בעונתו הרביעית, זאנה פתח בכל 33 המשחקים בהם שיחק בעמדת הפאוור פורוורד. הוא רשם שלושה משחקים של לפחות 20 נקודות, 14 משחקים של דאבל פינגרס וארבעה משחקים עם לפחות 10 ריבאונדים. בעונה זו, הוא העמיד ממוצעים של 9.6 נקודות ו-6.1 ריבאונדים ב-23.9 דקות בממוצע למשחק.
בעונתו האחרונה במכללה, זאנה נבחר לחמישיית העונה לאחר שהעמיד ממוצעים של 13.0 נקודות ו-8.6 ריבאונדים ב-35 משחקים בהם פתח בכולם.
קריירה מקצועית.
בשנת 2014, לאחר שלא נבחר בדראפט ה-NBA, הצטרף זאנה לאוקלהומה סיטי ת'אנדר בליגת הקיץ של ה-NBA. ב-29 בספטמבר 2014, הוא חתם בת'אנדר והתאחד עם חברו לשעבר למכללה, סטיבן אדמס. זאנה הופיע בכל שבעת משחקי קדם העונה של הקבוצה, כשהעמיד ממוצעים של 4.4 נקודות ו-5.0 ריבאונדים ב-17.4 דקות למשחק, לפני שהקבוצה ויתרה עליו ב-24 באוקטובר. ב-4 בנובמבר, חתם זאנה בקבוצת הבת של הת'אנדר מליגת הפיתוח של ה-NBA, אוקלהומה סיטי בלו. את הופעת הבכורה שלו בקבוצה הוא ערך ב-14 בנובמבר מול מיין רד קלאוס, כשתרם 17 נקודות ו-15 ריבאונדים. זאנה רשם שמונה דאבל דאבל ב-13 המשחקים הראשונים שלו, כולל ארבעה ברצף בפתיחת העונה. ב-12 בפברואר 2015, נבחר זאנה למשחק האולסטאר של ליגת הפיתוח של ה-NBA כמחליפו של ג'מייקל גרין.
ביולי 2015, הצטרף זאנה לאוקלהומה סיטי ת'אנדר עבור ליגת הקיץ של אורלנדו ולקליבלנד קאבלירס לליגת הקיץ של לאס וגאס. ב-25 בספטמבר, חתם זאנה בת'אנדר, אך ב-22 באוקטובר הוא שוחרר מהקבוצה לאחר שהופיע בארבעה משחקי קדם עונה וחזר לסיטי בלו.
ב-2 באוגוסט 2016, חתם זאנה בנאנטר מהליגה הצרפתית. ב-26 באפריל 2017, יום לאחר שזכה זאנה עם נאנטר ביורופקאפ, הוא עזב את הקבוצה.
ב-12 באוגוסט 2017, חתם זאנה לעונה בעירוני נס ציונה מהליגה הישראלית. ב-17 במאי 2018, זאנה קלע שיא קריירה של 27 נקודות, לצד 12 ריבאונדים ו-3 חטיפות בהפסד 95–98 למכבי תל אביב. ב-37 משחקים בהם שותף, הוא העמיד ממוצעים של 13.9 נקודות, 9.4 ריבאונדים ו-1.3 חטיפות למשחק. זאנה עזר לנס ציונה להגיע לפלייאוף הליגה, שם הודחה הקבוצה ברבע על ידי מכבי תל אביב.
ב-31 ביולי 2018, חתם זאנה לעונה בפואנלברדה מהליגה הספרדית. ב-28 בנובמבר, עזב זאנה את הקבוצה לאחר ששיחק ב-14 משחקים. ב-8 בינואר 2019, חזר זאנה לעירוני נס ציונה. ב-16 בפברואר, קלע זאנה שיא עונתי של 22 נקודות, ב-9 מ-12 מהשדה, יחד עם 6 ריבאונדים ו-3 חטיפות בניצחון 78–90 על הפועל באר שבע.
ב-22 בספטמבר 2019, חתם זאנה לעונה באפיון בלדיספור מהליגה הטורקית.
ב-15 במאי 2020, חזר זאנה לישראל וחתם עד תום העונה בהפועל תל אביב. הוא העמיד ממוצעים של 10.8 נקודות ו-8.2 ריבאונדים למשחק ב-11 משחקים. ב-2 באוגוסט 2020, האריך זאנה את חוזהו בקבוצה לעונה נוספת.
