שמעון (שים) בן יהונתן (נולד ב-19 בדצמבר 1942) הוא כדורגלן ומאמן עבר ישראלי, ששיחק בעמדת המגן הימני בקבוצת הפועל תל אביב.
קריירת משחק.
בן יהונתן גדל בשכונת שפירא בתל אביב, החל לשחק כדורגל במחלקת הנוער של גדנ"ע יהודה, וכשהיה בן 17 עבר לקבוצת הנוער של הפועל תל אביב. לקבוצה הבוגרת של המועדון עלה בשנת 1961, ושנה אחר כך הפך לשחקן הרכב קבוע בקבוצה. ב-8 בדצמבר 1962 בישל לגדעון טיש את שער הניצחון בדרבי מול מכבי תל אביב.
בעונת 1965/1966 זכה עם הפועל תל אביב באליפות, תחת הדרכתו של המאמן דוד שווייצר, ולצידם של שבי בן ברוך, דני בורסוק, ג'ורג' בורבה, יחזקאל חזום ושייע פייגנבוים. בעונה זו כבש את שערו הראשון במדי הפועל תל אביב, בניצחון 2–0 על מכבי שעריים. בעונה שלאחר מכן פתח בהרכב הקבוצה בגמר אליפות אסיה לקבוצות, בו ניצחה הפועל תל אביב 2–1 את אלופת מלזיה, והפכה לזוכה הראשונה בטורניר.
בעונת 1968/1969 זכה עם הפועל תל אביב באליפות נוספת, תחת הדרכתו של המאמן רחביה רוזנבוים. במחזור ה-23 בעונה זו כבש בן יהונתן שער בדרך לניצחון קבוצתו 2–1 על בני יהודה תל אביב. בעונה שלאחר מכן שוב הגיע עם הפועל תל אביב לגמר אליפות אסיה, אך הפעם הפסידה הקבוצה לאלופת איראן. ב-6 במרץ 1971 כבש בן יהונתן צמד שערים בניצחון 4–2 על בית"ר ירושלים.
בשנת 1972 זכה עם הפועל תל אביב בגביע המדינה, לאחר שפתח בהרכב הקבוצה בניצחון 0–1 על הפועל ירושלים במשחק הגמר. באותה עונה שימש גם כמאמן זמני לתקופה קצרה. גם בשנת 1975 שימש כמאמן הפועל תל אביב לתקופה קצרה, ובתום העונה פרש ממשחק פעיל, לאחר שכבש במהלך הקריירה 8 שערי ליגה במדי הפועל תל אביב, והיה חלק בלתי נפרד מהגנת הקבוצה במשך שנים רבות, לצידם של השוער אריה בז'רנו, המגן השמאלי נחמן קסטרו והבלמים דוד פרימו וקיקו רחמינוביץ'. בן יהונתן נכלל בסגל נבחרת ישראל, אך לא הופיע במדיה במשחק רשמי.
קריירת אימון.
לאחר שפרש, מונה בן יהונתן בשנת 1976 למאמן הפועל רמת גן. בן יהונתן אימן את הקבוצה במשך עונה אחת, ובתחילת עונתו השנייה בקבוצה פוטר לאחר שני מחזורים. בעונת 1979/1980 אימן את בני יהודה תל אביב, ובעונת 1982/1983 אימן את בית"ר ירושלים לתקופה קצרה, ולאחר המחזור השמיני מונה שוב למאמן הפועל רמת גן עד תום העונה.
בשנת 1986 מונה שוב למאמן הפועל רמת גן, אך פוטר לאחר שלושה מחזורים והוחלף בלופא קדוש. במהלך עונת 1988/1989, אשר בסופה ירדה הפועל תל אביב לליגת המשנה לראשונה בתולדותיה, הוזעק בן יהונתן לשמש כמאמן חירום, לפני מינויו של אליהו עופר.
שים בן יהונתן
יום אירופה
יום אירופה הוא חג, שנחוג ברחבי אירופה ביום 9 במאי. ביום זה חוגגים את השלום ביבשת אירופה ואת איחוד אירופה. יום זה מוכר גם בשם יום שומאן, לזכר הצהרת שומאן, הצהרה היסטורית בנושא איחוד אירופה, שהוצהרה על ידי שר החוץ הצרפתי, רובר שומאן, ב־9 במאי 1950.
האירופאים החליטו על יום זה בשנת 1985, יחד עם ההחלטה על קביעת הדגל האירופאי.
יש אירופאים המעדיפים לחוג את יום אירופה ב־5 במאי, לזכר הקמת מועצת אירופה במועד זה בשנת 1949.
