הדרה נולדה בגרמניה. הייתה חברת מכבי בגרמניה, עסקה בכדורסל, התעמלות, שחייה, כדוריד ואתלטיקה. למדה בגרמניה חינוך גופני ועבדה כמורה לחינוך גופני. השתתפה בכינוס הפועל בברלין ב-1937.
עלתה לארץ ישראל ב-1939 לבדה. לימדה בתחילת דרכה בארץ חינוך גופני בעפולה, גניגר וקריית חיים. בהמשך עבדה שנים רבות כמורה לחינוך גופני בבית הספר הריאלי העברי בחיפה.
החזיקה בשיא הפועל בהטלת כידון (30.38 מ'). הייתה חברת נבחרת האתלטיקה של הפועל.
ב-1950 הייתה חברת הנבחרת הראשונה של כדורסל הנשים של ישראל, שנשלחה לאליפות אירופה בכדורסל נשים 1950. הדרה הייתה בין נציגות הפועל בנבחרת, ושיחקה בהגנה. הנבחרת יצאה לאליפות ללא הכנה מספקת, וסיימה במקום ה-11 מתוך 12. הדרה שלחה דיווחים חדשותיים מהאירוע וציינה:
הדרה השתתפה בנבחרת האתלטיקה הקלה של ישראל למכביה השלישית ב-1950.
ב-1950 נבחרה לוועד של התאחדות מורי ההתעמלות בחיפה.
פרידוטיט
פֶּרידוטיט הוא סלע יסוד פלוטוני מאפי, המורכב כולו, או כמעט כולו, מאוליבין ופירוקסן.
זה הוא סלע אולטרה-מאפי, בדרך כלל בעל תכולת מגנזיום גבוהה.
פרידוטיט נחשב לסלע של מעטפת כדור הארץ, כיוון שהוא נדיר למדי בקרום כדור הארץ, אך החוקרים סבורים שרוב המעטפת בנויה מפרידוטיט במצב צמיג. המינרלים שמרכיבים את הפרידוטיט הם המינרלים הראשונים המתגבשים מתוך שורת בואן, ומכאן ההנחה כי בעומק רב שבו שוררת טמפרטורה גבוהה, מרבית הסלע הוא פרידוטיטי, כיוון שבסלעים אחרים, ישנם מרכיבים מינרליים שלא יתגבשו וישארו במצב נוזלי.
ישנם מספר סוגים של פרידוטיט, שמחולקים על פי התכולה המינרלית שלהם. הסוג הנפוץ ביותר של הפרידוטיט נקרא דוניט והוא סלע שמכיל ברובו את המינרל פורסטריט. מסיבה זו הדוניט עשיר מאוד במגנזיום ותכולת המגנזיום שלו מגיעה לפי תשעה מתכולת הברזל.
כאמור, את הפרידוטיט קשה למצוא על פני קרום כדור הארץ, מכיוון שהאוליבין הופך להיות בלתי יציב בנוכחות קוורץ ונוטה להפוך למינרלים סילקטיים אחרים כמו אנסטטיט. עם כל זה, ניתן לעיתים למצוא את הסלע באזורים בהם מרכיבים של מעמקי המעטפת מגיעים אל פני השטח, כגון, באופיוליטים עתיקים. כמו כן, ניתן למצוא מטאוריטים, הבנויים כולם או חלקם מפרידוטיט.
הפרידוטיט כסלע יסוד מעטפתי מאפשר מחקר של התנאים בהם נוצרו כדור הארץ ומערכת השמש.
לאיוש ברודי
לאיוש ברודי, (במקור מאיר לזר ברודי, בהונגרית: Bródy Lajos; מישקולץ, 26 בנובמבר 1858 – בודפשט, 5 ביוני 1939) היה עיתונאי, עורך עיתון יהודי-הונגרי אחיו של ז'יגמונד ברודי.
ביוגרפיה.
לאיוש ברודי נולד במשפחה יהודית כבנם של דניאל ברודי ושל רוזליה ברודי (1816–1887). הוא למד משפטים באוניברסיטאות בודפשט (לימים אוניברסיטת אטווש לוראנד) ובאוניברסיטת לייפציג, ואחר כך פתח משרד עורכי דין בבודפשט. משנת 1885 הוא היה עמית ראשי בכתב העת בשפה הגרמנית Neues Pester Journal, אחר כך בעלים המו"ל והעורך הראשי עד לפירוק העיתון בשנת 1925. הוא תיאר את עיתונו כדלקמן: "מהרגע הראשון שלו ועד לרגע האחרון היה עיתון ליברלי לחלוטין עם תחושה הונגרית, מוח הונגרי, וככזה, כמובן, תמיד הקפיד עלשמירת האינטרסים של היהדות." תחילה נבחר לסגן נשיא ולאחר מכן לנשיא איגוד העיתונאים בבודפשט. הוא היה סגן נשיא מכון הפנסיה של העיתונאים ההונגרים. בשנת 1911 הוענק לו תואר "יועץ חצר מלכותי" בגין זכויותיו הציבוריות.
