עמוד בית של אתר חדשות:מטרת הבדיקה- שיפור במספר רכישות מנוי לאתר.השינוי בגרסאות יכול להיות מבחינת עיצוב טופס ההרשמה, הגישה לעמוד ההרשמה (האם הטופס נמצא בדף הראשי או יש צורך לעבור לעמוד אחר על ידי לחיצה על כפתור), כמות הנתונים שהמשתמש צריך להזין ועוד.נחלק את תעבורת המשתמשים לשתי הגרסאות ונמדוד איזה גרסה מביאה לתוצאות טובות יותר במספר הנרשמים.
בין החברות שמתמחות בבדיקת A/B ניתן למנות חברה ישראלית ABBI שנרכשה לאחרונה על ידי WalkMe
חברה עם מאגר לקוחות של 2,000 איש מחליטה ליצור קמפיין במייל עם קוד הנחה על מנת לייצר מכירות דרך אתר האינטרנט שלה. לשם כך, נוצרו שתי גרסאות של הדוא"ל עם קריאה לפעולה שונה (החלק של העותק שמעודד לקוחות לבצע פעולה - במקרה של קמפיין מכירות, לבצע רכישה) וזיהוי קוד קידום מכירות.
דוגמה לבדיקת A/B דרך דוא"ל.
לאלף אנשים נשלח הדוא"ל עם הקריאה לפעולה ובה נאמר "ההצעה מסתיימת ביום שבת הקרוב! השתמש בקוד "A1" ולעוד אלף איש נשלח הדוא"ל עם הקריאה לפעולה ובה נאמר "ההצעה תסתיים בקרוב! השתמש בקוד "B1".
כל שאר האלמנטים בהעתקה ובפריסה של הדוא"ל זהים. לאחר מכן החברה מנטרת לאיזה קמפיין יש את אחוזי ההצלחה הגבוהים יותר על ידי ניתוח השימוש בקודי הפרסום. לאימייל המשתמש בקוד A1 שיעור התגובה של 5% (50 מתוך 1000 האנשים שקיבלו את הדוא"ל השתמשו בקוד כדי לקנות מוצר), והדוא"ל שמשתמש בקוד B1 מכיל שיעור תגובה של 3% (30 מהנמענים השתמשו בקוד כדי לקנות מוצר). לפיכך החברה קובעת שבמקרה זה, הקריאה לפעולה הראשונה יעילה יותר ותשתמש בה במכירות עתידיות. בדיקה מקיפה יותר תכלול יישום של בדיקות סטטיסטיות כדי לקבוע אם ההבדלים בשיעורי התגובה בין A1 ל- B1 היו משמעותיים סטטיסטית (כלומר, סביר מאוד שההבדלים הם אמיתיים, ניתנים לחזרה ולא נובעים מקריות אקראית.
בדוגמה לעיל, מטרת הבדיקה היא לקבוע איזו היא הדרך היעילה יותר לעודד לקוחות לבצע רכישה. אם בכל זאת, מטרת הבדיקה הייתה לראות איזה דוא"ל יפיק את שיעור הקליקים הגבוה יותר - כלומר, מספר האנשים שלמעשה לוחצים לאתר לאחר קבלת הדוא"ל - ייתכן שהתוצאות היו שונות. לדוגמה, אף על פי שיותר מהלקוחות שקיבלו את הקוד B1 נכנסו לאתר, מכיוון שהקריאה לפעולה (Call To Action) לא הצהיר את תאריך הסיום של המבצע, רבים מהם עשויים לחוש דחיפות לבצע רכישה מיידית. כתוצאה מכך, אם מטרת הבדיקה הייתה פשוט לראות איזה דוא"ל יביא תנועה רבה יותר לאתר האינטרנט, ייתכן שהדוא"ל המכיל את הקוד B1 היה מצליח יותר. לבדיקת A/B צריכה להיות תוצאה מוגדרת הניתנת למדידה כמו מספר המכירות שבוצעו, המרת שיעור קליקים או מספר האנשים שנרשמים / נרשמים.
גרסאות נוספות.
בדיקת פריט אחד עם שלוש אופציות וחלוקת קבוצת הנשאלים לשלוש כנראה עדיין תיחשב בדיקת A/B, למשל בדיקת גרסאות שונות לכותרת בדף אינטרנט כך שבכל גרסה הכותרת בצבע שונה. עדיף לבצע מבחן אחד במקביל לשלושת הצבעים מאשר שלושה מבחנים שונים (A/B, A/C, C/B).
