לאלכסנדר מלינוב היו יחסים אוהדים לקהילה היהודית בבולגריה והוא ראה בבניה, אזרחים נאמנים לממלכה. מלינוב השתתף אישית בטקס חנוכת בית הכנסת הגדול בסופיה ב-23 בספטמבר 1909. ב-1937, בגבור האירועים האנטישמיים בבולגריה תוך התקרבותו של הממשל הבולגרי לגרמניה הנאצית, החליטו ראשי הקהילה היהודית לערוך סקר בקרב מדינאים, ראשי ציבור ומובילי דעת קהל בולגרים, כדי לבחון את חומרת הבעיה. מלינוב היה אחד מהאישים אליהם פנו והוא השיב, שתורת הגזע אינה עומדת במבחן המדע, לכל עם יש זכות קיום והאנטישמיות היא תולדה של בורות. מלינוב הוסיף וציין, שבולגריה שידעה כפייה מהי, אין בה מקום לאנטישמיות והקהילה היהודית היא קהילה נאמנה ושומרת חוק.
ניקי רייזר
ניקי רייזר (Niki Reiser; נולד ב-12 במאי 1958) הוא מלחין שווייצרי, העוסק בעיקר בהלחנת פסי-קול לסרטים.
חייו.
נולד בארגאו, בן לאב כומר ואם אחות. עוד בילדותו החל לנגן בחליל, ובשנות ה-70 החל ללמוד מוזיקה קלאסית בבזל. בין השנים 1980 ל-1984 למד הלחנת סרטים במכללת ברקלי למוזיקה בבוסטון. הוא חזר לשווייץ שם ניגן בלהקת הכליזמר Kolsimcha – The World Quintet. בעקבות פגישה מקרית עם חברו הבמאי דני לוי, שביקש ממנו להלחין לו את הפסקול לסרטון הראשון, החל להלחין מוזיקה לסרטים.
בין הסרטים להם הלחין פסקול היו אי שם באפריקה, פצפונת ואנטון, לשבור את השתיקה, הכל אודות צוקר, חיי אהבה ובעקבות האהבה.
רייזר נמצא בוועד של האקדמיה הגרמנית לסרטים מאז הקמתה ב-2003. על עבודתו כמלחין זכה בחמישה פרסי הקולנוע הגרמני.
אלכסנדר מאלינוב
רפאל אלקורטה
רפאל אלקורטה מרטינס (בבסקית: Rafael Alkorta Martínez, נולד ב-16 בספטמבר 1968 בבילבאו שבחבל הבסקים) הוא כדורגלן עבר ספרדי ששיחק בעיקר בתפקיד הבלם.
קריירה במועדונים.
אלקורטה שיחק בקבוצת אתלטיק בילבאו מגיל 10, ובגיל 17 ערך את הופעת הבכורה שלו בקבוצת המילואים. בגיל 19 השתלב בקבוצה הבוגרת, וערך את הבכורה בהפסד לוויאדוליד ב-24 באוקטובר 1987. אלקורטה פתח בהרכבה של אתלטיק בילבאו 172 פעמים, ומיצב את עצמו כבלם בכיר.
בעונת 1993/94 חתם אלקורטה בריאל מדריד, ויחד עם פרננדו היירו יצר חוליית הגנה מהבולטות בכדורגל הספרדי. אלקורטה זכה עם ריאל מדריד בשתי אליפויות, ובשנת 1997 חזר לאתלטיק בילבאו, עמה זכה במקום השני בעונת 1997/98. אלקורטה היה שחקן הרכב קבוע באתלטיק בילבאו, אך בעונת 2001/02 בחר לפרוש אחרי 6 משחקים בלבד ממשחק פעיל.
קריירה בינלאומית.
אלקורטה ערך בכורה בנבחרת ספרד ב-26 במאי 1990, בניצחון חוץ 1-0 על נבחרת יוגוסלביה. אלקורטה ערך 54 הופעות בנבחרת ספרד, עד שנת 1998, שיחק ב-3 גביעי עולם (1990, 1994, 1998) ובאליפות אירופה בשנת 1996. כמו כן, ייצג את ספרד באליפויות אירופה לגילאים צעירים.
מוואפק טריף
מוואפק טריף (ערבית: موفق طريف; נולד ב-1963) הוא המנהיג הרוחני של העדה הדרוזית בישראל.
