כתובת הבניין בסדרה "ויטק 9" היא פיקטיבית. הבניין המצולם בפתיח הסדרה ואשר בו היא מתרחשת כביכול, הוא למעשה הבניין הממוקם בשדרות רוטשילד פינת רחוב החשמונאים בתל אביב בכיוון דרום מערב. השם ויטק נלקח משמו של בעלה של מפיקת הסדרה. על אף שמדובר בבניין פשוט וצנוע, הוא הפך מפורסם ביותר בזכות הסדרה, שזכתה לפופולריות עצומה באמצע שנות ה-80. הבניין עצמו, המכונה "בית רבינוביץ'", תוכנן על ידי יהושע שטיינבוק (שני) ב-1935 בסגנון הבינלאומי ומוגדר כבניין לשימור כחלק מהעיר הלבנה של תל אביב.
היסטוריית שידור.
על אף שהסדרה הופקה על ידי הטלוויזיה הלימודית, היא שודרה תחילה בשעות הערב במסגרת שידורי הטלוויזיה הכללית בערוץ הראשון (מטעם רשות השידור) בחודשים פברואר-מאי של השנים 1983 (עונה ראשונה), 1984 (עונה שנייה) ו-1986 (עונה שלישית), ובמהלך החודשים יולי-אוקטובר בשידורים חוזרים בטלוויזיה החינוכית בשעות אחר הצהריים. שידור הפרק החותם את העונה השנייה בטלוויזיה הכללית בוטל בעקבות סקירת הבחירות להסתדרות במאי 1984, ושודר לראשונה מאוחר יותר בטלוויזיה החינוכית. כל עונה הכילה 12 פרקים, זאת אם מפרידים את פרק הפיילוט "איחוד משפחות" (הפרק הראשון, אשר היה למעשה החמישי שצולם). העונה השלישית הופקה ושודרה כשנתיים לאחר העונה השנייה.
מאז שידורה הראשון, שודרה הסדרה פעמים רבות בשידורים חוזרים. בין היתר מספר פעמים שודרו פרקים נבחרים של הסדרה בשידור מחזורי בערוץ 23 במהלך סופי שבוע וימי חג. סדר הפרקים בשידורים החוזרים שונה מאז שידורם הראשון.
ב-17 במרץ 2015 שודר בטלוויזיה החינוכית הפרק "מה שבטוח", ששודר לראשונה בשנת 1986. הפרק לא נשמר כראוי בארכיון ולא היה ראוי לשידור. לאחר שעבר שיפוץ דיגיטלי הוקרן "ראש בראש" מול תוצאות מדגם הבחירות של 2015. הפרק נכלל גם במארזי ה-DVD של הסדרה.
הפקת פרק האיחוד.
במהלך ראיון עם יהורם גאון לרגל זכייתו בפרס ישראל לשנת 2004, בתוכנית "תוכניות לשבת" בגלי צה"ל עם ניב רסקין וליעד מודריק, תהו השניים מדוע לא מפיקים פרק איחוד לסדרה. המגישים מודריק ורסקין החלו במסע להפקת פרק שכזה ואכן גלי צה"ל דיווחו על כוונה להפיק "פרק קאמבק" של הסדרה. רוב השחקנים הראשיים הסכימו. אפרים סידון הביע את תמיכתו תוך כתיבת תסריט שתואם לשנות ה-2000. יפה ויגודסקי, מנכ"לית הטלוויזיה החינוכית (שהיא מחזיקת הזכויות על הסדרה) הסכימה, ובנק דיסקונט מימן את ההפקה. פרק האיחוד, שנקרא "המצב צב", צולם בטלוויזיה החינוכית ב-11 בנובמבר 2004 מול קהל, ושודר במסגרת "שידורי קשת" בערוץ 2 ב-24 במרץ 2005, לקראת חג פורים.