בדיקה הכוללת שינויים ביותר מפריט אחד באותו מבחן לא תיחשב בדיקת A/B. למשל שינויים בכותרת וגם בכפתור ביצוע בדף אינטרנט, בדיקה זו נקראת multi-variate test והיא יותר מורכבת.
ספרינקלר
מלכודת נשר
מלכודת נשר (באנגלית: Eagle Trap) הוא ספר מאת הסופר והעיתונאי הבריטי ג'פרי ארצ'ר.
עלילה.
עלילת הספר נפתחת בעת פעולת חילוץ כושלת של יחידת ה-SBS הבריטית בביירות בשנת 1992. כוח מן היחידה, אותו הוביל קפטן פיטר ברודריק מחיל הנחתים המלכותי, נכשל כאשר ניסה לחלץ את ריצ'רד ביקנל משבי ארגון פשע לבנוני במהלך תקיפה אווירית שנעשתה כהסחה לפעולה נהרגים ביקנל ואחיו של עבדול חביב, ראש הארגון. מונע משאיפה לנקמה פועל זה האחרון כדי להשיג נשק גרעיני במטרה לפוצץ את נושאת המטוסים הבריטית "נשר" משום שממנה המריאו המטוסים שתקפו בביירות. על סרן ברודריק המוצב בנושאת המטוסים, כמפקדה החדש של יחידת חיל הנחתים המלכותי בכוח המשימה כנגד סחר בסמים, מוטל לעוצרו.
יוכבד בת-רחל
יוכבד בת-רחל (תרשיש) (14 בנובמבר 1901 אוקראינה – 18 באוגוסט 1989 י"ז באב תשמ"ט, עין חרוד). חלוצה, פעילה במוסדות הקיבוץ המאוחד ותנועת אחדות העבודה, מבכירות מועצת הפועלות, פעילה בקופת חולים כללית ובמוסדות עליית הנוער. חברה באספת הנבחרים, בוועד הלאומי וצירה בקונגרסים הציוניים. אשת חינוך ופעילה לשוויון נשים בקיבוץ.
ילדות ונעורים.
נולדה בבמיכלפול, אוקראינה, בת בכורה לרחל ואליהו מלכימן. בעיירה לא היה בית ספר, ולכן עד גיל 12 רכשה את השכלתה אצל מורים פרטיים. התקבלה לגימנסיה לנערות בעיר באר וגרה בחדר בפנסיון בבעלותה של רבקה מואיסייבנה ויינברג, מהפכנית, חברה במפלגת ס"ר שהתייחסה אליה כאל בת והותירה עליה רושם עז. עם פרוץ המהפכה, ב- 1917, עברה ללמוד בגימנסיה בעיר לטיצ'ב, שם גר סבא שלה. בעקבות גל פרעות ביהודים הפסיקה את לימודיה אחרי שנה ועברה עם הוריה לעיר פרוסקרוב, בה סיימה את לימודיה בגימנסיה "ניקוליבסקיה". בקיץ 1918 הצטרפה לתנועת החלוץ ויצאה להכשרה. בשנת 1919 הופסקה הפעילות בעקבות רצח של אלפי יהודים בפרעות פטליורה. ב-1920 הצטרפה לקבוצת יהודים בדרכם לעיירה וולוצ'יסק, בגבול רוסיה-פולין. בסוף דצמבר 1920 הגיעה לעיר לבוב, אחרי עשרה שבועות נסעה לוורשה ומשם יצאה לארץ-ישראל.
עלייה לארץ והצטרפות לקיבוץ.
הגיעה לארץ ישראל ב-12 בספטמבר 1921, ערב ראש השנה תרפ"א והחליטה לגור בתל אביב וללמוד עברית. לפרנסתה עבדה בבניין בית החרושת "סיליקט". תחילה שובצה לעבודת ניקיון אך בפועל עבדה בהבאת לבנים יחד עם הפועלים ולמדה עברית אצל סמינריסטית מסמינר לוינסקי ובשיעורי ערב בגימנסיה הרצליה, שם יצרה קשר עם פעילים בההסתדרות, אנשי גדוד העבודה והתעצבה השקפת עולמה אחר כך יצאה לעבודה בפרדסים בפתח תקווה. במטרה להגשים את חלומה ללמוד רפואה ניסתה להתקבל לבית ספר לאחיות בירושלים. היא לא שלטה בעברית ולכן לא התקבלה, הנרייטה סאלד אמרה לה כי אם תשפר את כושר הקריאה שלה בעברית תתקבל. לאחר מספר חודשים נבחנה שוב והתקבלה, אך החליטה להצטרף לקיבוץ וללמוד בסמינר לוינסקי, בו נחשפה לספרות עברית ויוצריה והשתלמה אצל טובה חסקינה, מחלוצות החינוך בארץ יישראל.
