תאוריות הסייברפמיניזם התחילו להתגבש בשנות ה-80 של המאה ה-20 על ידי פמיניסטיות מכל העולם כגון דונה הראווי האמריקאית אשר כתבה את "מניפסט הסייבורג" בשנת 1985, קבוצה אוסטרלית בשם "VNS Matrix" אשר פרסמו מאמרים בנושא בשנת 1991 בהם הכריזו בין השאר כי "הדגדגן הוא קו ישיר למטריצה" ומתארים את השיח הסייברפימניסטי כ"שרפה בשדה קוצים אשר התפשטה כמגפה" (בהתייחסות למאמריהן של חוקרות פמיניסטיות אחרות כגון דונה הראווי) וננסי פיטרסטון הקנדית, בן מאמריה נמצא מאמר בשם "סייברפמיניזם" אשר מתאר את השפעתה של קרוליין גורטין מקבוצת VNS Matrix על הנשים באוסטרליה הקנדית.
קשה למצוא ביצירות שנכתבו הגדרה למושג כיוון וישנה התחמקות מהגדרה נוקשה ורוב השיח דוגל בתמיכה בפעילות ברשת או העולם הסייבר ולא בהגדרת המושג.
הדיון בסייברפמיניזם כמושג החל עקב שיח פמיניסטי הקורא נגד ההתפתחות הקיברנטית באותן שנים (שנות ה-80 של המאה ה-20). הוא הונהג על ידי פמיניסטיות כגון ג'ודי ויג'דסקם וסינטיה קוקבורן אשר ראו בהתפתחות זאת כהתפתחות גברית אשר תעצים את המגדריות בחברה .
השימוש בסייברפמיניזם כמושג החל בשנת 1994 על ידי פמיניסטית בשם סיידי פלאנט (Sadie Plant) הבריטית אשר השתמשה בו כדי לדון בהשפעות הפמיניסטיות על התפתחות הטכנולוגיה ורשתות הסייבר.
במשך השנים התפתח המושג והפך לדוקטרינה פמיניסטית אשר עוסקת בהקשר של יחסי גומלין מקוונים ואומנות האינטרנט וב"הטמעת המגדר" "בעולם הקיברנטי" מבחינה פילוסופית ומעשית.
תאוריות הקשורות לעולם הסייבר הסייבורגים והקשר שלהם לפמיניזם מזוהים עם הגל השלישי של הפמיניזם ולכן סופגות ביקורות רבות מפמיניסטיות המזוהות עם הגל השני של הפמיניזם.
הסייברפמיניזם מתחלק לשתי תתי-קטגוריות עיקריות:
שימוש בעולם הסייבר ליצירת חברות והעברת מידע.
עולם הסייבר בנוי כרשת, המחברת משתמשים ומשתמשות ממקומות שונים בעולם הפיזי. הרשת יוצרת אפשרות להעברת תכנים ומידע בין פרטים אשר לא היו יכולים או יכולות להעביר מידע ותכנים אלו בעולם הפיזי (עקב מגבלות של מרחק גאוגרפי לדוגמה). עקב התדלדלות בקשרים החברתיים והתרחבות הכפר הגלובלי, יכול עולם הסייבר ליצור מענה לחיברות זאת על ידי יצירת קשרים ברשתות החברתיות ושימוש במאגרי המידע אשר אפשר למצוא במרחב הסייבר.
דוגמאות לחשיבות הקשרים בין נשים נמצאים במאמרים רבים ומראות את התרומה של הסולידריות בין נשים לחיי היום יום של כל אישה.
קשרים אלו אשר בעבר היו מורכבים מרשתות חברתיות כגון משפחה או נשים במרחב הפיזי הקרוב (לשם קבלת מידע או הכוונה בנושאים כגון הריון, לידה, חינוך, פנאי ועוד) מתמעטים היום עקב השינוי בהרכב המשפחה והחברה בעידן הגלובלי.
דוגמה ליצירת חברות נשית ברשת היא קבוצה בשם "Stitch'nBitch", אשר מורכבת מנשים בכל העולם ונותנת במה להעברת תכנים בתחום התפירה והיצירה בבד. החברות בקבוצה מעבירות מידע בין חברות אשר חיות באזורים מרוחקים מהן או שאין באפשרותן לקחת חלק בקבוצה מסוג זה עקב מגבלות פיזיות או חברתיות.
