ב-26 במרץ 2016, קופי רשם את הופעת הבכורה שלו במדים הלאומיים של נבחרת בורקינה פאסו בניצחון 0–1 על נבחרת אוגנדה, כאשר נכנס כמחליף בדקה ה-90 במסגרת מוקדמות גביע אפריקה לאומות 2017. ב-29 בינואר 2022, קופי ענד לראשונה את סרט הקפטן בניצחון 0–1 בשלב רבע גמר גביע אפריקה לאומות 2021 על נבחרת תוניסיה.
תפוח הגה
תפוח הגה הוא אביזר לרכב המיועד לעזרה בשליטה על גלגל ההגה.
שימושים.
השימוש המוכר בתפוח הגה הוא כטכנולוגיה מסייעת. בטרם המצאת הגה הכוח השימוש בתפוחי הגה נעשה בעיקר על רכבים להם היה הגה גדול כגון משאיות וטרקטורים, או שחייבו יד אחת חופשית לעיתים מזומנות כגון באוטובוסים, שם נמכרו כרטיסי הנסיעה על ידי הנהג תוך כדי נסיעה.
תפוח הגה יעיל מאוד גם ברכבים טכניים בהם נדרשות פניות חדות מאוד ולעיתים תכופות, כגון במלגזות ומכסחות דשא. כיום הוא מהווה ציוד סטנדרטי ברוב הטרקטורים החקלאיים והמסחריים המודרניים, כשמטרתו העיקרית היא להקל על ההיגוי ביד אחת בזמן שהנהג מפעיל פקדים אחרים ביד השנייה או נוסע בהילוך אחורי.
מבנה.
התפוח מותקן על ההגה כתוסף - מעין כפתור בגודל המאפשר אחיזה נוחה בכף היד. התפוח מותקן על צד ההגה הפונה לנהג, ומסתובב על ציר באופן שאינו קשור לסיבוב ההגה. כיום נמכרים גם תפוחים הכוללים כפתורים לשליטה על פונקציות פיקוד שונות ברכב.
היסטוריה.
תפוח ההגה הומצא על ידי ג'ואל ר. ת'ורפ בוויסקונסין בשנת 1936, והפטנט עליו נרשם בארצות הברית ב-7 בדצמבר 1937.
תהילים ע&quot;ג
תהילים ע"ג הוא המזמור ה-73 בספר תהילים ואחד משנים עשר המזמורים המיוחסים לאסף בן ברכיהו. המזמור הומלץ בספרי הסגולות כמועיל נגד פחד.
תוכן המזמור.
מזמור ע"ג מורכב מעשרים ושמונה פסוקים ומחולק לשני חלקים:
א'-ט"ז.
המזמור נפתח בהודאת המשורר כי הוא מקנא בהצלחת הרשעים: "כִּי קִנֵּאתִי בַּהוֹלְלִים שְׁלוֹם רְשָׁעִים אֶרְאֶה" (ג'). המשורר מתאר את שגרם לו לקנא בהם ומעיד בין השאר כי: "כִּי אֵין חַרְצֻבּוֹת לְמוֹתָם וּבָרִיא אוּלָם" (ד'), "בַּעֲמַל אֱנוֹשׁ אֵינֵמוֹ וְעִם אָדָם לֹא יְנֻגָּעוּ" (ה').
המשורר טוען כי לא כמו הרשעים, הוא לא זוכה לתגמול שראוי לו: "אַךְ רִיק זִכִּיתִי לְבָבִי וָאֶרְחַץ בְּנִקָּיוֹן כַּפָּי" (י"ג), "וָאֱהִי נָגוּעַ כׇּל הַיּוֹם וְתוֹכַחְתִּי לַבְּקָרִים" (י"ד), כך שהמחשבות על תגמולו של אלוהים גורמות לו לעמול, ללא גמול: "וָאֲחַשְּׁבָה לָדַעַת זֹאת עָמָל הוּא בְעֵינָי" (ט"ז).
י"ז-כ"ח.
בחלקו השני של המזמור פותר המשורר את הבעיה עליה דיבר בחלקו הראשון של המזמור: "עַד אָבוֹא אֶל מִקְדְּשֵׁי אֵל אָבִינָה לְאַחֲרִיתָם" (י"ז). לפי המשורר, הפתרון הוא: "אַךְ בַּחֲלָקוֹת תָּשִׁית לָמוֹ הִפַּלְתָּם לְמַשּׁוּאוֹת" (י"ח) - אכן אלוהים מיטיב לרשעים, אבל בסופו של דבר הם יקבלו את עונשם: "כַּחֲלוֹם מֵהָקִיץ אֲדֹנָי בָּעִיר צַלְמָם תִּבְזֶה" (כ').
