מעסיקה ניקון כ-17,000 עובדים בכל העולם. בשנת 2006 הצהירה החברה על הפסקת יצור מצלמות הפילם ומעבר ליצור מצלמות דיגיטליות בלבד.
כיום החברה מייצרת מגוון של ציוד צילום, כגון מצלמות דיגיטליות, עדשות, מבזקים (פלאש), ומשקפות.
במרץ 2011 נפגעו מספר מפעלים ראשיים בבעלותם של ניקון במהלך רעידת האדמה והצונמי בסנדאי (2011) שהתרחשה ביפן, וכתוצאה מכך הופסקה פעילות הייצור של מוצרי הצילום המיועדים לקהל הצלמים המקצועי.
בסוף שנת 2011 חזרו מפעלי ניקון לפעולה.
מטריצה אקראית
בתורת ההסתברות, מטריצה אקראית היא מטריצה שרכיביה הם משתנים מקריים בעלי התפלגות נתונה. מטריצות אקראיות משמשות מודל לאין ספור מערכות פיזיקליות חשובות, כמו קיבול החום של גבישים או ספקטרום הפליטה של גרעין האטום.
לתורת המטריצות האקראיות יש שימושים בניתוח מערכות כאוטיות, ובכאוס קוונטי. מלבד בתחומים שונים בפיזיקה, יש למטריצות אקראיות השלכות גם בהסתברות, סטטיסטיקה, אנליזה נומרית ,תורת האופרטורים, תורת המספרים האנליטית ,כמו גם קשרים להשערת רימן.
התוצאה הבסיסית בתורת המטריצות האקראיות היא "חוק מחצית-העיגול של Wiegner", שלפיו לערכים העצמיים של מטריצה סימטרית ממשית אקראית (כשלהתפלגות הרכיבים יש מומנטים מכל סדר) יש התפלגות שצורתה כחצי עיגול: אם בוחרים ערך עצמי אקראי formula_1 של מטריצה מסדר n, אז formula_2.
הערכים העצמיים תלויים זה בזה, וההפרשים בין ערכים עצמיים סמוכים, שהם הרבה יותר קשים לניתוח, מצייתים להתפלגות ויגנר-דייסון.
מחקר המטריצה האקראית החל על ידי ג'ון וישהארט שעסק באנליזת מידע והמשיך אצל יוג'ין ויגנר במסגרת מחקרו של גרעין האטום באטומים כבדים. בראשית שנות ה-60 של המאה ה-20 פותחה תורה מתמטית, עצמאית משימוש ספציפי, של מטריצות אקראיות. אחד החוקרים הנודעים בתחום הוא הישראלי, עפר זיתוני.
יאיר זקוביץ
יאיר זקוביץ (נולד ב-1945) הוא חוקר מקרא, פרופסור אמריטוס בחוג למקרא שבאוניברסיטה העברית בירושלים. חתן פרס ישראל לחקר המקרא לשנת תשפ"א (2021).
ביוגרפיה.
יאיר זקוביץ גדל בחיפה, בן לאב שעבד בנמל חיפה. סיים לימודי תואר ראשון באוניברסיטת חיפה, קיבל תואר שני מהאוניברסיטה העברית ב-1972, וב-1978 סיים את עבודת הדוקטורט באוניברסיטה העברית בירושלים בנושא "על שלושה ועל ארבעה: הדגם הספרותי שלושה-ארבעה במקרא".
תחומי מחקרו ופרסומיו: קריאה ספרותית, פרשנות פנים-מקראית ואמונות ודעות במקרא, וכן זיקת הספרות הבתר-מקראית (ימי הבית השני, ספרות חז"ל וראשית הנצרות) אל המקרא.
זקוביץ כיהן כראש החוג למקרא בין השנים 1987–1989, כראש המכון למדעי היהדות ע"ש מנדל בין השנים 1995–1997, וכדיקן הפקולטה למדעי הרוח באוניברסיטה העברית בין השנים 1997–2001. הוא גם עמד בראש הוועדה ללימודי תנ"ך במשרד החינוך בשנים 1984-1981 ו-2011-2003.