השימוש בעולם הסייבר (או כפי שהוא מכונה בעברית "ברשת") נותן לנשים, אשר אין להן יכולת פיזית, כלכלית או חברתית, לקחת חלק במפגשים בנושאים המעניינים אותם או להיחשף למידע אשר בעבר היה חסום להן.
כך יכול תחום התפירה לדוגמה, אשר מזוהה עם נשים עוד מתקופת ההיסטוריה, לקבל קהל חדש של נשים מכל העולם אשר יכולות להעביר מידע, דוגמאות ותמונות דרך העולם הקיברנטי לחברותיהן אשר ממוקמות פיזית באזורים מרוחקים מהן (או שאין באפשרותן ליצור קשר עם נשים אחרות עקב מגבלות פיזיות או חברתיות).
דוגמאות לשימוש נשים במרחב הסייבר בישראל.
הדוגמה המוכרת ביותר מהשנים האחרונות לשימוש ברשת היא מחאת האוהלים. המחאה התפתחה בישראל בקיץ 2011 על ידי שימוש ברשתות חברתיות בעולם הסייבר והזמינה אנשים מכל הארץ להקים מאהל מחאה ולקחת חלק בהפגנות בערים מרכזיות. המאבק אשר החל על ידי מס' קטן של צעירים ביניהם סתיו שפיר ודפני ליף תפס תאוצה ואסף אליו פעילים, פעילות וגופים רבים.
דוגמאות נוספות הם אתרים השייכים לחברות או ארגונים אשר מטרתם להעביר מידע לנשים, לדוגמה: טיפת חלב, חברות למזון וטיפוח (במיוחד לתינוקות וילדים) ופורומים בנושאים אשר מכוונים לנשים אשר נותנים מידע בנושאים הקשורים לחיי היום יום של האישה והאם או לפעילויות פנאי.
הטמעת הנשים בתהליך היוצרות הסייבורג ועולם הסייבר.
במאמר בשם "מניפסט הסייבורג" אשר יצא בשנת 1985 מראה דונה הארווי, כי הסייבורג, אשר מתאר מוטציה של אדם ומכונה, כבר איננו דבר בדיוני. אנשים בעלי שתלים, איברים וגפיים מלאכותיים (כגון קוצב לב, משקפיים, או מכשיר שמיעה) וכדומה הם כיום תופעות שגרתיות. התקדמות המדע מאפשרת לאדם שימוש במכונה להעצמת חלקים מגופו ובכך מחזקת את יכולותיו הפיזיות בעולם.
הקו המפריד בין האנושי – במובנו האורגאני-טבעי – ובין הטכנולוגיה רק הולך ומטשטש
המניפסט של הארווי קורא לשינוי ביחסן של נשים ושל התנועה הפמיניסטית אל המדע והטכנולוגיה.
אם התינוק או התינוקת ברגע היוולדם יכלו להיחשב כיצור אורגאני לחלוטין, מרגע זה ואילך הם נתונים להתערבויות טכנולוגיות בלתי פוסקות לפי הארווי, החל מחיסונים, חינוך, האוכל שהם אוכלים (הגדל או המיוצר באמצעים טכנולוגיים) ועד טכנולוגיות, התקשורת והשידור בהם הם מוקפים.
כתוצאה ממסורות היסטוריות דומיננטיות הקושרות מדע וטכנולוגיה עם הפטריארכיה, פלגים בתנועה הפמיניסטית רואים אותם באופן מסורתי כתופעה שלילית ומאימת. הטענה המרכזית של הארווי היא שהמוקד המרכזי החדש של המדע והטכנולוגיה מאפשר ודורש התייחסות שונה לגמרי של נשים בכלל ופמינניסטיות בפרט כלפי המדע והטכנולוגיה ברמה הפוליטית והאסטרטגית.
הארווי קוראת לנשים לקחת חלק בענפי טכנולוגיה אלו ולהשתמש בהן. היא רואה חשיבות עילאית לשמירה על עדכון ומודעות לנושא בתוך התנועה הפמיניסטית ואפילו לעסוק בו, טכנולוגיות אלו יכולות לטשטש את ההבדל בין החומרי והלא חומרי כיוון והן מבוססות על תקשורת מקודדת ואין בהן מגדר אשר הוגדר מראש ובכך יכול לכול בהן שוויון מגדרי או מצד שני יכולים להיטמע בהן מגדרים חדשים או מגדרי כלאיים (היברידי).
