דרסלר נולדה באונטריו, קנדה להורים ממוצא אוסטרי. בשנת 1892 עברה לניו יורק על מנת להופיע באופרה, אך התקבלה לתפקידים בוודוויל והפכה לכוכבת וודוויל בעשור הראשון של המאה ה-20 עם להקה משלה. בשנים 1907–1909 הופעה באנגליה. בשנים 1909 - 1910 הקליטה גלילי פונוגרף בחברת התקליטים "אדיסון". במלחמת העולם הראשונה בידרה חיילים בצרפת.
עד 1918 הופיעה במספר סרטים אילמים, רובם קומיים, אך המשיכה להופיע בעיקר בוודוויל. בין הסרטים הללו, "Tillie's Punctured Romance" מ-1914, בו כיכבה לצד צ'ארלי צ'פלין הצעיר. ב-1920 עברה להוליווד בחיפוש אחר קריירה קולנועית והיא בת 52. רק ב-1927 שכר אותה המפיק אירווינג תלברג להופעה בסרט האילם הקומי "The Callahans and the Murphys" והיא הופיעה בעוד מספר סרטים אילמים.
דווקא המעבר לסרטים מדברים הזניק את הקריירה של דרסלר, שהייתה זמרת מקצועית, כישרון שלא יכול היה לבוא לידי ביטוי בסרט האילם, אך היווה יתרון בסרט בעל קול. ב-1930 כיכבה לצד גרטה גרבו בסרט "אנה כריסטי" לפי ספרו של יוג'ין או'ניל. בין 1930 ל-1933 הופיעה בתפקידים ראשיים ב-18 סרטים, רובם קומיים וזכתה במקום הראשון במשאלי השחקנית הפופולרית ביותר שלוש שנים ברציפות, כשיא מקדימה את גרטה גרבו וג'ין הארלו. ב-1932 הייתה מועמדת פעם נוספת לאוסקר על תפקידה הראשי בסרט "Emma". ב-1933 שיחקה בתפקיד הראשי בלהיטו של קיוקור "Dinner at Eight" לצד ג'ון וליונל ברימור וג'ין הארלו. יום ההולדת 65 שלה נחגג אותה שנה בפאר באולפני MGM ושודר ברדיו. שנה לאחר מכן נפטרה מסרטן.
Lila Downs
פעמונייה
חיים יעקב נפתלי זילברברג
הרב חיים יעקב נפתלי זילברברג (כונה: ר' נפתלי וירשובר; תר"י, 1860 - תר"ץ, 1930) היה מו"צ בוורשה, נודע כמו"ל ספרי מהרא"ל צינץ.
קורותיו.
נולד בפולין, בנו של הרב אברהם בנימין זילברברג, רב ואב"ד קוטנא ווירשוב. היה מתלמידי רבי ישראל מסלנט ורבי יוסף דב סולובייצ'יק מבריסק. היה מקורב לנצי"ב מוולוז'ין ולחפץ חיים, וכמו כן נסע לרבי אברהם בורנשטיין מסוכטשוב ולאדמו"ר בעל השפת אמת מגור.
נישא למאניה בת רבי שמריה יוסף קלפפיש, אחיו של הרב שמואל זנוויל קלפפיש ראב"ד ורשה, ושימש במשך שנים רבות כמו"צ בוורשה.
פועלו התורני.
הרב זילברברג חיבר חיבורים תורניים רבים, אך רק מעט מהם הוציא בחייו. לאחר פטירתו עסק בהדפסתם בנו הרב מיכאל משה יהודה זילברברג.
ערך לדפוס את כתבי אביו וסבו. כסבו אף הוא עסק בתורת רבי עקיבא איגר והחל בהכנתו לדפוס של ספרו של רבי עקיבא איגר "דרוש וחידוש – תנינא". את הספר השלים והוציא לאור נכדו הרב אברהם בנימין זילברברג בוורשה בשנת תרצ"ב.
במשך שנים רבות הקדיש חלק נכבד מזמנו לביאורם ולהוצאתם לאור של ספרי מהרא"ל צינץ, שלפני מותו הבטיח בכתב ידו: "מי שישתדל בהדפסת ספריי אהיה לו למליץ".
לאחר מותו המשיך בכך נכדו הרב אברהם בנימין זילברברג. כיום עוסק בכך נכדו של הרב אברהם בנימין, שמואל זילברברג.
יצחק אוירבך
הרב יצחק אוירבך (י"ב באב תרל"ז, יולי 1877 - כ"ח באדר א' תשי"א, 5 באפריל 1951) היה מרבני ישיבת עץ חיים ורב ומו"ץ שכונת רוחמה בירושלים.
קורותיו.
