בשנת 1989 נהרגו 96 מאוהדי קבוצת הכדורגל של ליברפול במהלך משחק כדורגל שנערך באצטדיון הילסבורו בעיר שפילד - אירוע הידוע כאסון הילסבורו. אירוע זה השפיע על העיר וקבוצת הכדורגל בצורה קשה מאוד.
תרבות.
בעיר גלריות אומנות רבות. הידועות שבהן הן הגלריה לאמנות וואקר וגלריית טייט ליברפול.
בעיר קיימת אוכלוסייה קתולית הגדולה באנגליה, ברובה ממוצא אירי. השיר האירי הידוע הכתום והירוק (צבעים מסורתיים של קתולים אירים וקתולים ופרוטסטנטים) נכתב על ידי תושב העיר.
בשנות ה-60 התפרסמה העיר כמקום מוצאם של חברי להקת הביטלס, אחת מלהקות הרוק החשובות בהיסטוריה. חברי הלהקה ג'ון לנון, פול מקרטני, ג'ורג' האריסון ורינגו סטאר, כולם נולדו בעיר.
בעיר תזמורת פילהרמונית שנקראת התזמורת הפילהרמונית המלכותית של ליברפול.
ב-2008 נבחרה העיר להיות בירת התרבות של אירופה לשנת 2008 והושקעו 750 מיליון ליש"ט על מנת לשפר את פני העיר, בין היתר על ידי שיפוץ מרכז העיר, ובניית מערכת חשמליות.
אתרים בעלי חשיבות.
אתר מורשת עולמית.
בשנת 2004 הכריז אונסק"ו על העיר כאתר מורשת עולמית בשל חשיבותה להתפתחות המסחר בעולם, והשימוש הייחודי ברציפי הנמל שבה.
ביולי 2021 הוסרה ליברפול מרשימת אתרי המורשת העולמית של אונסק"ו בשל בנייה מודרנית ששינתה את קו הרקיע. הפעם השלישית בלבד שאתר כלשהו מוסר מהרשימה.
אתרים בליברפול.
בליברפול מצוי חלון הויטראז' הגדול בעולם, בבניין הקתדרלה המטרופולינית של ליברפול, בניין הלבנים הגדול בעולם, ומערכת הרציפים הסגורה האינטגרלית הגדולה בעולם.
בקתדרלה האנגליקנית שבעיר מצוי העוגב הגדול בעולם וכן מערך הפעמונים הכבד בעולם.
בניינים בעלי חשיבות בעיר:
מוזיאונים:
חינוך והשכלה.
בליברפול 3 אוניברסיטאות, אוניברסיטת ליברפול (הוקמה ב-1881 כשלוחה של אוניברסיטת ויקטוריה, הפכה לאוניברסיטה עצמאית ב-1903), אוניברסיטת ליברפול ג'ון מוריס (הוכרזה כאוניברסיטה ב-1992), ואוניברסיטת הופ ליברפול (הוקמה ב-1844).
תחבורה.
תחת הנהר מרזי עוברות שלוש מנהרות - מנהרת רכבת ושתי מנהרות דרכים (מנהרת קווינסוויי ומנהרת קינגסוויי).
בשנת 2001 שונה שמו של "שדה התעופה ספיק", השוכן בקרבת העיר, לשדה התעופה ליברפול ג'ון לנון על שמו של זמר להקת הביטלס. בשנת 2002 השתמשו כ-716,000 נוסעים בנמל ליברפול, המשמש בעיקר כנקודת מוצא למעבורות נוסעים לאי מאן ולאירלנד.
בתוך העיר מצויה מערכת רכבות הנקראת "מרסירייל", שרובה תת-קרקעית.
תקשורת.
בעיר היו בעבר שני עיתונים יומיים, הליברפול דיילי פוסט (עיתון בוקר) והליברפול אקו (עיתון ערב), ושניהם פורסמו על ידי אותה הוצאה לאור. מאז 2012 רק האקו ממשיך לפעול בעיר.
כלכלה.
כלכלת העיר התבססה במחצית השנייה של המאה ה-20 על התעשייה וכן על הנמל. בשל ירידת כדאיותם של אלה, כשלה כלכלת העיר, ואחוזי האבטלה בה גדלו. רק לאחרונה החלה כלכלת ליברפול להתאושש, ובין השנים 1995 ו-2002 גדל התוצר העירוני ב-6.3% לשנה.
כיום כלכלת העיר מתבססת גם על התיירות, ונעשים ניסיונות להפוך את העיר למרכז תרבות. כן נבנים בעיר מלונות, מסעדות ומועדונים רבים.