ברודי הובא למנוחות בקבר המשפחתי בבית הקברות היהודי ברחוב שלגוטאריאני.
משפחתו.
אשתו הייתה טרזיה מייבאום (1864–1958), איתה התחתן ב-22 במאי 1900 בבודפשט. עדי החתונה שלהם היו ז'יגמונד ברודי ולאיוש דוצי.
ילדיהם:
תיקון חוקה שאינו חוקתי
בביקורת שיפוטית, תיקון חוקה שאינו חוקתי (או תיקון חוקתי שאינו חוקתי) הוא תיקון לחוקה, שאושר כיאות ברשות מכוננת, אך הוא סותר אמירה מפורשת בחוקה או סותר עקרונות יסוד של השיטה המשפטית, ולכן ניתן לקבוע את בטלותו בנימוק שאינו חוקתי. גישה זו, המקובלת במדינות שונות, משקפת את התפיסה שהרשות המכוננת אינה כל-יכולה וכי גם עליה מוטלות מגבלות מהותיות בעת שהיא מחוקקת.
מדינות נבדלות בגישתן לתיקון חוקתי שאינו חוקתי, הן בעצם קיומה של הסמכות לפסוק שתיקון חוקתי אינו חוקתי, וכאשר קיימת סמכות כזו, במפורש או במשתמע, נבדלות המדינות בכללים להפעלת הסמכות ובגבולותיה של הסמכות.
הרעיון של תיקון חוקתי שאינו חוקתי הוצג לראשונה בשנת 1893 על ידי נשיא בית המשפט העליון של מישיגן , תומאס קולי בשנת 1910 פרסם הפרופסור למשפטים Arthur Machen מאמר שבו טען שהתיקון ה-15 לחוקת ארצות הברית אינו חוקתי.
הגישה במדינות שונות.
טורקיה.
בחוקת טורקיה יש הוראות אחדות שאין לתקנן (פסקאות נצחיוּת), הקובעות שטורקיה היא רפובליקה, דמוקרטיה חילונית וסוציאלית, הנשלטת על ידי שלטון החוק. ב-1971 תוקנה החוקה, ונקבע בה שבית המשפט החוקתי של טורקיה יכול לבחון האם תיקון לחוקה הוא חוקתי. עוד לפני תיקון וגם אחריו הפעיל בית המשפט החוקתי ביקורת שיפוטית על תיקונים לחוקה ופסל אחדים מהם, בין השאר בנימוקים של פגיעה בזכות הקניין ובשלטון החוק. ב-1982 כוננה בטורקיה חוקה חדשה, וגם בה הוסמך בית המשפט החוקתי לבחון את חוקתיותו של תיקון בחוקה, ונקבעו גבולותיה של סמכות זו. גם לאחר שינוי זה פסל בית המשפט החוקתי תיקונים לחוקה, בין השאר בנימוק של פגיעה באופי החילוני של המשטר.
הודו.
בית המשפט העליון של הודו מפעיל ביקורת שיפוטית על תיקונים לחוקת הודו, ופעמים אחדות פסל תיקונים לחוקה. בין השאר נפסק כי התיקון ה-39 לחוקה, משנת 1973, אינו חוקתי, משום שהוא פוגע במבנה הבסיסי של החוקה. הפרלמנט ההודי הגיב לכך בתיקון מס' 42 לחוקה, משנת 1976, שבו נקבע שתיקון בחוקה אינו נתון לביקורת שיפוטית ושאין הגבלות על כוחו של הפרלמנט לתקן את החוקה. בשנת 1980 נפסק שתיקון זה אינו חוקתי.
אוסטריה.
בחוקת אוסטריה נכלל סעיף העוסק במאפייני ההליך לאישור תיקון בחוקה. בית המשפט החוקתי קבע שהוא אינו מוסמך לקבוע
את חוקתיותו של תיקון בחוקה מבחינת מהותו, אך הוא מוסמך לבחון את חוקתיותו של תיקון בחוקה מבחינת עמידתו של ההליך שננקט במאפיינים שבחוקה. במקרים אחדים נקבע שתיקון לחוקה התקבל שלא בהליך הנדרש, ולכן אינו חוקתי.
גרמניה.