ביוגרפיה.
מוואפק טריף נולד בשנת 1963 בכפר ג'וליס בגליל המערבי. מצד אמו, הוא נכדו של אמין טריף, שכיהן כראש העדה הדרוזית בישראל במשך 65 שנה. מוואפק טריף מונה לתפקיד לאחר מותו של אמין טריף, שלא השאיר אחריו בנים. מוואפק טריף הוגדר כיורשו של אמין טריף בתפקיד על פי צוואתו של אמין טריף משנת 1985.
מוואפק טריף משמש כיושב ראש המועצה הדתית הדרוזית במשרד המשפטים וכקאדי מד'הב בבית הדין הדתי הדרוזי לערעורים. בשנת 2006 חתם על קריאה לקיים את שבע מצוות בני נח.
בספטמבר 2016 נבחר לכהן כנשיא בית הדין הדתי הדרוזי לערעורים.
מוואפק טריף הוא בוגר בית הספר הגבוה ללימודי הדת הדרוזית "אל ביאדה" שבלבנון ובוגר הפקולטה למשפטים של הקריה האקדמית אונו. בשנת 2010 הוענק לו תואר דוקטור לשם כבוד מטעם אוניברסיטת חיפה. הוא מתגורר בבית המשפחה בכפר ג'וליס.
באפריל 2018 נבחר טריף על ידי ועדת השרים לענייני סמלים וטקסים להדליק משואה בטקס הדלקת המשואות לציון 70 שנה להקמת מדינת ישראל.
מופק טריף
מופאק טאריף
אפל מרטיני
אפל מרטיני (מאנגלית: Apple Martini, מרטיני תפוחים), המוכר גם כאפלטיני (Appletini), המורכב מ: 45 מ"ל וודקה, 15 מ"ל שנאפס תפוחים או קלבדוס ו 15 מ"ל קואנטרו. ניתן להחליף את הקואנטרו ב30 מ"ל מיץ תפוחים ולהוסיף 30 מ"ל סאוור. את המרכיבים מנערים היטב בשייקר, מוזגים לכוס מרטיני מקוררת, ומקשטים בפלח תפוח ודובדבן.
גרסאות דומות.
משקה דומה, "ראמפלטיני", הוא העתק של אפל מרטיני, שם במקום הוודקה, מערבבים בו רום.
מקור הקוקטייל.
אפל מרטיני הוכן לראשונה בעיירה גלרנד, על ידי ברמן אירי בשם ברי לאוורן בסוף שנות ה-70.
אזכורים בתרבות.
בסדרת הקומדיה שני גברים וחצי, מרבה אלן להזמין את הקוקטייל הזה.
פלס&quot;ר שיריון
התנועה הדרוזית הציונית
התנועה הדרוזית הציונית היא תנועה המקדמת את הרעיון הציוני בקרב הדרוזים בישראל.
התנועה הוקמה ב-1975 על ידי יוסף נאסר א-דין, שעוד בשנת 1972 ביקש להשתתף בקונגרס הציוני, במטרה לעצור את הסחף של מעבר צעירים דרוזים לתמיכה ברק"ח. התנועה באה להביע הזדהות של הדרוזים במדינת ישראל, להדק את הקשרים בין היהודים והדרוזים ולדרוש מהמדינה מענה למצוקות של הדרוזים. התנועה הקימה מועדונים בדלית אל-כרמל ובכפר סמיע, וקיימה מפגשים עם יהודים ברחבי ישראל וכנסים וימי עיון לקידום מטרותיה. התנועה פועלת בשיתוף פעולה עם הסוכנות היהודית וקיימה עימה פעילויות שונות, בהם הזדהות עם יהודי ברית המועצות. אנשי התנועה פעלו לחיזוק ההזדהות עם ישראל בקרב הדרוזים ברמת הגולן אך התריעו על הבעיתיות כאשר ממשלת ישראל אינה מבהירה באופן נחרץ שהרמה תישאר בשליטת ישראל.
בשנת 2009 קיימה את הקונגרס הציוני הדרוזי הראשון בהשתתפות כ-1,700 בני נוער מהמגזר. יו"ר התנועה הוא יוסף נאסר אדין, איש עסקים מדלית אל-כרמל. התנועה מפעילה בשיתוף הסוכנות היהודית את הפרויקט "ברית חיים", פרויקט המפגיש בין בני נוער יהודים ודרוזים. כמו כן עוסקת התנועה בקידום מעמד האשה הדרוזית ומפעילה קרן לחלוקת מלגות לסטודנטים דרוזים.