נולד בירושלים, בנו של הרב מנחם נתן נטע אוירבך ונינו של הרב מאיר אוירבך. אמו, צירל יכט, הייתה בתו של קרוב משפחתו הרב יהושע פלק אוירבך, אב"ד קלצ'בה שבפולין. למד בישיבת עץ חיים והיה מתלמידי הרב אליעזר דן רלב"ג והרב משה נחמיה כהניו.
בשנת תרנ"ד (1894) נישא לסימה, בת הרב חיים יעקב נפתלי זילברברג. בין השנים תר"פ – תר"צ היה ראש ישיבה בישיבת עץ חיים. לאחר פטירת אביו, בשנת תר"צ (1930), התמנה תחתיו כרב ומורה צדק של שכונת רוחמה.
עסק בהדפסת ספרי אביו "זכות אבות", "ענף אבות" ו"אורח נאמן", שאותו אף הגיה.
בשנת תרס"ט (1909)שלח לראי" קוק את ספרו "אוצר הלכה" וקיבל בתשובה מכתב נרגש "...לכבוד אוהב אהוב..הרב הגדול לתורה ולתעודה, חריף ובקיא...מגזע יחס המעלה מו"ה יצחק נ"י לבית אויערבאך, מח"ס היקר "אוצר הלכה"...שמח ליבי ואורו עיני...ברכתי ברכת הנהנין, ברוך ד' אשר אור תורה זורח על הררי ציון, וגם מצעירי ת"ח יצא פרי קודש הילולים...הק. אברהם יצחק ה"ק" מכתב שהודפס ב"אגרות הראיה חלק א, מכתב קעא.
נפטר בשנת תשי"א, ונקבר בבית הקברות סנהדריה.
בנו הרב אברהם בנימין אוירבך כיהן כרב בברוקלין. אחותו שפרה הייתה אשת אברהם ברנט, בנו של זרח ברנט, ואחותו הנדל הייתה אשת מרדכי זוננפלד, בנו של הרב יוסף חיים זוננפלד.
כביש 16
כביש 16 (או שדרות אריאל שרון) הוא כביש אורך ארצי שנסלל ככניסה נוספת לירושלים, ומאפשר לנוסעים בכביש 1, הבאים ממערב, גישה לשכונות דרום-מערב העיר, מבלי לעבור ברובע הכניסה לעיר, שבדרך כלל עמוס למדי. עלות הקמתו של הכביש מוערכת בכמיליארד וחצי ש"ח. הכביש הוא דו נתיבי לכל כיוון ומהירות הנסיעה המותרת בו היא 90 קמ"ש.
במסגרת הפרויקט להקמת הכביש הוקם גשר באורך של כ-372 מטרים במחלף מוצא, מעל נחל שורק, שחיבר את הכביש, בקצהו המערבי, לכביש 1 העובר על גשר מוצא הקיים. הכביש חולף בשתי מנהרות כפולות ומסתיים במחלף גבעת מרדכי הקיים, ששודרג ומחבר את כביש 16 לכביש בגין, שדרכו ניתן גם להגיע לכביש המנהרות, המוביל לגוש עציון.
מספרו של הכביש, 16, מהווה את מספורו הן ברשת הדרכים הארצית, והן ברשת הדרכים המקומית של ירושלים.
שלב חציבת המנהרות הסתיים בשנת 2021 טקס חנוכת הכביש נערך ב-31 באוגוסט 2022, הכביש נפתח לתנועה ב-1 בספטמבר, שנה לפני המועד המתוכנן.
תוואי הכביש.
הכביש הוא כניסה מרכזית שנייה לעיר ירושלים ממערב, ומתפצל ממחלף מוצא עד לחיבורו עם כביש בגין. אורך הכביש הוא 4.7 קילומטר והוא כולל שני נתיבים לכל כיוון. הכביש מתחיל בהרחבה חדשה למחלף מוצא, חולף בגשר חדש, ועובר בשתי מנהרות: האחת תחת שכונת הר נוף, והשנייה תחת שכונת יפה נוף וחלקו המזרחי של הר הרצל. בין שתי המנהרות עובר הכביש בגשר מעל נחל רבידה, שם נבנה מחלף רבידה שמחבר אותו עם הר נוף ועם דרך יוסף וייץ, שמורחבת בימים אלה ומובילה לגבעת שאול. מחלף בייט מחבר את הכביש לרחוב שמואל בייט ליד שכונת רמת בית הכרם, והכביש מסתיים במחלף גבעת מרדכי, ששודרג, ויקשר את הכביש לכביש בגין ולרחוב שח"ל שבשכונת גבעת מרדכי. המשכו של הכביש מזרחה, ברחובות בייט ובצלאל בזק, מתוכנן על ידי עיריית ירושלים להיות משודרג, והוא יקשר את כביש 16 עם הכניסה הדרומית לקמפוס אדמונד ספרא של האוניברסיטה העברית, ויגיע עד שדרות הרצוג בכך תתאפשר הגעה מהירה מכביש 16 לשכונות רסקו וקטמון.
