ב-17 בדצמבר 1976 הנפתח הקטע הראשון של הקו השני - "קורניבסקו-צ'רבונוארמייסקה". קו זה אינו חוצה את הנהר ולכן כולו תת-קרקעי.
עבודות הקמה של הקו השלישי ("סירצקו-פצ'רסקה") החלו בשנת 1981. הקטע הראשון נפתח לתנועה ב-31 בדצמבר 1989.
לאחר התפרקות ברית המועצות וכינון אוקראינה העצמאית הוחלפו שמות של חלק מהתחנות. השמות, שהיו מזוהים עם המשטר הקומוניסטי, הוחלפו בשמות אוקראיניים. השריד היחיד מהשמות ה"קומוניסטיים" הוא חלק משמה של קו 2 – "צ'רבונוארמייסקה" (פירוש המילה באוקראינית – של הצבא האדום). לא ברור מדוע הושאר השם, מכיוון שתחנת הרכבת התחתית בשם זה (שהיא חלק מהקו) נקראת כיום "ארמון אוקראינה" .
בשנת 1993 התחילו עבודות להקמת קו מס' 4 ("פודילסקו-ויגורובסקה"). כעבור שנתיים העבודות הוקפאו בשל קשיים כלכליים. העבודות חודשו בשנת 2003, הוקפאו שוב בשנת 2008 וחודשו שוב במאי 2010.
המערכת כיום.
כיום כוללת המערכת 3 קווים פעילים עם 52 תחנות באורך כולל של 69.64 ק"מ, כאשר כ-10 ק"מ מהם נמצאים על פני הקרקע. מתוך כלל התחנות 6 הן עיליות, 26 תת-קרקעיות (נמצאות בעומק של 5–7 מטר) ו-20 עמוקות (נמצאות בעומק נמוך מ-20 מטר). התחנה העמוקה ביותר ברכבת התחתית של קייב היא תחנת "ארסנלניה" הנמצאת בעומק של 105 מטר מתחת לפני הקרקע. זוהי גם התחנה העמוקה ביותר באירופה.
לכל אחד מהקווים נקבעו שלושה אמצעי זיהוי: שם, מספר וצבע.
הרכבת התחתית פועלת בין השעות 5:30 בבוקר עד 1:00 בלילה.
ביום 24 בפברואר 2022 תקפה רוסיה את קייב. תושבי העיר נכנסו למנהרות רכבת התחתית על מנת להתגונן מפני ההפגזות מהאויר.
כרטיסי נסיעה.
הרכבת התחתית של קייב לא מחולקת לאזורים, כך שתעריף הנסיעה הוא אחיד לכל הקווים. לאחר שאדם נכנס לתחומי התחנה הוא חופשי לנסוע בכל קו ולהחליף לכל קו ללא תשלום נוסף עד שהוא יוצא מתחומי הרכבת.
תשלום על נסיעה בודדת מתבצע בעזרת אסימון. האסימונים נמכרים בקופות בתחנות הרכבת ובמכונות אוטומטיות לממכר אסימונים. עלות נסיעה בודדת 8 הריבניה (כ-שקל ועשר אגורות).
אפשרות אחרת לתשלום היא כרטיס למספר נסיעות. זהו כרטיס מגנטי, שניתן להטעינו ל-10 עד 50 נסיעות. הטעינה מתבצעת בקופה או בעמדות טעינה ממוחשבות, שקיימות רק בחלק מהתחנות. את הכרטיס עצמו אפשר לקבל בקופה תמורת פיקדון של 7 הריבניה (כ-1 שקל).
קיים גם כרטיס נסיעה חודשי וחצי-חודשי, המאפשר נסיעה חופשית ברכבת בתקופה הנקובה בכרטיס.
ורד מדבר (גביש)
ורד מדבר הוא שמה של צורת גביש הנוצרת בתנאים חוליים, בעת התאדות אגני מלח רדודים. גבישים עגולים אלה מסודרים כעלי כותרת, וכך הם יוצרים את התפרחת האופיינית. המינרלים היוצרים גבישים אלה הם מינרלי ההתאדות הליט, גבס ומופעו חסר המים אנהידריט וכן בריט, היוצרים סלעי התאדות.
ורד מדבר ידוע גם בשמות אחרים: "תפרחת גבס", "תפרחת סלניט", "ורד סלע", "שושנת המדבר" ושמות רבים אחרים.
קישורים חיצוניים.