העיר משמשת רקע לסרטים רבים המצולמים בה.
ספורט.
בליברפול שתי קבוצות כדורגל בולטות, ליברפול, המשחקת באצטדיון אנפילד ואברטון המשחקת בגודיסון פארק. ליברפול נחשבת לאחת הקבוצות הבכירות בכדורגל האנגלי והאירופי וזכתה בתארים רבים, ובהם 19 אליפויות אנגליה ושש זכיות בליגת האלופות. בין הקבוצות מתקיים לעיתים מזומנות הדרבי של ליברפול.
יהדות ליברפול.
באמצע המאה ה-18, התיישבו יהודים בעיר. תחילה, מנתה הקהילה כעשרים יהודים בלבד, אך בהמשך הלכה וגדלה עד שהייתה לשנייה בגודלה באנגליה, במאה ה-19, והמשיכה לגדול גם במאה ה-20. בית הכנסת האורתודוקסי, פרינסס רוד, שנחנך בעיר בשנת 1874, נחשב לאחד המרהיבים בעולם, וסימן ההיכר המיוחד שלו היה, שירת מקהלה מעורבת, של גברים ונשים השרים יחדיו. בית הכנסת סגר את שעריו בנובמבר 2021, לאחר 147 שנות פעילות עקב עזיבת היהודים, הנובעת מעלייה למדינת ישראל לצד מעבר ללונדון ולמנצ'סטר, והיחלשותה של התפיסה היהודית המסורתית. בית הכנסת יישמר, וייתכן, שיתקיימו בו אירועים של הקהילה מעת לעת
ערים תאומות.
לעיר ליברפול 6 ערים תאומות:
יציאה
"יציאה" הוא אלבום כפול של הזמר והיוצר שלום חנוך שיצא בשנת 2004. האלבום מתעד את סיבוב ההופעות האקוסטי "יציאה" שהחל בשנת 2002.
את שלום חנוך (גיטרה אקוסטית ושירה) מלווה הנגן משה לוי (פסנתר, אקורדיון וקולות).
באלבום (כמו במופע) מופיעים ביצועים לשירים של שלום חנוך מכל הזמנים, בין היתר: "צרות טובות" (השלושרים), "סוף עונת התפוזים" (תמוז), "גיטרה וכינור", "אבשלום" (במקור עם אריק איינשטיין), מחכים למשיח, "לילה", "ככה וככה" ועוד.
האלבום הגיע למעמד של "אלבום זהב" לאחר כ-8 חודשים.
לינקולן בורוז
ורוניקה דונובן
פרננדו סוקרה
טי-באג
טי באג
נתן אביעזר
נתן אביעזר (וייזר) (נולד ב-1938) הוא פיזיקאי והוגה דעות ישראלי.
ביוגרפיה.
אביעזר נולד בשווייץ והיגר בילדותו לארצות הברית. הוא קיבל חינוך דתי והיה פעיל כחניך בתנועת בני עקיבא. את התואר הראשון בפיזיקה קיבל מאוניברסיטת הרווארד, ואת הדוקטורט עשה באוניברסיטת שיקגו. לאחר מכן שימש כמנהל חטיבת המחקר ביבמ, ניו יורק. בעקבות פרוץ מלחמת ששת הימים ב-1967 עלה עם רעייתו דבורה לישראל. הוא קבע את מגוריו בפתח תקווה, והצטרף לסגל האקדמי של אוניברסיטת בר-אילן זמן קצר לאחר מכן.
בשנת 1971 ערך עם משה קוה מחקר שעסק בהתנגדות של מתכות בטמפרטורות נמוכות. אביעזר וקוה הצליחו לתת תיאור מדויק יותר ונכון יותר לתרומתה של האינטראקציה בין הפונונים לאלקטרונים להתנגדות.
הנוסחה המקובלת לפני פרסום מחקר זה, שנכתבה על ידי חתן פרס נובל פליקס בלוך, הייתה מבוססת על הנחות שאינן מתקיימות ברוב המתכות הרלוונטיות.
מחקריו של אביעזר עוסקים בפיזיקת מצב מוצק. הוא קיבל משרת פרופסור בשנת 1972 בהמלצתו של פרופסור משה ימר, ולאחר מכן, בשנת 1980, נתמנה לראש המחלקה לפיזיקה וכיהן בתפקיד שלוש קדנציות רצופות. הוא מילא מספר תפקידים נוספים באוניברסיטת בר-אילן, בהם סגן הנשיא למחקר, חבר הסנאט, ויו"ר האגודה לתורה ומדע. משמש כפרופסור אורח באוניברסיטת קיימברידג' וב- The Kovens Convention Center באנגליה. בשנת 1984 נבחר כעמית באגודה האמריקאית לפיזיקה, כאות הוקרה על תרומותיו לחקר התכונות החשמליות של מתכות.