אגמייה מצויצת
אגמייה מצויצת (שם מדעי: "Fulica cristata") היא מין של עוף ביצה מהסוג אגמייה ממשפחת הרליתיים, החי במרבית אפריקה למעט מערב, מרכז וצפון אפריקה. בנוסף לאפריקה האגמייה נפוצה גם בחצי האי האיברי.
מאפיינים.
אגמייה זו היא בעלת נוצות בצבע שחור, מצח שצבעו נע בין לבן לחום ועיניים אדומות. אורכה של האגמייה 38 עד 45 סנטימטרים ומשקלה 500 גרם עד 1,000 גרם.
הפרט הצעיר שונה במראהו מהמבוגר והוא בעל חזה לבנבן וחסר המצח הלבן. והוא מקבל את הנוצות השחורות בגיל 4 חודשים ואת המצח הלבן רק בגיל שנה.
הנקבה מטילה בעונת הרבייה כ-8 ביצים.
האגמייה נפוצה באזורי ביצות ואגמים באפריקה וניזונה בעיקר מחסרי חוליות כמו סרטנים קצרי בטן, חרקים, תולעים ורכיכות אך גם מדגים, ראשנים ואפילו ביצים של עופות מים אחרים.
חברת גב-ים לקרקעות
ישיבת עטרת שלמה
ורד טוהר
ורד טוהר (באנגלית: Vered Tohar, נולדה ב-26 בפברואר 1969) היא חוקרת, משוררת ועורכת ישראלית. מרצה בכירה במחלקה לספרות עם ישראל באוניברסיטת בר -אילן. ראש המחלקה לספרות עם ישראל באוניברסיטת בר-אילן החל משנת תשפ"ב. טוהר חוקרת את הסיפור העברי, הספר העברי, ספרות המוסר העברית וספרות ילדים ונוער עברית. בשנת 2011 נבחרה למרצה מצטיינת באוניברסיטת בר-אילן. יצירותיה בשירה ובסיפורת ראו אור בבמות ספרותיות רבות ביניהן: הארץ, ידיעות אחרונות, עָתַר, נתיבים ועוד. נוסף על כך, היא פעילה במיזמי ואירועי ספרות לקהל הרחב, במיוחד באזור באר שבע והדרום.
ביוגרפיה.
ורד טוהר נולדה בבאר שבע, והיא בוגרת בית הספר תיכון מקיף ד' בעיר. שירתה בחיל הרפואה בפיקוד דרום (1989-1987). מתגוררת בדרום הארץ עם משפחתה. היא בוגרת תואר ראשון (1992) ושני (1998) של המחלקה לספרות עברית
באוניברסיטת בן-גוריון בנגב, ותואר שלישי של המחלקה לספרות עם ישראל
באוניברסיטת בר-אילן. בשנת 2005 אושרה עבודת הדוקטורט שלה בנושא: "אברהם בכבשן האש: פנומנולוגיה של תמה בספרות עם ישראל" בהנחיית פרופ׳ רלה קושלבסקי. הדיסרטציה עובדה לספר שראה אור בהוצאת הספרים של אוניברסיטת בר-אילן.
קריירה ומחקר אקדמי.
קריירה.
במהלך לימודים לתואר ראשון ושני במחלקה לספרות עברית שבאוניברסיטת בן-גוריון בנגב, שימשה כמתרגלת ועוזרת הוראה בקורסים בתחומי הסיפור העממי והפולקלור. תואר שלישי עברה ללמוד באוניברסיטת בר-אילן, במטרה להתמחות בחקר הסיפור העברי במסגרת מפעל האנציקלופדיה של הסיפור היהודי.
בין השנים 1997–2010 כיהנה כמרצה, ראש החוג לספרות וספרות ילדים, וראש לימודי B.Ed במכללה האקדמית לחינוך ע"ש קיי בבאר-שבע. בנוסף, לימדה במשך שנתיים (2000-1998), בחטיבה לפולקלור של המכללה האקדמית אחוה בבאר טוביה. משנת 2007, היא מלמדת במחלקה לספרות עם ישראל באוניברסיטת בר-אילן, ומדריכה תלמידי מחקר לתארים שני ושלישי.
תחומי מחקר.