חוקת גרמניה כוללת פסקאות נצחיות אחדות, כגון ההוראות בעניין חלוקת הפדרציה למדינות והעקרונות העוסקים בכבוד האדם. פעמים אחדות בחן בית המשפט החוקתי חוקתיות של תיקונים לחוקה, ואישר שאין בהם פגיעה בפסקאות הנצחיות.
אירלנד.
בחוקת אירלנד אין פסקאות נצחיות, אך יש בה הוראה על כללי תיקון החוקה. בית המשפט העליון של אירלנד קבע כי בסמכותו לבקר עמידה בתנאים הצורניים הקבועים בחוקה לעריכת תיקון בה, אך אין בסמכותו לבקר את תוכנו של התיקון החוקתי.
ברזיל.
חוקת ברזיל כוללת פסקאות נצחיות שעניינן המבנה הפדרטיבי של ברזיל, כללי עריכת בחירות, ההפרדה של ענפי הממשל וזכויות האדם. בית המשפט העליון של ברזיל פסל פעמים אחדות תיקונים לחוקה שפגעו בהוראות נצחיות אלה.
רומניה.
חוקת רומניה מ-1991 מסמיכה את בית המשפט החוקתי לבחון את חוקתיותה של הצעה לתיקון החוקה, כלומר הפעלת ביקורת שיפוטית לפני חקיקתו של התיקון. בית המשפט החוקתי של רומניה פסק פעמים אחדות בעניין זה.
ישראל.
סוגיית תיקון חוקתי שאינו חוקתי עלתה בפסקי דין אחדים של בית המשפט העליון
בבג"ץ חוק הלאום הציגה נשיאת בית המשפט העליון, אסתר חיות, שני מודלים של גישת התיקון החוקתי שאינו חוקתי:
בהמשך לכך ציינה הנשיאה חיות שמודלים אלה רלוונטיים למדינות שבהן יש חוקה שלמה, ודוקטרינת התיקון החוקתי שאינו חוקתי מופעלת ביחס לסמכות תיקונה של חוקה כזו, ולכן אינם רלוונטיים למדינת ישראל, שבה טרם הושלם תהליך כינון החוקה, אך עם זאת, "קיימת מגבלה אחת, צרה ביותר, החלה על הכנסת בכובעה כרשות מכוננת והיא כי אין ביכולתה לשלול בחוק יסוד את עצם היותה של ישראל מדינה יהודית ודמוקרטית."
אהרן ברק הרחיב בסוגיה זו:
האם ראוי שבית משפט יעסוק בשאלת חוקתיותו של תיקון לחוקה.
אהרן ברק הציג את המחלוקת בעניין סמכותם של בתי המשפט לדון בחוקתיותו של תיקון לחוקה:
ברק ציין שמבין שתי גישות מנוגדות אלה הוא מעדיף את הגישה שנייה.
גמר קופה אמריקה 2021
גמר קופה אמריקה 2021 התקיים במרקנה שבריו דה ז'ניירו שבברזיל ב-10 ביולי 2021, ובו נקבע שהזוכה בקופה אמריקה היא נבחרת ארגנטינה שניצחה במשחק את יריבתה הוותיקה נבחרת ברזיל, המארחת ומחזיקת הגביע, בתוצאה 1–0.
ארגנטינה זכתה בגביע לראשונה מאז 1993, והשתוותה לאורוגוואי כשיאנית הזכיות בקופה אמריקה. הזכייה העניקה לקפטן הארגנטינאי ליונל מסי את התואר הבינלאומי הראשון שלו.
רקע.
ארגנטינה וברזיל הן מהנבחרות החזקות והמצליחות ביותר בדרום-אמריקה ובעולם, ויש להן היסטוריה ארוכה של יריבות. הן נפגשו 107 פעמים בתחרויות בינלאומיות, ונפגשו בשלושה גמרים קודמים של הקופה אמריקה בשנים 1937, 2004 ו-2007. ברזיל ניצחה בשני המפגשים האחרונים.
המשחק נערך בפעם השנייה ברציפות באצטדיון המרקנה בריו דה ז'ניירו, האצטדיון הגדול בברזיל.
מהלך המשחק.
השער היחיד במשחק הגיע בדקה ה-22' לאחר שכדור עומק של רודריגו דה פול מצא את אנחל די מריה שהקפיץ מעל השוער הברזילאי אדרסון. במחצית השנייה ברזיל שלטה אך לא הצליחה לכבוש. לאורך רוב המחצית השנייה ניסתה ברזיל לחזור למשחק, אך ללא הצלחה. בשריקת הסיום שחקני ארגנטינה ניגשו אל קפטן הנבחרת ליונל מסי על מנת לחגוג עמו ולברכו על זכייתו הראשונה בתואר במדיה.
&lt;section end=m32 /&gt;
&lt;section begin=lineups /&gt;