הספרים בסדרת "הארי פוטר" הושוו לספרים נוספים בסוגת הפנטזיה האפית בהם ל"ארץ ים" של אורסולה ק. לה גווין, ל"שר הטבעות" של ג'.ר.ר. טולקין, לספריה של דיאנה וין ג'ונס, לעבודותיו של פיליפ פולמן ולספר "מיו, מיו שלי" מאת אסטריד לינדגרן. רבים (ובהם הסופרת עצמה) רואים בהם מעין אגדה מודרנית, שבה משמשים בערבוב יסודות מיתולוגיים ויסודות ספרותיים מודרניים. בספרי "הארי פוטר" ניתן למצוא יסודות מיתיים בשימוש בסטריאוטיפ של המשפחה החורגת המרושעת ("סינדרלה"), וכן יסודות ספרותיים - כמו הבעת ביקורות שונות בספרים אלו. ספר נוסף הדומה מאוד הוא אריק רקס המבוסס על הסדרה הארי פוטר.
פוטרמור (Pottermore).
פוטרמור הוא האתר של רולינג שפותח בשיתוף עם סוני ואמור לשמש כעולם הקוסמות של "הארי פוטר" באינטרנט. באתר יש כתבי יד רבים של רולינג, הערות שכתבה וקטעים שלא נכנסו לספרי הסדרה. כמו כן, נמכרים באתר (דרך חנות מיוחדת) ספרים אלקטרוניים וספרי אודיו של כל סדרת הספרים. רולינג התנגדה במשך שנים להפצת ספריה בגרסה אלקטרונית, ולמרות זאת (ויש אומרים שעקב זאת) נחשבו ספריה למובילים ברשימת הורדות הספרים הלא חוקיות. בסופו של דבר, החליטה לעשות את המהלך בעצמה וללא תמיכת החנויות הגדולות. ספריה נמכרים ללא DRM ומוגנים בהגנה חברתית בלבד בצורת חותמת מים (watermark).
בשנת 2019, שונתה כתובת ושם האתר ל wizarding world.
מחלוקות משפטיות.
סדרת ספרי "הארי פוטר" הייתה בסיס למספר מחלוקות משפטיות מאז יציאתו לאור של הספר הראשון בשלהי שנות ה-90. ג'יי קיי רולינג (מחברת הספרים), המוציאים לאור מטעמה והאחים וורנר, בעלי הזכויות על סרטי הארי פוטר, נקטו בצעדים משפטיים רבים על מנת להגן על זכויות היוצרים שלהם, ומנגד נאלצו להתמודד עם האשמות בהפרת זכויות יוצרים כגון פלגיאט. הפופולריות הגדולה והזמן שמעריצי הסדרה נדרשו להמתין עד ליציאת כל ספר הובילו למקרים רבים שבהם נוצרו ספרי המשך ועבודות נגזרות לא רשמיות, ונעשו מאמצים רבים על מנת להגביל או לאסור לחלוטין את הפצתם. היבט נוסף של המחלוקת המשפטיות סביב הסדרה נגע למאמציהם של רולינג ושל המוציאים לאור מטעמה לאסור לחלוטין על קריאת הספרים לפני תאריך היציאה הרשמי שלהם, שנתקלו לעיתים בביקורת נוקבת ותוארו כבלתי הוגנים או ראויים.
להלן דוגמאות למספר מקרים משפטיים הקשורים לסדרה:
הארי פוטר בישראל.
באוקטובר 2018 זכה התרגום לעברית של סדרת הארי פוטר בפרס רטרו גפן, שחולק לכבוד 20 שנה לפרס גפן, בקטגוריית ספר הנוער המתורגם.
בקיץ 2019 התקיים בקניון דיזנגוף סנטר אירוע לציון 20 שנה להגעת סדרת הספרים לישראל. בקניון הוצגה מהדורה חדשה של הספרים שיצאה לכבוד האירוע, וכן הוצגה במקום תערוכה של פריטים מקוריים מסדרת הסרטים.
הגנת קארו-קאן
הגנת קארו-קאן (ECO: B10-B19) שייכת לסוג הפתיחות בשחמט ברגלי של המלך, בהן השחור אינו מגיב בצורה ישירה, אלא בדרך עקיפה. בסוג פתיחות זה (ההתמודדות העקיפה) כלולות גם הגנת אלכין, ההגנה הסיציליאנית וההגנה הצרפתית.
הגנה זו קדומה בזמנה להגנה הצרפתית; עוד ב-1590 השתמשו בה שחמטאים איטלקיים, אולם מבחינה טקטית היא שיכלול של ההגנה הצרפתית. השינוי העיקרי בה הוא השארת הנתיב של רג8 פתוח, אך חסרונה בולט בהפקרת המרכז ללחץ הכלים הלבנים. הגנת קארו-קאן מתאפיינת בפסיביות לעומת ההגנה האקטיבית-לוחמנית של הצרפתית.