רוזי בריידוטי (Rosi Braidotti), פילוסופית עכשווית ותאורטיקנית פמיניסטית, קיום היא חוקרת מגדר מאוניברסיטת אוטרכט בהולנד שם היא ייסדה ואחרית על המרכז ללימודי מדעי הרוח, טוענת שאפשר לראות בסייבורג את העתיד, בו ההיסטוריה והנרטיבים החברתיים נפרמים ונוצר מקום חדש בו ישנה אפשרות ליצור אותם מחדש, על ידי שימוש באיחוד בין טכנולוגיה ותרבות.
ספרות סייבורג פמיניסטית בעברית.
נושא הסייבורג אינו נפוץ בכתיבה הפמיניסטית בישראל. דוגמה למאמר פמיניסטי בנושא הסייבורג בישראל הוא מאמרה של ד"ר שרון הלוי "מסע בין כוכבים, מגדר והמחשבה האוטופית הפמיניסטית". המאמר מדבר על דמויות נשיות אשר מופיעות בסדרה ומשווה בין שני בני אנוש אשר שועבדו על ידי הבורג, כאשר האחד הוא גבר והשנייה אישה, כהשוואה חברתית מגדרית.
רולנד סמית
רוברט רולנד סמית (באנגלית: Roland Smith נולד ב-30 בנובמבר 1951) הוא סופר אמריקאי, שכותב בעיקר לנוער.
אחרי שסיים את לימודיו באוניברסיטת אורגון עבד סמית בגן החיות של פורטלנד, אחרי אסון הנפט של אקסון ואלדז ב- 1990 פרסם את ספרו הראשון Sea Otter Rescue - דיווח על הצלת בעלי חיים ימיים. ב- 1997 פרסם את הרומן הראשון שלו Thundercave. גם בספר זה הנושא הוא בעלי חיים.
הוא פרסם כמה סדרות ספרים:
הוא מתגורר בפורטלנד שבבאורגון עם אשתו וילדיו החורגים.
פרסים.
ספריו של סמית זכו בפרסי ספר השנה בקולורדו, נבדה ודרום קרולינה.
The Truth About Love
The Truth About Love הוא אלבום האולפן השישי של הזמרת האמריקאית פינק. האלבום יצא לאור ב-14 בספטמבר 2012. תחילה האלבום לא זכה להצלחה כלל בזמן הוצאת הסינגל הראשון הנקרא, "(Blow Me (One Last Kiss". לאחר מכן יצא הסינגל השני הנקרא "Try", אשר זכה לביקורות טובות. השיר מדבר על רצון של בן אדם להמשיך במשהו למרות הכישלון, כשם השיר "Try" מלשון לנסות שוב ושוב עד שמגיעים למטרה. לאחר שהאלבום התחיל להצליח בשילוב הוצאת הסינגל השני יצא מהאלבום הסינגל השלישי הנקרא "Just Give Me a Reason", אשר זכה להצלחה עולמית והפך במהרה לאחד משלושת השירים המצליחים ביותר של הזמרת עד היום כאשר הצליח להגיע לראש מצעד הבילבורד הוט 100 ולצבור ב-YouTube קרוב ל-700 מיליון צפיות ולהפוך לשיר הנצפה ביותר של הזמרת ולאחד מהנצפים ביותר בכל הזמנים. לאחר יציאת הסינגל השלישי האלבום צבר הצלחה עצומה ברחבי העולם והביא עמו עוד שלושה סינגלים אחרים אשר לא זכו להצלחה כמו שלושת הסינגלים הקודמים.
פיליפ מקסס
פיליפ מקסס (צרפתית: Philippe Mexès; נולד ב-30 במרץ 1982 בטולוז שבצרפת) הוא כדורגלן עבר צרפתי ששיחק בעמדת הבלם.
קריירה.
קריירה מוקדמת.
מקסס החל את הקריירה שלו בקבוצה הנוער של טולוז בגיל 15 עבר לאוקזר. ב-2003 זכה עימה בגביע הצרפתי.
רומא.
ביוני 2004 חתם בקבוצת רומא ל-4 שנים. מאוחר יותר התברר כי הדבר נעשה בניגוד לרצונם של אנשי אוקזר שלא אישרו למקסס לנהל משא ומתן עם מועדון אחר, עקב כך הושעה השחקן אך חזר לרומא באופן זמני. ב-12 בספטמבר 2004 ערך את הופעת הבכורה שלו במדי רומא במשחק ליגה נגד פיורנטינה. בפברואר 2005 ערער מקסס על ההשעייה אך הערעור נדחה והשחקן הושעה עד אפריל. בסופו של דבר שני המועדונים סיכמו על העברתו של מקסס לרומא עבור 7 מיליון אירו.