יום הדלתות הפתוחות.
ביום אירופה, מוסדות האיחוד האירופי פותחים את שעריהם לציבור מדי שנה בבריסל ושטרסבורג, ומאפשרים לאזרחים לבקר במקומות שבהם מתקבלות החלטות המשפיעות על חיי היום יום שלהם. יתר על כן, רבים מאלה מארגנים אירועי הנצחה לכבוד החשיבות ההיסטורית של התאריך. הארגונים שבוחרים לבצע מחווה סמלית זו הם:
הליוגרפיה
הליוגרפיה (מצרפתית: "héliographie", נקרא גם "רישום-שמש") הוא שם של תהליך בצילום שהומצא על ידי הצלם והממציא הצרפתי ניספור נייפס בשנת 1822, איתו הוא גם יצר את התצלום הראשון בהיסטוריה ששרד, נוף מחלון בלה-גרא סביבות 1826.
התהליך התבצע באמצעות תמיסת ביטומן (bitumen of Judea - סוג של זפת) אשר שימש כציפוי ללוח מתכת או זכוכית, והגביר באופן יחסי את הרגישות לאור. לאחר חשיפה של כ-8 שעות, הביטומן התקשה באזורים שנחשפו לאור. לאחר החשיפה נשטף הלוח באמצעות שמן לבנדר ונפט, שהמיסו את הביטומן באזורים שלא נחשפו לאור ולכן לא התקשו.
יום שומאן
קנאביס רפואי
קנאביס רפואי הוא הכינוי לחלקים שונים של צמח הקנאביס או חומרים טבעיים שבודדו מן הצמח, כפי שאלו ניטלים במסגרת טיפול רפואי, כלומר לטיפול במחלות, כולל להקלה בתסמינים של מחלות ובעיות שונות. לצמח הקנאביס יש היסטוריה של אלפי שנים של שימוש רפואי בתרבויות רבות.
הקנאביס משמש להקלה על תסמינים של פוסט טראומה, כאב כרוני, הקלה על בחילות והקאות במטופלים בכימותרפיה וחולי איידס והטיפול בו ליישומים רפואיים אחרים נחקר.
לצד ההשפעות המשכרות של הקנאביס, יש לו השפעות פיזיולוגיות רבות, מהן הגורמות נזק, ומהן חיוביות. צריכה ממושכת או במינון גבוה, הניתן לעיתים לתרופה, כרוכה בהגברת הסיכון לבעיות שונות, כמו ירידה ביכולות קוגניטיביות, דלקת סימפונות כרונית אם נצרך באמצעות עישון, וכן סכנת התמכרות, אף על פי שמחקרים שונים מראים שהתמכרות זו נמוכה ופחותה משמעותית מזו הנגרמת בעקבות שימוש בסיגריות ובאלכוהול.
ניתן לצרוך קנאביס רפואי תוך שימוש במגוון שיטות, כולל אכילת מאכלים הכוללים אותו (בפרט עוגות ועוגיות), שתיית מיצוי המופק ממנו (כמו מעלי קנאביס שנטחנו למחית והורתחו במים עם מעט שמן שמסייע לספיגת קנבינואידים מסוימים), נטילת תמיסה או שמן המופקים מן הצמח, או אידוי (ואפורציה), עישון ועוד.
קנבינואידים סינתטיים אחדים זמינים כתרופות מרשם במדינות מסוימות; למשל: מרינול (זמין בארצות הברית וקנדה) ונאבילון (זמין בקנדה, מקסיקו, בריטניה, ובארצות הברית).
גם במדינות בהן צריכת קנאביס לצורכי שעשוע אסורה בחוק, הצריכה הרפואית הוסדרה בחוק, למשל: אוסטריה, צ'כיה, פינלנד, גרמניה, ישראל, איטליה, הולנד, פורטוגל וספרד.
בארצות הברית, על אף שהחוק הפדרלי אוסר כל שימוש בקנאביס, הסדירו 21 מדינות ומחוז קולומביה בחוק את תחום הקנאביס הרפואי.
ההבדלים בין קנאביס רפואי לקנאביס לצורכי פנאי (סם).
הנחה מקובלת בעולם הביו-רפואה היא שצריכת קנאביס רפואי נוטה להיות בטוחה יותר מאשר צריכה למטרת תחביב ושעשוע, שכן היא מתאימה יותר לנתוניו האנטומו-פיזיולוגיים של המטופל ונוטה פחות להטיה.