היסטוריה.
התוכניות הראשונות לכביש הוצגו בשנות ה-90 של המאה ה-20. על פי תוכניות אלו הכביש היה אמור להקיף את שכונת הר נוף דרך יער ירושלים, עד נחל רבידה, ושם להיכנס למנהרה מתחת לשכונת יפה נוף עד היציאה לרחוב בייט. תוכנית זו נתקלה בהתנגדות מצד הקרן הקיימת לישראל וגופים ירוקים בגלל טענה לפגיעה ביער ירושלים ובוטלה בשנת 2000. ביולי 2011 אושרה התוכנית המעודכנת הכוללת מנהרה נוספת ובינואר 2012 הוצגה התוכנית המעודכנת.
בשנת 2013, לאחר פטירת הרב עובדיה יוסף, הודיע שר התחבורה ישראל כץ כי הכביש החדש, שיעבור מתחת לביתו של הרב בשכונת הר נוף, ייקרא על שמו, אך ועדת השמות העירונית של עיריית ירושלים, שהתכנסה ב-24 בדצמבר 2017, החליטה כי הכביש ייקרא על שמו של ראש הממשלה לשעבר אריאל שרון.
ב-6 בינואר 2014 אשרה ועדת השרים לענייני פנים ושירותים את התוכנית לסלילת הכביש ותכנונו המוקדם לקראת תחילת ביצועו. בדיקת כדאיות כלכלית שערכו כלכלני משרד התחבורה טוענת כי הכביש עשוי לחסוך למשק הישראלי כ-100 מיליון שקל בשנה הראשונה לפתיחתו ובהמשך לגדול לכ-400 מיליון שקל בשנה. הבדיקה מצאה גם כי הכביש החדש יצמצם את מספר כלי הרכב הנכנסים לירושלים דרך הכניסה המערבית (גינות סחרוב) בכ-30%. מדובר בהפחתה של כאלף כלי רכב בשעה, בשעות השיא בבוקר, לכל כיוון.
באפריל 2015 הוחלט על ביצוע הפרויקט בשיטת PPP ופורסם הליך מיון מוקדם לקראת הגשת הצעות למכרז. התוכנית המקורית הייתה לפרסם את מסמכי המכרז עד יולי 2015. לבסוף הסתיים ההליך בסוף אוקטובר 2015. 6 הצעות נמסרו בשלב המקדמי ובאוגוסט 2018 הוכרזה חברת שפיר-פיצרוטי לזוכה במכרז להקמת הכביש.
החברה החלה בבניית הכביש בשנת 2019 ומתוכננת לפתחו לתנועה בשנת 2023, זאת לאחר שפתיחת הכביש נדחתה בשל דחיית המועד האחרון להגשת ההצעות במכרז.
במהלך העבודות לסלילת הכביש בוצעה ב-2019 חפירת הצלה בעמק מוצא, בה נמצא יישוב מהתקופה הנאוליתית בארץ ישראל אשר מנה בין 2,000 ל-3,000 תושבים.
במרץ 2020 התלוננו דיירים בשכונת יפה נוף, הסמוכה למנהרות הכביש, על נזקים שנגרמו לבתיהם מפיצוצי כריית המנהרה. חברת נתיבי ישראל טענה כי אין כל בסיס לטענות.
בינואר 2021 הסתיימה כריית מנהרת הר נוף.
ביוני 2021 נפער בולען במגרש חנייה בשטחי בית החולים שערי צדק. גורמים מעריכים כי המגרש קרס בשל המנהרה של כביש 16 שנחפרה מתחתיו.
ביקורת.
מבקרי הכביש מציינים שהוא מסתיים ברמזור, מה שצפוי להוביל לפקקי תנועה בתוך העיר. כדי להתגבר על בעיה זו התוכנית העתידית של הכביש כוללת חיבור ישיר שלו לכביש בגין. ביקורת אחרת הועלתה בשל העלות הגבוהה של הפרויקט על חשבון השקעה בתחבורה ציבורית. מבחינה סביבתית, בניית הכביש שינתה באופן דרמטי את תוואי השטח הטבעי הפתוח של עמק מוצא ונחל רבידה וכן חשפה אתר ארכאולוגי פרה-היסטורי גדול שנקבר מחדש כדי לאפשר את המשך הפרויקט.
בגינה
בַּגִּנָּה הוא שיר ילדים של המשורר חיים נחמן ביאליק, אשר חובר כנראה בראשית שנות ה-30 של המאה ה-20. השיר נמנה עם השירים המעטים שכתב ביאליק בהגייה ספרדית.