לוגיקה דינמית
בתכנון מעגלים משולבים, לוגיקה דינמית הוא תכנון מתודולוגי של משפחה לוגית אשר היה פופולרי בשנות ה-70 של המאה העשרים וכעת זוכה לעדנה מחודשת באלקטרוניקה בתדירויות גבוהות, בייחוד במעבדים. לוגיקה דינמית נבדלת מלוגיקה סטטית בכך שהיא משתמשת באות השעון ביישום של הלוגיקה הקומבינטורית, זאת אומרת, אות המוצא הוא פונקציה של זרם הכניסה בלבד. השימוש המסורתי באות השעון הוא תזמון המעברים במעגלי הלוגיקה הצירופית, ואילו ברוב המעגלים של הלוגיקה הקומבינטורית אות השעון מיותר.
לוגיקה סטטית לעומת דינמית.
ברוב סוגי המעגלים, המכונים לוגיקה סטטית, יש בכל זמן נתון מכניזם על מנת לדאוג כי הכניסה תהיה ברמה גבוהה או נמוכה. בשיטות לוגיות רבות, כמו TTL או CMOS, עקרון זה יכול להיות מנוסח מחדש כך, שתמיד ישנו נתיב בעל התנגדות נמוכה בין המוצא או למתח האספקה או להארקה.
בלוגיקה דינמית לעומת זאת, לא תמיד יש מכניזם אשר דואג שהכניסה תהיה ברמת מתח גבוהה או נמוכה. בגרסאות הנפוצות ביותר של קונספט זה, המוצא מועבר לרמת מתח גבוהה או נמוכה רק בחלקים מסוימים וברורים של מחזור השעון.
לוגיקה דינמית דורשת קצב שעון מינימלי אשר יהיה מספיק מהיר כך שהמוצא של כל שער ייקרא וייעשה בו שימוש לפני שתהיה זליגה של הקיבול המחזיק את אותו מצב.
בלוגיקה סטטית אין תדר שעון מינימלי, והשעון יכול להיעצר לתמיד. למרות שהיכולת לעצירת השעון למשך זמן ממושך נראית חסרת תועלת, זה יכול להוות שני יתרונות:
בפרט, למרות שמעבדים רבים משתמשים בלוגיקה דינמית, לוויינים למשל, מכילים מעבדים בטכנולוגיית CMOS בלבד.
דוגמה מתחום זיכרונות המחשב מציגה את ההבדל בין סוגי הלוגיקה: במבנה זכרונות SRAM מורכב בצורה מסוימת של לוגיקה סטטית ואילו DRAM מורכב בצורה מסוימת של לוגיקה דינמית.
יתרונות.
לוגיקה דינמית מהירה ביותר מפי שניים מלוגיקה רגילה. היא משתמשת רק בטרנזיסטורי N, ועוברת טוב אופטימיזציה של גודל של טרנזיסטורים.
נמניה ווצ'יצ'ביץ'
נמניה ווצ'יצ'ביץ' (מסרבית: Nemanja Vučićević; נולד ב-11 באוגוסט 1979) הוא כדורגלן עבר סרבי ששיחק בעמדת הקשר ההתקפי.
קריירה.
ווצ'יצ'ביץ' החל לשחק בקבוצת הנוער של העיירה ראד. את הקריירה מקצוענית בליגת העל הסרבית החל בקבוצת גראפיצ'אר, משם עבר ל-OFK בלגרד. בשנת 2001 חתם ל-4 עונות בקבוצה הרוסית לוקומוטיב מוסקבה, עמה זכה באליפות בעונתו הראשונה בקבוצה. ולאחר 3 עונות במועדון הושאל לקבוצתו הקודמת, OFK בלגרד.
לאחר שחרורו מלוקומוטיב מוסקבה חתם ל-3 עונות במינכן 1860 הגרמנית. בתקופה בה שיחק במינכן נתגלו בדמו של וויצ'יצ'ביץ' חומרים אסורים, ובעקבות כך הוא הורחק מהמגרשים לשישה חודשים. לאחר 3 שנים במינכן 1860 חתם וויצ'יצ'ביץ' בפ.צ. קלן. בתום העונה השנייה שלו בקלן, שוחרר ווצ'יצ'ביץ' מהמועדון והיה לשחקן חופשי.
ביום האחרון לחלון ההעברות האירופי, ה-1 בספטמבר 2009, הוחתם ווצ'יצ'ביץ' בהפועל תל אביב, לאחר שהמאמן אלי גוטמן התרשם מביצועיו. כבר במשחקו הראשון בקבוצה, משחק חוץ מול הפועל באר שבע, כבש ווצ'יצ'ביץ' שער מרהיב מהאוויר לחיבורים. במשחקו השני, כמה ימים מאוחר יותר, כבש את שער השוויון מול סלטיק הסקוטית באצטדיון בלומפילד, בדרך למהפך וניצחון 1:2 בשלב הבתים של הליגה האירופית. הפועל סיימה את הבית במקום הראשון, וווצ'יצ'ביץ' הפך במהרה לשחקן המפתח של הקבוצה. ערב המחזור ה-12 של הליגה ועשרה ימים לפני המשחק האחרון של הקבוצה בשלב הבתים האירופי, התגלתה ברגלו בעיה רפואית שהשביתה אותו עד סוף העונה.