זקוביץ הוא מיוזמי והוגי תוכנית "רביבים" להכשרת מורים להוראת מדעי היהדות. שימש כמרצה אורח באוניברסיטת פנסילבניה, באוניברסיטת קליפורניה בברקלי, בבית המדרש לרבנים באמריקה (JTS) ובאוניברסיטת הרווארד.
חתן פרס ישראל לחקר המקרא לשנת תשפ"א.
מתגורר בגבעת ישעיהו.
קישורים חיצוניים.
מכתביו:
קבר החייל האלמוני (מוסקבה)
קבר החייל האלמוני (ברוסית: Могила Неизвестного Солдата) היא אנדרטה המוקדשת לחיילי הצבא האדום שנפלו במלחמת העולם השנייה (המכונה ברוסיה "המלחמה הפטריוטית הגדולה"). האנדרטה מוצבת בסמוך לחומת הקרמלין בגן אלכסנדר שבמוסקבה, בירת רוסיה.
היסטוריה.
בדצמבר 1966, יובל ה-25 לקרב ההגנה על מוסקבה, הועברו שרידי חיילים אלמונים שנהרגו בקרב ונקברו בקבר אחים בסמוך לקילומטר ה-41 של הכביש הראשי המקשר בין מוסקבה ללנינגרד, אל אתר קבר החייל האלמוני. האנדרטה נחנכה ב-8 במאי 1967 כאשר הובאה למקום אש תמיד משדה מרס שבלנינגרד. האנדרטה תוכננה על ידי האדריכלים בורדין, קלימוב וראבאייב, וכן הפסל תומסקי. במרכז האנדרטה ניצבת במה העשויה אבן גרניט אדומה. הקבר עצמו מעוטר בפסל ברונזה (ענף עץ דפנה וקסדה של חייל) אשר הותקן בשנת 1975. בחזית הקבר, בתוך בור רבוע, ישנו כוכב בן חמישה קצוות שבמרכזו דולקת אש תמיד. על הכוכב מופיעה הכתובת:
משמאל לקבר, על קיר גרניט, מופיעה הכתובת: "לזכר אלה שנפלו למען המולדת - 1941-1945". מימין לו מעבר עשוי גרניט, שעל לוחות הפורפיר שעל קירותיו רשומות שמות הערים הגיבורות: לנינגרד, קייב, וולגוגרד (לימים שונה שם העיר והכיתוב לסטאלינגרד - שם העיר במלחמת העולם השנייה), אודסה, סבסטופול, מינסק, קרץ', נובורוסיסק, טולה וברסט ליטובסק.
ב-8 בדצמבר 1997 הוחלט בחקיקה פדרלית רוסית כי על הקבר ישמור משמר כבוד של גדוד משמר הקרמלין.
קויאנג
קויאנג (בהנגול: 고양시, בהנג'ה: 高陽市) היא עיר במחוז קיונגי שבצפון-מערב קוריאה הדרומית. ע"פ מפקד האוכלוסין האחרון משנת 2020 אוכלוסיית העיר מנתה 1,045,497 תושבים.
גאוגרפיה.
קויאנג כוללת את העיר החדשה של אילסן, המחוברת דרך סיאול מקו 3 של הרכבת התחתית. העיר גובלת בבירה סיאול בדרום. לאורך חלק קטן של הגבול, על הר פוקהאן, שוכנת מצודה.
בעיר מוסדות לימוד רבים, בהם קולג' שיתופי ללימודי חקלאות, אוניברסיטת החלל והאוויר של קוריאה, וכן אוניברסיטה למשפטים ועסקים.
קויאנג היא עיר הבית של קבוצת הכדורגל קויאנג קוגמין בנק, שמשחקת בליגה הלאומית של קוריאה הדרומית.
