במלחמת העולם השנייה היה פעיל בגיוס צעירי ישראל לצבא הבריטי והיה בין המתנדבים הראשונים של ראשי היישוב לצבא הבריטי. הוא שירת במצרים למעלה מ־4 שנים.
בשנת 1941 התגייס לצבא. "לא נער האיש, בערכה של עבודת דגניה אינו מזלזל כלל...אולם הרגש הרגיש כי חובתו להתגייס עתה ובדרך זו הוא שולח את קריאתו לנוער, לעשות גם הם את אשר עשה הוא", נכתב אודותיו.
מנוח קרא לגיוס נרחב לצבא. "כמה חש אני תודה מעומקא דלבא לאנגלים על שנתנו לי ללבוש את המדים האלה ולנקום נקמת אחי ואחיותיי מהיטלר", אמר בוועידת הפועל המזרחי בשנת 1942.
מנוח התנגד נחרצות ליחסי ישראל-גרמניה. במאמרו בביטאון התנועה "מן היסוד" כתב כי גרמניה "מעניקה שילומים וקונה את כפרתה בכסף. אנו נותנים לה את ההכשר, פותחים לפניה שערי לבבות רבים ועוזרים להשקטת מצפונה, כביכול. בזיון היסטורי כזה לא היה לנו מאז נהיינו לעם. לא היה"
מלחמתו בעבודה השכירה.
מנוח ניהל ויכוחים רבים עם דוד בן-גוריון בנוגע לשילוב עולים חדשים בקיבוץ. בן-גוריון טען כי על הקיבוצים לקלוט עלייה, גם תוך ויתור על עיקרון ה"עבודה העצמית".
מנוח התנגד נחרצות לעבודה שכירה של עולים חדשים שאינם חברי הקיבוצים. הוא פרסם מספר מאמרים בעיתונים שונים, בהם תקף את העבודה השכירה. במאמר "בעבודה עצמית יסוד קיומנו" כתב: "המועצה החקלאית חייבת להכריז: חיסלנו. היה לנו קשה מאוד, אבל אנחנו זורקים אח העבר לים. אנחנו מחליטים לחסל את העבודה השכירה ללא כל חשבונות וקובעים זמן - שנתיים, שנתיים וחצי, לחיסול מוחלט, ויהיה אשר יהיה. אם נעשה כן אדע שהצלחנו לחיות במעמד גדול, מעמד הר סיני, שיציל הרבה מאוד בארץ הזאת".
סיפר עודד גנני, ממייסדי קיבוץ דגניה א': "אני זוכר כנער את ראש הממשלה הראשון דוד בן-גוריון נואם בעמק הירדן בתחילת שנות ה-50 על הקמת המעברה בצמח ודרישתו מכל קיבוצי עמק הירדן להיערך לקליטת גלי העלייה, לפתח ענפי חקלאות עתירי עבודה ולספק עבודה ופרנסה לעולים החדשים. חבר דגניה ואחד מן האידאולוגים הגדולים שלה, יהושע מנוח, ענה לו בחום: "אנחנו לא נקבל עובדים שכירים כי זה בניגוד לאידאולוגיה, לאמונה ולתפיסת חיינו". בן-גוריון ענה לו: "חבר מנוח, פעם המשימה הייתה הקמת המדינה. היום המשימה היא קליטת העלייה. אתם תקבלו את העולים ותתנו להם עבודה ופרנסה על אפכם ועל חמתכם".
מנוח ניהל חלופת מכתבים עניפה עם בן-גוריון בענייני הקבוצה ועבודה שכירה. מספר מהתכתבויותיהם נכללו בכתב העת "ניב הקבוצה".
פעילותו באקדמיה ללשון העברית.
מנוח היה קנאי ללשון העברית והקפיד על שימוש נכון ומדויק בה. סייע לאקדמיה ללשון העברית בגיוס כספים לצורך הוצאת לקסיקונים מקצועיים למונחים ספציפיים, בעיקר לבעלי מקצוע.
חיבר נוהג לברכות שבין אדם לחברו והקפיד על קיומן, תוך כדי ניסיונות לחינוך של אנשים אחרים, חברים וגם זרים. הברכה הידועה ביותר אותה ניסה להטמיע, הייתה כשפגש אדם עובד ובירך אותו “תחזקנה ידיך”. התשובה לברכה הייתה “אמן! גם ידיך”.
הוא התנגד לבניית אוניברסיטה בירושלים בה הלימודים יערכו בשפה האנגלית
המאבק על התאריך העברי.
מנוח היה ידוע כמתנגד לשימוש בתאריכים לועזיים במסמכים רשמיים של המדינה וכתב מאמרים ומכתבים רבים המסבירים את חשיבות השימוש בלוח העברי.