ב-11 באוגוסט 2010 חתם ווצ'יצ'ביץ בקוואלה היוונית. ב - 26 באפריל 2011 סיכם ווצ'יצ'ביץ' באנורתוסיס פמגוסטה, הקבוצה המובילה בקפריסין, והועבר אליה עם סיום עונת . לאחר שכמעט ולא קיבל דקות משחק בקבוצה הקפריסאית, עבר ווצ'יצ'ביץ' למאניסאספור מליגת העל הטורקית. בקיץ 2012 חתם בקבוצת FC טוקיו היפנית, ובמדיה שיחק שנה וחצי. לאחר יותר משנה שלא שיחק חתם בינואר 2015 בקבוצה העירונית של מקאסאר מסולאווסי, ובקיץ 2015 פרש ממשחק פעיל.
חנות פטורה ממס
מזמור קל&quot;ז
מודע
אקסוספירה
אקסוספירה (מאנגלית: Exosphere) היא השכבה העליונה ביותר של אטמוספירה של כדור הארץ או כוכב לכת אחר.
תכונות.
האקסוספירה מוגדרת כתחום של האטמוספירה שבו צפיפות החומר היא כל כך קטנה שישנו סיכוי סביר שמולקולה שנעה כלפי מעלה לא תתנגש בדרכה במולקולות אחרות. מולקולה שנעה כלפי מעלה באקסוספירה יכולה על כן לצאת מהאטמוספירה, אם מהירותה גבוהה ממהירות המילוט של כוכב הלכת.
הקצב בו חומר בורח מהאקסוספירה תלוי בעיקר בטמפרטורה באקסוספירה, במסה של חלקיקי החומר המרכיבים את האקסוספירה, במסה של כוכב הלכת (הקובע את קבוע הכבידה שלו) וברדיוס של כוכב הלכת ושל האקסוספירה. ככל שהטמפרטורה גבוהה יותר כך קצב הבריחה מהיר יותר, ומנגד ככל שהחלקיקים המרכיבים את האקסוספירה כבדים יותר, ככל שרדיוס כוכב הלכת גדול יותר וגובה האקסוספירה קטן יותר, וככל שמסת הכוכב גדולה יותר, כך קצב הבריחה קטן יותר.
בכדור הארץ.
האקסוספירה של כדור הארץ נמצאת בגובה שבין 500–750 ק"מ. היא מכילה בעיקר מימן, ובנוסף קצת הליום, פחמן דו-חמצני וחמצן אטומי. האקסוספירה היא השכבה האחרונה לפני החלל. המילה אקסוספירה משמשת לפעמים כמילה נרדפת לחלל החיצון, כיוון שאין גבול ברור בין האקסוספירה לחלל. כ-1% מהחלקיקים באקסוספירה מיוננים, והשכיחות של חלקיקים מיוננים גדלה ככל שמתרחקים מכדור הארץ. טמפרטורת האקסוספירה של כדור הארץ היא בסביבות 1,500 מעלות קלווין.
מוזיאון הילדים בחולון
גולדסמית
בית הכנסת בשאלון-אן-שמפן
בית הכנסת בשאלון-אן-שמפן, (בצרפתית: Châlons-en-Champagne) הוא בית כנסת הנמצא ברחוב רי לושט 21 (Rue Lochet) בעיר הצרפתית שאלון-אן-שמפאן, במחוז מארן שבחבל שמפן ארדן. המבנה הוכר כמונומנט היסטורי במאי 2004.
קהילה יהודית.
קיימות עדויות על נוכחות יהודית בשאלון-אן-שמפן כבר במאה השלישית, וידוע על קיום בית כנסת בעיר בשנת 1367 ברחוב רי דה לה ג'ורי (Rue de la Jüri). בנוסף לכך פעלה בעיר ישיבה של תלמידי רש"י ובעלי התוספות. במהלך מלחמת מאה השנים גורשו היהודים מהעיר, ורק לאחר מאות שנים, בעקבות המהפכה הצרפתית שבו יהודים להשתקע בה.
משהסתיימה מלחמת פרוסיה צרפת בשנת 1870, וחבל אלזס-לורן סופח לגרמניה, התיישבו באזור המוני יהודי אלזס שלא חפצו להיות לאזרחים גרמנים. מאוחר יותר באו לעיר יהודים ממרכז אירופה, ולבסוף, בשנת 1960, התיישבו בה יהודים מצפון אפריקה. ב-20 ביולי 1942 נעצרו בעיר יהודים רבים וגורשו למחנות השמדה.