לאחר מפלת הרשעים, מבין המשורר כי אלוהים היה איתו גם כשהוא לא יכול להבין זאת: "אֲנִי תָמִיד עִמָּךְ אָחַזְתָּ בְּיַד יְמִינִי" (כ"ג). התגמול האמיתי הוא שהצדיקים זוכים לקרבת אלוהים, לעומת הרשעים: "וַאֲנִי קִרֲבַת אֱלֹהִים לִי טוֹב שַׁתִּי בַּאדֹנָי ה' מַחְסִי לְסַפֵּר כָּל מַלְאֲכוֹתֶיךָ" (כ"ח).
בתרבות.
פסוקים שונים מן המזמור זכו להלחנה ולביצוע מפי יצחק מאיר, מוטי שטיינמץ ויוחאי בן אב"י.
אוזדמיר אסף
תהילים פ&quot;ו
תהילים פ"ו הוא המזמור ה-86 בספר תהילים ומיוחס לדוד המלך. קריאת הפרק הומלצה בספרי הסגולות כמועילה למי שיש לו רוח רעה.
תוכן המזמור.
מזמור פ"ו מורכב משבעה עשר פסוקים ומחולק לארבעה חלקים:
א'-ז'.
הזמור נפתח בבקשת המשורר מאלוהים שיקשיב לו את ושישמע את תפילתו: "הַטֵּה ה' אׇזְנְךָ עֲנֵנִי כִּי עָנִי וְאֶבְיוֹן אָנִי" (א'). המשורר מתפלל לאלוהים ומבקש שישמח אותו: "שַׂמֵּחַ נֶפֶשׁ עַבְדֶּךָ כִּי אֵלֶיךָ אֲדֹנָי נַפְשִׁי אֶשָּׂא" (ד'). חלקו הראשון של המזמור מסתיים בחזרתו של המשורר על בקשתו מאלוהים שישמע לתפילתו: "הַאֲזִינָה ה' תְּפִלָּתִי וְהַקְשִׁיבָה בְּקוֹל תַּחֲנוּנוֹתָי" (ו').
ח'-י"א.
חלקו השני של המזמור נפתח בהצהרת המשורר על גדולתו של אלוהים: "אֵין כָּמוֹךָ בָאֱלֹהִים אֲדֹנָי וְאֵין כְּמַעֲשֶׂיךָ" (ח') ושכל העמים עובדים אותו ומכבדים אותו: "כׇּל גּוֹיִם אֲשֶׁר עָשִׂיתָ יָבוֹאוּ וְיִשְׁתַּחֲווּ לְפָנֶיךָ אֲדֹנָי וִיכַבְּדוּ לִשְׁמֶךָ" (ט'), "כִּי גָדוֹל אַתָּה וְעֹשֵׂה נִפְלָאוֹת אַתָּה אֱלֹהִים לְבַדֶּךָ" (י').
חלקו השני של המזמור מסתיים בבקשת המשורר מאלוהים שיראה לו את הדרך הנכונה איך להתנהג כך שיוכל המשורר לעבוד את אלוהים בלב שלם: "הוֹרֵנִי ה' דַּרְכֶּךָ אֲהַלֵּךְ בַּאֲמִתֶּךָ יַחֵד לְבָבִי לְיִרְאָה שְׁמֶךָ" (י"א).
י"ב-י"ג.
בחלקו השלישי של המזמור אומר המשורר כי לאחר שיושיע אותו אלוהים, הוא יודה לו: "אוֹדְךָ אֲדֹנָי אֱלֹהַי בְּכׇל לְבָבִי וַאֲכַבְּדָה שִׁמְךָ לְעוֹלָם" (י"ב), "כִּי חַסְדְּךָ גָּדוֹל עָלָי וְהִצַּלְתָּ נַפְשִׁי מִשְּׁאוֹל תַּחְתִּיָּה" (י"ג).
י"ד-י"ז.
בחלקו האחרון של המזמור המשורר חוזר לבקשתו הראשונה, ומזכיר שונאיו שקמים עליו להורגו ולא מפחדים מתגובת אלוהים: "אֱלֹהִים זֵדִים קָמוּ עָלַי וַעֲדַת עָרִיצִים בִּקְשׁוּ נַפְשִׁי וְלֹא שָׂמוּךָ לְנֶגְדָּם" (י"ד), ובגלל זאת הוא מבקש עזרה ונחמה מאלוהים: "פְּנֵה אֵלַי וְחָנֵּנִי תְּנָה עֻזְּךָ לְעַבְדֶּךָ וְהוֹשִׁיעָה לְבֶן אֲמָתֶךָ" (ט"ז), "עֲשֵׂה עִמִּי אוֹת לְטוֹבָה וְיִרְאוּ שֹׂנְאַי וְיֵבֹשׁוּ כִּי אַתָּה ה' עֲזַרְתַּנִי וְנִחַמְתָּנִי" (י"ז).
אייפיה דה פיסר
אייפיה דה פיסר (בהולנדית: Eefje de Visser; נולדה ב-8 בפברואר 1986) היא זמרת-יוצרת ופזמונאית הולנדית. ב-2009 היא זכתה בתוכנית "הפרס הגדול של הולנד" בקטגוריה זמרת-יוצרת.
ביוגרפיה.