ההמשך הנפוץ ביותר הוא
שני החסרונות הבולטים בהגנה זו הם: א. אם השחור ירצה להתקיף באגף המלכה, ייאלץ להסיע את הרגלי ג6-ג5 וזהו בזבוז טמפו לטובת הלבן. ב. הערוגה ג6 - שהיא מקום התפתחותו הטבעי של הפרש ב8 - חסומה על ידי הרגלי.
למרות זאת הגנת קארו-קאן נותנת לשחור אפשרות להתבצר בצורה בטוחה.
וריאציה קלאסית.
המהלכים לעיל נחשבו זמן רב לטובים ביותר עבור שני הצדדים בהגנת קארו-קאן.
הרגלי הלבן ב-ח5 נראה מוכן לתקוף, אך הוא עלול להוות חולשה לקראת סוף המשחק.
השחור לא מתפשר על מבנה הרגלים שלו ומשחק ג5 כדי לאיים על משבצת ד4. בסיום יש לשחור את האפשרות להצריח גם לצד המלכה וגם לצד המלך. ללבן לעומת זאת, לא מומלץ להצריח באגף המלך בגלל הרגלי הפתוח ב-ח5.
וריאציית שטייניץ / נימצוביץ' / סמיסלוב.
הווריאציה נקראת בנפרד על שמם של השחמטאים וילהלם שטייניץ, אהרון נימצוביץ' ווסילי סמיסלוב.
וריאציה זו דומה לווריאציה הקלאסית, פרט לכך שלשחור יש יותר חופש פעולה, כי הוא לא נאלץ להזיז את הרץ שלו למשבצת ז6. אולם, חופש זה בא עם מחיר, הלבן שגם נהנה מיותר חופש, משתלט על המרכז ויכול לבחור בין מספר מהלכים, כאשר האגרסיבי מביניהם הוא פז5.
גרסה נוספת של וריאציה קלאסית.
מטרתו של השחור להחליף פרשים על ידי רגלי ז7 ולפתוח את הטור ז' לתנועת הצריח. בהמשך מתכנן השחור לבצע הצרחה גדולה ולהתקיף ה7-ה5. גם הלבן יבצע הצרחה גדולה כדי להתחמק מהתקפת הצריח השחור.
הלבן ממשיך ללא חילופין:
כאן זו תהיה שגיאה להכות 6. ד:ה5, משום שהשחור ישיב 6... מה:מה ואחר כך 7. מ:מה פז4 והשחור בעמדה עדיפה לאחר שמחזיר רגלי.
הלבן יצריח באגף המלכה כדי לאפשר מרחב פעולה לקצינים שיהוו איום למלך השחור, המצריח באגף המלך.
הגנה סיציליאנית
הגנה סיציליאנית היא פתיחה בשחמט, השייכת לסוג ההגנות החצי פתוחות, וככל הנראה היא המקובלת ביותר. לפתיחה זו מספר נוסחים (וריאנטים) כשהחריף שבהם הוא "נוסח הדרקון".
הגנה זו קרויה על שם שחמטאים סיציליאנים, שפיתחו אותה במאה ה-16.
ההגנה הסיציליאנית מנסה להשיב מלחמה על ערוגות המרכז דרך אגף המלכה. בכך היא מהווה שיפור של הגנת קארו-קאן, בה אגף המלכה נשלט על ידי הלבן. למעשה, ההגנה הסיציליאנית מנסה לענות גם על בעיית הרץ הסגור ג8, שבהגנה הצרפתית ובקארו-קאן נשאר מאחור ונאבק לצאת.
מסע הפתיחה הראשון:
1. ה4 ג5
כבר במסעו הראשון של השחור הוא יוצר עמדה לא-סימטרית ובכך הוא מנסה ליטול מהלבן, מיד עם פתיחת המשחק, את יתרונו במתן הטון במשחק. השחור אינו כובש בצורה ישירה את ערוגת המרכז, אלא שולט עליה בדרך עקיפה על ידי 1. --- ג5. בסוג פתיחות זה (ההתמודדות העקיפה) כלולות גם הגנת קארו-קאן, הגנת אלכין וההגנה הצרפתית.
השחור ינסה לתקוף באגף המלכה, בעוד הלבן יפעיל לחץ במרכז ויכוון את התקפתו לאגף המלך.
השחור מפריע ללבן להציב רגלי על ד4.
מטרת הלבן היא פתיחת האלכסונים של הרצים. מסעו הרביעי של השחור תוקף את הרגלי הלא מוגן ה4 בעזרת פרשו ומאלץ את הלבן לבצע צעד הגנתי, בשעה שהוא, השחור, יוכל להתחיל לכבוש את המרכז ולכן אסור לו להניח ללבן להציב את הרגלי ג2 על ג4.