טוהר חוקרת את הסיפור העברי, הספר העברי, ספרות המוסר העברית וספרות ילדים ונוער עברית. מחקריה נכתבים באמצעות כלים מתחומי הנרטולוגיה, התימטולוגיה, חקר הפולקלור, חקר ההתקבלות (Reception Studies) ומגדר. היא מצדדת בתפישת הרצף של התרבות היהודית והספרות העברית לדורותיה ומתמקדת בקשרים בין המערכות הספרותיות בתרבות ובמיוחד ביחסי שוליים ומרכז. מחקריה תורמים לניתוח והבנת הרצף של הסיפור העברי כפנומן תרבותי ולתיאור ההיסטוריה וחקר ההתקבלות של הסיפור העברי מפרספקטיבה דיאכרונית. בתחילת דרכה האקדמית עסקה בגלגוליהם של סיפורים בודדים במסגרת מפעל האנציקלופדיה של הסיפור היהודי ובהמשך עברה לכתיבת מחקרים מונוגרפיים אודות חיבורים שלמים.
טיעוניה המרכזיים במחקר:
1. תעשיית הדפוס והספר העברי הנדפס למן המאה ה-15 ואילך עשתה שימוש נרחב בסיפורים שנשזרו בטקסט לשם השגת מטרות דידקטיות ואסתטיות. הסיפורים שזכו להגיע לדפוס עברו קנוניזציה ולכן נוכחותם בתרבות עד היום היא דומיננטית ביותר.
2. הסיפורים העבריים הקדומים עובדו לתוך מערכות ספרותיות חדשות בעת החדשה. אחת מהמערכות הספרותיות הללו היא ספרות הילדים העברית המתחדשת – לאור תפקידה בכינון התודעה התרבותית והלאומית בקרב הדור הצעיר בגולה ובארץ ישראל.
3. המסד לכינונה של הספרות העברית החדשה הוא הסיפורת העברית הקדם-מודרנית.
בספרה אברהם בכבשן האש: מרד בעולם פגאני, בחנה טוהר בניתוח סטרוקטורליסטי ותמטולוגי למעלה מ-100 גרסאות סיפור לאגדת חז"ל על ראשיתו של אברהם אבינו באור כשדים. בספר היא פיתחה את המושג המתודולוגי "אשכול מוטיפמות", כדי לתאר באמצעותו סטרוקטורות עלילתיות הנוטות להופיע במקובץ בגרסאות של סיפורים עבריים, וכן עשתה שימוש במושג ה"עקבה" (Trace) של ז׳אק דרידה, כדי לתאר באמצעותו את המעבר התימטי מספרות עברית מסורתית לספרות עברית מודרנית במאה ה-20. הספר נתמך על ידי קרן עקביהו.
ספרה חיבור המעשיות והמדרשות וההגדות (פירארה שי"ד), קובץ סיפורים עברי בן תקופת הדפוס: מהדורה מוערת מציב מסד נתונים לעיון באסופת סיפורים שראתה אור בספר אגדות וסיפורי מוסר שנדפס בעיר פירארה שבאיטליה בשנת 1554. בתקופה זו הייתה איטליה מרכז הדפוס העברי העולמי ולעובדה זו יש השלכות משמעותיות על תפוצתם של הספרים העבריים שנדפסו בה ועל משקלם התרבותי. הספר כולל את הנוסח המלא של הסיפורים לפי הרצף המקורי וכן פרק המתאר כל סיפור בנפרד מבחינת תכנים, מבנה, מקורות והקשר שלו לסיפורים אחרים בתרבות היהודית והעולמית. בנוסף, מובא בספר מבוא היסטורי אודות קובצי סיפור עבריים בתקופת שלהי ימי הביניים והרנסאנס וכן מידע אודות תעשיית הדפוס העברי באיטליה בהקשר של מהדורות הקובץ. הספר נתמך על ידי קרן עקביהו, קרן בית שלום קיוטו יפן וקרן איהל.
בספר מערערת ורד טוהר על שלוש הנחות יסוד שגורות:
ראשית היא מערערת על המושג "אסופת סיפור אקלקטית" השגור במחקר הסיפור העברי בימי הביניים. היא טוענת, שכל מקבץ של סיפורים שהובא על ידי עורך, מושתת על עקרונות עריכה – גם אם הם נסתרים מעיניהם של קוראים בני המאה ה-20 והמאה-21.
שנית, היא מערערת על החיבור שנוצר לעיתים במחקר הסיפור העברי בימי הביניים בין "מדרש עשרת הדברות", שהוא אנתולוגית סיפורים שמקורה במזרח ועוצבה לראשונה ככל הנראה במאה ה-10, לבין האסופה הנחקרת – גם אם בדפוסי איטליה שני החיבורים כרוכים תמיד יחד.