לאחר סיום לימודיה פנתה למזכירות קיבוץ עין חרוד כדי להתקבל כחברת משק. כמו כן, פנתה באופן אישי ליצחק טבנקין כשפגשה בו במקרה בנחלת בנימין בתל אביב וסיפרה לו על שאיפותיה. הוא הציע לה להצטרף לפלוגת הקיבוץ בפתח תקווה, מכיוון שזקוקים שם למחנכות לילדים. ביולי 1923 הגיעה לפלוגת הקיבוץ שישבה במחנה אוהלים בגבעת השלושה בסביבת בית הפועלים בפתח תקווה והקימה את בית הילדים. שם הכירה את אברהם תרשיש, חבר עין חרוד. בשנת 1925 הם נישאו וב–1940 נולדה בתם היחידה, רחל. לאחר חג פסח תרפ"ה (1925) הגיעו לעין חרוד והיא שובצה לעבודה במזכירות המשק. לאחר כשבועיים הדרדרה בריאותה כתוצאה מתנאי החיים בקיבוץ. בעקבות מצבה הבריאותי נתבקשה לעזוב את הקיבוץ והומלץ לה לשהות בתל אביב לזמן מה.
בשליחות החלוץ באירופה.
בשליחות החלוץ בפולין.
באביב 1925 הצטרפה יחד עם בן זוגה לשליחות תנועת החלוץ בפולין. היא עבדה בווילנה בארגון החלוץ הצעיר וביקרה בסניפים שונים של התנועה למטרת הסברה ופעלה לקשר עם התנועה בארץ ישראל. על כך כתבה: "בגליל ווילנה התקיימו עיירות גדולות וקטנות מאוכלסות יהודים ונוער רב שאת קשריהם לארץ ספגו מילדותם במשפחה ובבית הספר, או ב'חדר'. בשבילם ארץ ישראל לא הייתה מושג אבסטרקטי אלא חלק בלתי נפרד מהווייתם הנפשית. התבוללות טרם פגעה בהם – וסניף החלוץ הפך להיות ביתם – עד הליכתם להכשרה". ב-14 באוקטובר 1925 הגיעה המשלחת לוורשה במטרה לבסס את ההכשרה מבחינה כלכלית ולארגן קיבוצי עלייה בקרב הנוער היהודי.
בשליחות החלוץ בגרמניה.
בשנת 1936 יצאה עם אברהם תרשיש לשליחות החלוץ לגרמניה. שליחותם התבצעה על רקע המרד הערבי והוויכוחים הפנימיים בתוך התנועה. היא ביקרה בסניפים, בבתי החלוץ, בקיבוצי ההכשרה, השתתפה בימי העיון ובייצוג מרכז החלוץ במוסדות היהודיים הכלליים. בשנת 1938 גורשו מגרמניה רבים מקרב שליחי החלוץ, ביניהם תרשיש, על ידי השלטון הנאצי. באותה שנה נמנתה עם השליחים הבודדים מהארץ שנותרו שם. בעקבות כניסת הנאצים לווינה, החשש מפני מלחמה וסגירת בתי החלוץ המקומיים לנוכח מדיניות השלטון הנאצי, כינסה את חברי המרכז בברלין והם סיכמו כי אין לעכב עוד את החזרה לארץ. באוקטובר 1938 חזרה לקיבוץ עין חרוד.
בשליחות החלוץ במערב אירופה.
גם אחרי שובה לארץ דאגה לגורל הנוער שנשאר בגרמניה ויחד עם פעילים נוספים החליטה לצאת למערב אירופה במטרה להציל גרעינים חלוציים ככל האפשר. בנובמבר 1938 יצאה לכיוון צרפת, משם המשיכה להולנד ובלגיה ובראשית ינואר 1939 הגיעה ללונדון, שם שהתה כשלושה חודשים, שם התרכזה באיתור מקום הכשרה בעבור הנוער שהגיע מגרמניה, בסיוע פילנתרופים. בין היתר השתתפה בפגישה של נשות ויצו עם בן אחיו של הלורד בלפור במטרה לבקש ממנו למסור לידיהם את החווה של דודו בסקוטלנד, להכשרה לתנועה החלוצית ולקליטת 180 נערים ונערות מגרמניה בה. כאשר הגיעו, קיבל אותם בלפור עצמו והחל להוביל אותם ברחבי הבית. למעט חדר השינה וחדר העבודה, שאר חדרי הבית הועמדו לרשות החברה הצעירה שתבוא.