הוא יזם את פרסום הספר “לוח לששת אלפים שנה” וגייס את הכספים שנדרשו להוצאתו. ספר זה מכיל טבלאות המרה של תאריכי הלוח העברי, הנוצרי והמוסלמי המשתרעים החל מהבריאה (3760 לפני ספירת הנוצרים) וכלה בשנת ו’ אלפים (2240 לספירת הנוצרים). מנוח אף כתב את ההקדמה לספר.
במאמר לזכרו נכתב כי "יהושע מנוח היה לוחם נאמן ואמיץ להנהגת התאריך העברי במישור הממלכתי, המוסדי וכן בחיי הפרט ובהתכתבות בין אדם לרעהו. כתב מאמרים רבים בנושא זה, בהם ניסה לשכנע ולהוכיח כי השימוש בתאריך עברי ואך ורק בו, הוא דבר חיוני לקיומו היהודי והעצמאי של עם ישראל".
ספריו ומאמריו.
מנוח פרסם מאמרים רבים בכתבי-עת שונים ובהם “מאזניים”, “מולד”, "מבפנים", “הפועל הצעיר”, "על המשמר", “דבר”, "מן היסוד" והעיתונות הקיבוצית. כתב ספרים שעסקו באידיאות של הקבוצה וברעיונות חברתיים וציוניים כמו “עם ישראל – עם הזמן”, “ממחשבת הזמן”, “הקבוצה ודמותה” ו-”עלבונו של חופש הוויכוח”.
פרסם גם שתי חוברות בשם “בוויכוח עם דוד בן-גוריון” ובהן התנגד להסרת החרם שהוטל על הפילוסוף ברוך שפינוזה.
בין כתביו:
ארפטק
ארפטק (בהונגרית: Érpatak) הוא כפר במחוז סבולץ'-סטמאר-ברג שבצפון מזרח הונגריה.
כמו יישובים רבים באירופה, גם אוכלוסיית ארפטק קטנה עם השנים. כך, בשנת 1990 היו בכפר 1,877 תושבים ובשנת 2020 רק 1,636 תושבים.
הכפר ואזורו מיושבים לסירוגין מאז המאה ה-12.
יהודי ארפטק.
היהודים חיו בארפטק במאה ה-18 ובמאה ה-19 ובמקום היה בית קברות יהודי. בשנת 1944 נרצחו רוב יהודי הכפר בשואת יהודי הונגריה.
ולארי אולמן
ולארי קרולין אולמן (באנגלית: Valarie Carolyn Allman; נולדה ב-23 בפברואר 1995) היא אתלטית אמריקאית האלופה האולימפית (טוקיו 2020), זוכת מדליית ארד מאלופת העולם (יוג'ין 2022) ו-3 פעמים ברציפות אלופת ארצות הברית (2018, 2019 ו-2021) בזריקת דיסקוס.
ביוגרפיה.
אולמן בוגרת מאוניברסיטת סטנפורד. היא מתאמנת בהדרכתו של זבולון סיון באוניברסיטת טקסס באוסטין.
באוניברסיאדה שנערכה בקוואנגג'ו, קוריאה הדרומית בשנת 2015 היא סיימה במקום חמישי בזריקת דיסקוס בתוצאה של 55.68 מטר.
באליפות העולם שנערכה בלונדון, הממלכה המאוחדת בתחילת אוגוסט 2017 היא סיימה במקום 28, הלפני אחרון, בזריקת דיסקוס בתוצאה של 53.85 מטר. שבועיים לאחר מכן, באוניברסיאדת טאיפיי (2017) היא זכתה במדליית כסף בזריקת דיסקוס בתוצאה של 58.36 מטר, אחרי קריסטין פודנץ מגרמניה (59.09 מטר) ולפני טרין גולשבסקי מאוסטרליה (58.11 מטר).
אלופת ארצות הברית.
באליפות ארצות הברית שנערכה בדה מוין, איווה בסוף 2018 היא זכתה במדליית זהב בזריקת דיסקוס בתוצאה של 63.55 מטר.
באליפות העולם שנערכה בדוחה, קטר ב-4 באוקטובר 2019 היא סיימה במקום שביעי בזריקת דיסקוס בתוצאה של 61.82 מטר. בשלב המוקדמות היא קבעה תוצאה של 62.25 מטר ונכנסה מהמקום ה-12.
שיאנית ארצות הברית.
בתחרות שנערכה ברת'דראם, איידהו ב-1 באוגוסט 2020 היא קבעה בזריקת דיסקוס שיא לאומי חדש של 70.15 מטר.
אלופה אולימפית.
באולימפיאדת טוקיו (2020) זכתה אולמן במדליית זהב בזריקת דיסקוס בתוצאה של 68.98 מטר, אותה קבעה כבר בזריקה הראשונה שלה, לפני קריסטין פודנץ (66.86 מטר) ויאימה פרז מקובה (65.72 מטר).