אייפיה דה פיסר נולדה בעיר פורבורך וגדלה במורדרכט, עיירה קטנה בקרבת העיר חאודה במרכז הולנד. היא למדה לנגן בגיטרה בשלהי שנות ה-90. אחיה ואביה מוזיקאים אף הם.
קריירה.
בשנת 2000 היא ערכה את הופעת הבכורה שלה ביחד עם חברתה במסגרת פסיטיבל מקומי. היא כתבה תחילה באנגלית, להוציא מספר שירים שכתבה בהולנדית.
בשנת 2002 הופיעה לראשונה בתחנת רדיו מקומית בעיר חאודה. היא הקליטה את שני האלבומים הראשונים שלה באולפן ההקלטות של אחיה, פול. השיר Things I Do, אותו ביצעה ביחד עם הרכב זמני שיצרה, זיכה אותה בפרס המקום הראשון בתחרות מוזיקה מקומית. בהמשך הופיעה בפסטיבל מוזיקה שארגן אביה, קרל רוב דה פיסר, שהוא עצמו בסיסט ומפיק מוזיקלי.
בשנת 2006 עברה לטילבורך, שם למדה ב"אקדמיית הרוק". היא התארחה באלבומיהם של חבריה המוזיקאים והצטרפה לטריו בשם SAM. בתקופה זו חזרה לשיר בהולנדית.
בשנת 2009 השתתפה וזכתה בפרס בתוכנית המוזיקה "הפרס הגדול של הולנד" (Grote Prijs van Nederland) בקטגוריה זמרת-יוצרת. בשנים הבאות היא המשיכה להופיע בפסטיבלים שונים והקליטה קולות רקע באלבומים של אמנים אחרים. בזמן שהחלה לעבוד על אריך-הנגן הראשון שלה היא שחררה את הסינגל Hartslag להורדה ברשת.
בשנת 2011 היא הופיעה בפסטיבל Noorderslag בחרונינגן, שם הצטרפו אליה חברי Most Unpleasent Men כלהקת ליווי. היא המשיכה במסע הופעות של "הפרס הגדול", אותו השהתה כדי להשיק את אלבומה הראשון, De Koek, באולם הקונצרטים הנודע פרדיסו באמסטרדם. לאחר מכן יצאה למסע הופעות קצר במועדונים ברחבי הולנד, ביחד עם הקלידן שלה.
בשנת 2012 היא הציגה בפרדיסו DVD ובו שישה קליפים שהוקלטו במהלך ההופעות שלה. היא הלחינה את המוזיקה עבור הצגת התיאטרון My First Suicide, במהלכו היא מבצעת מחדש מספר שירים מתוך De Koek.
בשנת 2013 היא הוציאה את האלבום השני שלה Het Is, שהוקלט באוטרכט יחד עם אמנים עמם עבדה בעבר.
באלבום Nachtlicht משנת 2016 היא פנתה לכיוון אלקטרוני ועיבוד עשיר יותר מאשר באלבומיה הקודמים. בסיום מסע ההופעות לקידום האלבום היא עברה להתגורר בעיר גנט בבלגיה.
אלבומה הרביעי משנת 2020, Bitterzoet נבחר כאלבום הטוב ביותר של יוצרת הולנדית בשנה זו.
ליסה ננדי
ליסה ננדי (באנגלית: Lisa Nandy; נולדה ב-13 במאי 1981) היא פוליטיקאית בריטית חברת מפלגת הלייבור המכהנת כנציגת מחוז ויגאן בבית הנבחרים הבריטי.
ביוגרפיה.
ננדי גדלה במנצ'סטר. אמה לואיז היא בתו של הלורד פרנק באיירס, ואביה דיפאק הוא אקדמאי הודי שכיהן כיועץ למשרד הפנים.
ננדי סיימה תואר ראשון במדע המדינה מאוניברסיטת ניוקאסל ותואר שני במדיניות ציבורית מבירקבק, אוניברסיטת לונדון. היא פעילה מצעירותה במפלגת הלייבור, עבדה עבור חבר בית הנבחרים ניל ג'רארד וכחברת מועצה בהאמרסמית' ופולהאם.
בבחירות 2010 נבחרה לייצג את מחוז ויגאן בבית הנבחרים הבריטי. היא כיהנה בוועדת החינוך. היא שימשה כשרה בממשלות הצללים של אד מיליבנד וג'רמי קורבין. ב-2020 התמודדה בבחירות לראש מפלגת הלייבור וסיימה שלישית עם 16.2% מהקולות. באפריל 2020 מונתה על ידי היושב ראש הנבחר קיר סטארמר לשרת החוץ בממשלת הצללים שלו. בנובמבר 2021 מונתה לשרת צללים לענייני פיתוח, שיכון וקהילות.
היא נשואה לאנדי קולינס והם הורים לבן אחד.
אקסייבר ברונסון
אקסייבר ברונסון (באנגלית: Xavier Brunson) הוא קצין בדרגת לוטננט גנרל בצבא ארצות הברית המכהן כמפקד הקורפוס הראשון.
ביוגרפיה.