קנאביס רפואי ניתן ואמור להילקח על פי הוראת רופא ובפיקוחו של רוקח והוא נבדל מקנאביס הנצרך בפנאי בעיקר בהקשרים אלה:
פרמקולוגיה.
בקנאביס עשרות חומרים פעילים הנקראים בשם הכללי . לא כולם בודדו ונחקרו, או אף זוהו. בגוף האדם יש קולטנים שנועדו לקלוט חומרים הדומים במאפייניהם לקנבינואידים, הנקראים אנדו - קנבינואידים והמיוצרים בגוף.
שני הקנבינואידים העיקריים הם ה-THC (החומר הפסיכו-אקטיבי העיקרי בצמח, מקל כאב, מרגיע, מעייף ומעורר תיאבון, נוגד בחילה) וה-CBD, לו פוטנציאל רפואי רחב יותר ובעל השפעה אנטי פסיכוטית, אפקטיבי לטיפול באפילפסיה מסוגים מסוימים ומאזן השפעות THC).
בגופנו לפחות שלושה קולטנים המופעלים על ידי : CB1, CB2 ו - GRP55.
קולטנים מסוג CB1 נמצאים בעיקר במערכת העצבים המרכזית והשפעתם פסיכוגנית, ואילו קולטני CB2 מפוזרים ברחבי הגוף והשפעותיהם אנטי-דלקתיות וקשורות בכאב ובטונוס שרירים.
לקנבינואידים השפעות נוספות על הגוף, שאינן קשורות בקולטנים. הם נוגדי חמצון, הם מתפקדים כנוירופרוטקטורים המגנים על תאי עצב מפני הפעלת יתר שתוביל למותם ומפני התנוונות, והם מפחיתים את הלחץ התוך עיני. הם גם בעלי השפעות נוגדות דלקת, הקשורות בקולטני הקנבינואידים המצויים על תאי המערכת החיסונית ובגורמים נוספים.
ישנם מדענים החוקרים את ההשערה כי בצמח הקנאביס ישנו חומר אחד לפחות אשר יכול לעורר נוירוגנזה במערכת העצבים המרכזית (היווצרות תאים חדשים במוח הגולגולת ומוח השדרה) בבני אדם בוגרים אשר צמיחת גופם הגיעה להיקף מקסימלי מבחינה טבעית (נוירוגנזה מתרחשת באדם הבוגר בהיקף קטן על ידי למידה חושית מסוגים שונים ולפי מחקרים מסוימים גם מסוגים שונים של פעילות גופנית).
שימושים רפואיים.
לקנאביס מיוחס מגוון השפעות בריאותיות מועילות כגון השפעות אנטי-אמטיות (נוגדות בחילה), אנלגזיות (נוגדות כאב) המסייעות בטיפול בכאב כרוני שאינו סרטני, טיפול להקאות ובחילות לרבות אלה הנגרמים על ידי כימותרפיה, השפעה נוגדת עוויתות, וכן עוררות תיאבון. קנאביס גם מסייע לטיפול בתסמינים של חולי איידס.
המכון לרפואה, המנוהל על ידי האקדמיה הלאומית למדעים של ארצות הברית, ערך מחקר מקיף בשנת 1999 להערכת היתרונות הבריאותיים הפוטנציאליים של הקנאביס והקנאבינואידים בתוכו. המחקר הגיע למסקנה כי קנאביס מועיל לטיפול בבחילות, אובדן תיאבון, כאב וחרדה. אף על פי שהמחקר הסתייג מצריכת קנאביס בדרך של עישון בשל החסרונות הבריאותיים הקשורים לעשן, צוות המחקר הגיע למסקנה שבאין ברירה גם עישון יהיה טיפול יעיל. בנוסף, המחקר הצביע על הקושי הטמון בשיווק הצמח שאין אפשרות לרשום עליו פטנט, מכיוון שחברות התרופות לא ישקיעו בו.
בחילות והקאות.
קנאביס נמצא יעיל במניעת בחילות והקאות אצל חולים המטופלים בכימותרפיה. מחקרים השוואתיים מצאו שקנאבינואידים יעילים יותר מאשר כמה תרופות קונבנציונליות נגד הקאות כגון prochlorperazine, פרומתזין ו-metoclopramide.
כאב.
קנאביס יעיל לטיפול בכאב כרוני (בהינתן והכאב קשור במחסור גופני באנדוקנבינואידים), בין אלו, כאבים נוירופתיים, פיברומיאלגיה, ודלקת מפרקים שגרונית. בטיפול פליאטיבי השימוש בקנאביס נמצא בטוח יותר מאשר אופיואידים.
בעיות נוירולוגיות.