באליפות העולם שנערכה ביוג'ין, אורגון ביולי 2022 היא זכתה במדליית ארד בזריקת דיסקוס בתוצאה של 68.30 מטר, אחרי פנג בין מסין (69.12 מטר) וסנדרה פרקוביץ' מקרואטיה (68.45 מטר).
חיים אישיים.
אולמן מתגוררת באוסטין שבטקסס.
אלן לסז'
אוויזאורוס
קוברה יערות
תנאי מעבדה
מרקוס פרז
מרקוס אנתוניו הומברטו פרז הרביעי (באנגלית: Marcos Antonio Humberto Ferraez IV; נולד ב-27 באוקטובר 1966) הוא שחקן אמריקאי.
ביוגרפיה.
פרז החל לשחק בשנת 1993. תפקידו הראשון היה בסרט Rave, רוקדים בקצב אחר. בשלהי שנות ה-90 הוא זכה לתהילה בעיקר באמצעות סדרת הטלוויזיה "פסיפיק בלו" על משטרת החופים הרכובים על אופניים, שבה גילם את תפקידו של הקצין ויקטור דל טורו מ-1996 עד 1999. לאחר מכן הופיע הופעות אורח בשדרות תחיית המתים. המגן, CSI: NY, The Mentalist, Burn Notice, Navy CIS: LA או Criminal Minds בשנים 2008 עד 2010 פרז עבד כסוכן אסטבס בסדרת בני האנרכיה. פרז עובד גם בסרטים, כגון בדם קר או בחיי אחותי.
חיים אישיים.
פרז נולד בארצות הברית, גדל במקסיקו, ובצעירותו חזר לארצות הברית.
מאז 2007 נשוי לשחקנית הישראלית אלונה טל, הצעירה ממנו ב-17 שנים. בשנת 2017 נולדה להם בת.
סטפן מילושביץ' (חלוץ)
סטפן מילושביץ' (בסרבית: Стефан Милошевић; נולד ב-23 ביוני 1996) הוא כדורגלן מונטנגרי, המשחק בעמדת החלוץ בבודוצ'נוסט פודגוריצה ובנבחרת מונטנגרו.
קריירה.
מילושביץ' גדל במחלקת הנוער של בודוצ'נוסט פודגוריצה, ובשנת 2014 עלה לקבוצה הבוגרת. לאחר מכן שיחק גם ברודאר פלייבליה, לובצ'ן ו-FK קום ובשנת 2018 עבר לאיסקרה, שם עשה את הפריצה הגדולה שלו, כשהוא כבש 9 שערים ב-18 משחקים בחצי הראשון של העונה, והוביל את טבלת מלך השערים של הליגה.
ב-15 בינואר 2019 חתם מילושביץ' על חוזה לשלוש עונות וחצי בואסלנד-בוורן מליגת העל הבלגית. ב-17 במרץ 2019 הוא כבש שלושער נגד סטנדרד לייז'.
בספטמבר 2020 הושאל לעונה אחת לריגה. באוגוסט 2021 חתם בעירוני קריית שמונה.
בינואר חזר לבודוצ'נוסט פודגוריצה.
קריירת נבחרות.
מילושביץ' ערך את הופעת הבכורה שלו במדי נבחרת מונטנגרו ב-2 ביוני 2021, כשעלה כחילוף במחצית במקומו של פאטוס בצ'יראי במשחק ידידות נגד נבחרת בוסניה והרצגובינה שהסתיים ב-0–0.
משחק הבכורה שלו בהרכב היה ב-5 ביוני 2021, במשחק בו הפסידה נבחרתו 1–3 ל.
נותן חסות (חקיקה)
נותן חסות או פטרון הוא אדם, בדרך כלל מחוקק, המציג הצעת חוק. מי שתומך בו ידוע בשם שותף בחסות (קוספונסור או קופטרון).
הקונגרס האמריקאי.
נותן החסות בקונגרס של ארצות הברית הוא חבר בבית הנבחרים של ארצות הברית או בסנאט המציג הצעת חוק. הוועדות גם הם נותנות לפעמים חסות לחקיקה.
בניגוד לנותן חסות, שותף חסות (קונספונסר) הוא סנאטור או נציג המוסיף את שמו להצעת החוק כתומך חסות. "קוספונסור ראשוני" הוא סנאטור או נציג שרשום כקונספונסור בזמן הצגתו של הצעת החוק. קוספונסור שהתווסף מאוחר יותר ידוע בשם "קוספונסור נוסף".
אין הגבלה על מפר נותני החסות, ובחלק מהצעות החוק יש מאות כאלו.
הצפון הקדום