מכון הערבה
מכון הערבה ללימודי הסביבה הוא מכון אקדמי ומחקרי ללימודי סביבה העוסק בבעיות סביבתיות במזרח התיכון. המכון נמצא בקיבוץ קטורה בערבה הדרומית.
המכון הוקם ב-1996 על ידי אלון טל. במכון מתקיימים לימודים אקדמיים בחסות אוניברסיטת בן-גוריון, וכן תוכניות חינוכיות, קורסי קיץ, תוכניות מחקר והתמחות ופרויקטים סביבתיים.
המכון פועל תחת המוטו "לטבע אין גבולות" ומבקש להכשיר וליצור רשת של מנהיגים סביבתיים במזרח התיכון וברחבי העולם. לכן תוכנית הלימודים הבין-לאומית במכון ערבה שמה דגש על שיתוף פעולה חוצה גבולות הן מבחינת התכנים והן מבחינת הרכב הסטודנטים- שליש סטודנטים הם יהודים-ישראלים, שליש מהעולם הערבי ושליש סטודנטים בינלאומיים מכל רחבי העולם אשר פועלים יחדיו כקהילת סטודנטים בין-לאומית.
פרופסור מהנאז אפרידי הדוגלת בדיאלוג ובשיתוף פעולה בין הדתות, משמשת כחברת דירקטוריון במכון הערבה. ד"ר טארק אבו חאמד משמש כמנכ"ל המכון.
ג'קי ג'וינר קרסי
ג'קי ג'וינר קרסי (באנגלית: Jackie Joyner-Kersee; נולדה ב-3 במרץ 1962) היא אתלטית עבר אמריקאית, פעמיים ברציפות אלופה אולימפית (סיאול 1988 וברצלונה 1992), פעמיים אלופת עולם (רומא 1987 ושטוטגרט 1993) ושיאנית עולם הנוכחית (2018) בקרב שבע. אלופה אולימפית (סיאול 1988), פעמיים ברציפות אלופת עולם (רומא 1987 וטוקיו 1991) ושיאנית עולם בעבר קפיצה לרוחק. המגזין ספורטס אילוסטרייטד בחר בג'וינר קרסי כאתלטית הגדולה ביותר של המאה ה-20.
ביוגרפיה.
ג'וינר נולדה באיסט סנט לואיס, אילינוי. היא קרויה על שם ג'קי קנדי. היא הושפעה רבות לאחר צפייה בתוכנית טלוויזיה בשנת 1975 על האתלטית הנודעת בייב דידריקסון-זהריאס שהתמחתה במספר ענפים באתלטיקה קלה ואחר כך בגולף ובכדורסל. דידריקסון נחשבה לספורטאית אישה הטובה ביותר בעולם במחצית הראשונה של המאה ה-20.
ג'וינר למדה באוניברסיטת קליפורניה בלוס אנג'לס (UCLA) בשנים 1980–1985 שם החלה להתאמן גם באתלטיקה קלה וגם בכדורסל. בכדורסל היא שיחקה בתפקיד פורוורד ובמשך ארבע שנים היא שיחקה 121 משחקים וצברה 1167 נקודות, 752 ריבאונדים ו-239 אסיסטים.
הקריירה הספורטיבית.
לראשונה השתתפה ג'וינר באולימפיאדת לוס אנג'לס (1984) וזכתה במדליית כסף בקרב צמוד בתחרות קרב שבע בניקוד מצטבר של 6385. המנצחת האוסטרלית גליניס נאן צברה 6390, 5 נקודות יותר ממנה ולפני המערב גרמניה סאבין אוורטס (6363).
במשחקי הרצון הטוב שנערכו במוסקבה, בשנת 1986 קבעה ג'וינר קרסי שיא עולם חדש והייתה לאישה הראשונה שצברה יותר מ-7000 נקודות בקרב שבע, תוצאה של 7148 נקודות.