מכאן השחור יוכל להמשיך בצורה הגנתית מבוצרת: ה6 --&gt; רה7 --&gt; 0-0 --&gt; א6 --&gt; מהג7.
הסתעפות ניידורף.
הסתעפות פופולרית בפתיחה שבה השחור מקדים ומונע את המסע 6.רב5+
אפשרויות אחרות הן:
נוסח הדרקון.
לפתיחה זו יש נוסח אחר: "הנוסח הדרקוני" התוקפני יותר ובו השחור תוקף באגף מלכתו, נוסף על מה שהקדים והתבצר באגף המלך.
בנוסח זה הפרש הלבן ישאף להתייצב על ד5 בעוד שהפרש השחור ישאף להתייצב על ג4 הואיל והטור ג' פתוח ללחץ הצריח השחור.
שחור מאיים ד6 ד5, לבן ימנע זאת.
הלבן מנסה לפרוץ באגף המלך.
הלבן יכול לתקוף באגף המלך, בעוד לשחור יחסרו כלים להתקפה באגף המלכה לאחר חילופי קצינים.
כעת השחור ישאף לחילופי קצינים, גם כדי לשבור את התקפת הלבן וגם כדי להחליש את הרגלים הלבנים.
אסור ללבן פב3 בשל רב4 עם התקפה חזקה. לשחור מנגד לא מומלץ א6 למשל, בשל האיום פד6.
והשחור עומד טוב. הפרש הלבן על א3 נמצא בפינה והדבר מהווה חיסרון ללבן.
משחק ובו לפחות שלושה נוסחים להגנה הסיציליאנית.
1. ה4 ג5 ההגנה הסיציליאנית
2. פו3 ה6 נוסח פולסן
3. ד4 ג:ד4
4. פ:ד4 פו6 נוסח אנדרסן
5. פג3 רב4
6. רד3 (עדיף ה5) ...
6. ... ד5
7. ה5 פו-ד7
8. מהז4 ר:ג3 (ההגנה היחידה היא 8. ... ז6)
9. ב:ג3 מו8? (ז6 טוב יותר)
10. רא3+ מז8
11. פ:ה6! (תוך איום כפול: מט או לכידת המלכה) ...
11. ... ו:ה6
12 מה:ה6 x
ג'.ר.ר טולקין
מבנה היקום
מבנה היקום הוא אחד הנושאים בתולדות המדע שבהם תפיסת העולם של האדם עברה שינויי פרדיגמה רבים במיוחד, והוא אחד מהנושאים המרכזיים באסטרונומיה ובקוסמולוגיה.
היקום הגאוצנטרי.
אחת התאוריות הראשונות על מבנה היקום הייתה של דמוקריטוס, שטען כי היקום מכיל עולמות מרובים, אולם טענתו נשכחה ונדחתה בפני המודלים של אריסטו ואפלטון.
על בסיס התאוריה של פרמנידס חשב אריסטו, שהיה תלמידו של אפלטון, כי היקום בנוי מספירות מושלמות שעליהן יושבים הכוכבים, כאשר כדור הארץ נמצא במרכז. סביבו נמצאים היסודות הנאצלים, אדי האדמה, המים, האוויר והאש; אחריהם באים כוכבי הלכת במסלולם, ומעל לכול, תחום ההרמוניה האלוהית היוצרת את התנועה הסיבובית של מערכת השמים. תצפיות על שינוי בבהירות הכוכבים ומה שנראה כתנועת הכוכבים לאחור (אסטרולוגים רואים בנסיגת ונוס דוגמה למקרה כזה) לא תאמו לתאוריה. בשל כך הורחבה התאוריה לכזו שבה הכוכבים נמצאים על ספירות השוכנות על הספירות המרכזיות. בתאוריה של אריסטו היה שימוש ב-55 ספירות.
עוד לפני אריסטו, הפיתוגראים טענו כי השמש נמצאת במרכז היקום. הם הסיקו זאת מסיבות הקשורות לתיאורית ארבעת היסודות. האש נחשבה ליסוד בסיסי יותר מהאדמה ולכן נציגתה, השמש, הייתה צריכה לקבל מקום מרכזי יותר.
המודל ההליוצנטרי.
קופרניקוס שחי באמצע האלף השני, העמיד את השמש במרכז המערכת, כשסביבה אמורים לנוע כדור הארץ ועמו כל כוכבי הלכת השייכים למערכת שעתידה להיקרא ברבות הימים "מערכת השמש". (מערכת השמש כוללת גם גרמי שמים קטנים יותר כגון אסטרואידים, שביטים ועוד)