מואפק טריף
יוסי הרי
יוסי הרי הידוע גם בשם הבמה מיסטר הרי הוא זמר-יוצר ישראלי.
ביוגרפיה.
הרי פרץ לתודעה בשנת 1979, כאשר שירו "אל תשכחי אותנו" יצא במסגרת האלבום "סולו ראשון" שהוציא המפיק המוזיקלי סולו יורמן (אולפני טריטון) ובו קובצו שירים מקוריים של יוצרים שהיו אלמונים (לרבות פבלו רוזנברג). "אל תשכחי אותנו" נכתב והולחן על ידי הרי, ועובד על ידי אילן וירצברג.
השיר יצא לרדיו כתקליטון בסוף דצמבר 1979 וזכה להצלחה גדולה, כאשר בתחילת אפריל 1980 הגיע למקום הראשון במצעד השבועי של רשת ג'. בתום השנה העברית הגיע למקום ה-12 במצעד הפזמונים תש"ם של "מקום בצמרת" ברשת ג'. בעקבות הצלחת השיר הוציא הרי סינגלים נוספים לרדיו שזכו להצלחה כגון: "ראיתי את עינייך", "כל העיר צוחקת עלי", "הלכנו בעקבות השמש", ו"או ללה", אשר נכללו באלבומו הראשון שיצא באותה שנה, ונקרא "אל תשכחי אותנו!!". אילן וירצברג היה המעבד המוזיקלי של מרבית השירים באלבום ובנוסף אליו השתתפו בהקלטות ממיטב נגני התקופה: אלון הלל, שלמה חממי, מאיר ישראל בתופים, מוטי דיכנה, ומיקי שביב בבס, גיל דור, וחיים רומנו בגיטרות.
ב-1983 יצא הסינגל "מה קורה לך בייבי" שזכה להצלחה ברדיו.
ב-1984 הוציא לרדיו את "הייתה לי גברת הייתי אדון" שגם זכה להצלחה ברדיו.
בקיץ 1987 הוציא לרדיו את "הורה עבודה" עם עיבוד של גרי אקשטיין. השיר לא זכה להצלחה ברדיו, ובעקבות זאת הקריירה המוזיקלית שלו דעכה.
כמו כן שימש כמדריך בכפר הנוער דוד רזיאל תקופה קצרה בשנות השמונים.
מיסטר הרי
דודה פרהומה לא הייתה זונה
דודה פרהומה לא הייתה זונה הוא שמו של הרומן המלא הראשון של יוסי אבני-לוי, בעריכת נילי מירסקי, שיצא לאור בהוצאת עם עובד בשנת 2002.
הרומן מבוסס על חייו של לוי, ועוסק בפרידה הנפרשת על פני יבשות וזכרונות.
עלילת הספר.
הגיבור הצעיר נמצא לאחר פרידה כואבת מקשר בן 5 שנים. במהלך חיפוש מקום בעולם בו יוכל לשכוח, הוא מגיע לארץ ששמה אינו מוזכר, (בלגרד, סרביה) אך היא מתוארת כארץ פצועת מלחמה וענייה, אשר כמו גיבור הספר, גם היא מייחלת להתחלה חדשה. בתוך העלילה שזורים זכרונות מבית הוריו של הגיבור, מהמטבח ועד לשכונה. לקראת סוף הסיפור, פוגש הגיבור עלם יפהפה ועני. הספר מתאר מסע בין שתי האהבות - הגדולה והקטנה - ושתי ארצות, אחת באירופה והשנייה היא מולדתו, ישראל. ההשוואה בין שתי הארצות למודות המלחמה מעלה מסרים פוליטיים וחברתיים.
הספר עובר במעברים חדים מבית הוריו של לוי ברעננה ולימי ילדותו בשנות ה-60 וה-70, בחזרה להווה בבלגרד (שנת 2001), וחזור לבן זוגו לשעבר (בין השנים 1993-1998), ולזוגיות שלהם שתמה בברלין.
הגיבור התעניין מגיל צעיר בנושא השואה, ומציין כי ידע לנחש לפי מספר על היד מאיזה מחנה הגיע הניצול.