אביעזר משקיע מאמץ בהבנת הקשר בין תורה ומדע והוא נמנה עם ראשי המארגנים של כנס תורה ומדע הנערך מדי שנה. על נושא זה כתב את ספרו "בראשית ברא" שתורגם מאנגלית לעשרות שפות, בהן עברית ויפנית. ספר נוסף שחיבר נקרא "Fossils and Faith"; הספר תורגם לעברית תחת השם "אמונה בעידן המדע". ספר נוסף פרי עטו קרוי "The Anthropic Principle", הספר עוסק באיכות הסביבה.
כיום משמש אביעזר כפרופסור אמריטוס באוניברסיטת בר-אילן.
בשנת 2011 הוציא סרטון אנימציה באורך כחצי שעה המסביר את הרעיון לפיו אין סתירה בין התורה למדע. הסרט נקרא "בראשית ברא", כשם ספרו.
נראזורי
שרה טרקנדי
אפרים הראובני
אפרים הראובני (נובומוסקובסק, אוקראינה, 1881 - ירושלים, 16 באוקטובר 1953) היה בוטנאי, חוקר צמחיית ארץ ישראל. אפרים הראובני ייסד גישה מחקרית אשר שילבה בין מדע הטבע לבין בלשנות, מקרא ופולקלור על מנת לתאר תמונה שלמה של הצומח כחלק ממארג גאוגרפי - תרבותי - היסטורי.
תולדות חייו.
הראובני נולד בעיר נובומוסקובסק שבאוקראינה, כ-30 ק"מ מדניפרופטרובסק כאפרים רובינוביץ'. אביו היה רב. בילדותו למד בתלמוד תורה, אך בילה זמן רב בחצר בית הכנסת ועל ידי כך התחבב עליו עולם הצומח. כשבגר, למד הראובני בישיבה בעיר קרמנצ'וג והוסמך לרבנות. אולם הוא לא כיהן כרב אלא פנה ללימודי בוטניקה באוניברסיטה של נאנסי בצרפת.
ב-1906 עלה לארץ ישראל ועד שנת 1909 נדד במושבות העלייה הראשונה ולימד טבע. ב-1909 נסע ללוזאן, שווייץ והמשיך בלימודיו, לאחר מכן עבר לפראג וקיבל דוקטורט באוניברסיטה שם. ב-1914 חזר לארץ ישראל ולימד בוטניקה בבתי ספר תיכוניים ובסמינרים למורים. בשלב זה החל לגבש את שיטתו.
בשנת 1919 נשא לאישה את חנה רדובילצקי, מחנכת צעירה שעלתה מרוסיה והשתלמה בחקלאות בגרמניה. ב-1920 עברו בני הזוג להתגורר בשכונת הבוכרים בירושלים. חנה הראובני הייתה פעילה במלחמת השפות וחידשה מילים רבות בשפה העברית בתחומי החקלאות והצומח עוד לפני שחברה לאפרים במחקריו. לזוג נולדו שני ילדים שהמשיכו בדרכם, נגה (בוטנאי, חוקר טבע ומחנך) ואיילת-השחר (חוקרת בתחום היהדות והפולקלור). נגה הראובני ציין כי בכוונה נבחרו שמות כוכבים ולא צמחים כדי לא לכפות על הילדים עיסוק בתחום הבוטניקה.
שיטה וחזון.
שיטתם של בני הזוג (שכונו ומכונים עד היום "הראובנים") כורכת בלשנות, ידע והיכרות עם המקורות וקשר עמוק לטבע ולצומח כדי ליצור תמונה כוללת שבה משתלבים הצמחים כמרכיב מוביל וכמפתח להבנה של תופעות במקרא ובהיסטוריה. בה בעת השתמש באותו ידע כדי לזהות את הצומח של ארץ ישראל ברוח ה"בוטניקה התלמודית" של עמנואל לב.
הראובנים יצאו לעבודת שטח, אספו צמחים, זיהו אותם וקראו להם בשמות השאובים מעולם התרבות וההיסטוריה של הארץ, תוך מחקר בלשני והקשרים תרבותיים רחבים. עם זאת, רבים משמות הצמחים שטבעו לא התקבלו על ידי הקהילה המדעית של האוניברסיטה העברית ששאפה לתאר את הצומח של ארץ ישראל בהתאם לטקסונומיה של ליניאוס ולעגן אותה לפי הנוסחאות הלטיניות המקובלות.