בפרק האיחוד הצטרפו לצוות השחקנים תום גל שמשחק את נבו, בנו של אביתר וסיוון ששון בתפקיד גליה במקום גליה קדם, אשר פרשה מתחום המשחק. נתלי מאירוביץ' הייתה מנועה מלהשתתף משום עבודתה כמורה בתיכון. גם מולי שגב סירב להשתתף בפרק זה. בראיון איתו נימק שגב את סירובו: "העבודה כילד בקרובים קרובים הותירה חוויה מורכבת, חוויה עם המון חרדות: מאוד נהניתי מהעבודה, אבל לא נהניתי מההופעה עצמה, ומאוד לא נהניתי מכל הפרסום. מאז הבנתי שאני לא רוצה להיות על המסך בחיים שלי". שתי הדמויות הוזכרו בחטף, כאילו ירדו מישראל.
ב-7 ביוני 2009 יצא מארז DVD בהפקת חברת NMC יונייטד, המכיל את כל 37 פרקי הסדרה, את פרק האיחוד, וכן סרט תיעודי המתעד את "מאחורי הקלעים" של הפקת פרק האיחוד.
בשנת 2012 המארז הופק מחדש תחת חברת קלסיקלטת.
לימפוציט B
לימפוציט מסוג B הוא סוג של תא דם לבן. לימפוציטים B, המכונים גם בפשטות תאי-B, אחראים ליצירת נוגדנים (התגובה ההומוראלית). הם נוצרים במח העצם ועם הבשלתם מגיחים למערכת הלימפה, דרכה הם מגיעים לחלקי הגוף השונים.
סיווג.
במקרה בו התא אכן מכיל נוגדנים הקושרים אנטיגנים עצמיים, התא עשוי לקבל "הזדמנות נוספת" לסידור אחר באמצעות כרומוזומים הומולוגיים או מקטעים שונים המקודדים לנוגדן שעדיין נותרו בו (כגון שרשרת "למדא" בתת-היחידה הקלה).
תא שהצליח ביצירת נוגדנים מתחלק ומקים "שבט" - "clone" של תאי B בעלי גנום זהה, המייצרים אותם נוגדנים (פרט לשינויים של התבגרות האפיניות). לעיתים מתבצעת החלפת סוג הנוגדן- "class" "switching" (רק ב Fc של הנוגדן, ללא שינוי האנטיגן) ותא הבת מפריש נוגדנים ממחלקה שונה, אך שנצמדים לאותו האנטיגן.
תאי B מבטאים סמנים שונים במהלך התפתחותם, וכך, מסייעים באיבחון הסוגים שונים של לימפומות ולויקמיות. הסמנים אותם מבטאים תאי B הם CD10, CD19, CD20, CD21, CD22, CD5, CD38 וכן HLA-DR.
מקור השם לימפוציט "B" הוא בלוטת הבורסה הקיימת בעופות, שם התגלו התאים.
חסכים חיסוניים מולדים.
מחלת ה-SCID היא היעדר מולד מוחלט של תאי-B ותאי T. ילדים הנולדים עם ליקוי זה מכונים "ילדי בועה", כיוון שהם נאלצים לבלות את כל חייהם (הקצרים) בתוך בועת פלסטיק סטרילית, המונעת חדירת זיהומים לגופם. מספר טיפולים מוצלחים בריפוי גנטי השיבו לילדים אלו את היכולת לייצר לימפוציטים והעניקו להם סיכוי לשרוד.
מחלת ה-XLA היא היעדר מולד מוחלט של תאי B, וכתוצאה מכך מחסור בכל סוגי הנוגדנים.
גבולות הנורמה בבדיקת דם.
בבדיקות שתן הנורמה הם 43%-22% (מספר לימפוציטים מתוך 100 לויקוציטים).
לימפוציט T
לימפוציטים מסוג T (או פשוט תאי T) הם סוג של תאי דם לבנים בעלי תפקיד בתגובה החיסונית התאית. ניתן להבדילם מלימפוציטים מסוגים אחרים כדוגמת תאי B ותאי NK על ידי נוכחות ה-TCR על גבי התא. הם קרויים כך משום שהחלק האחרון בהתפתחותם והבשלתם מתרחש בבלוטת התימוס (Thymus). על פניהם מוצג קולטן תא T (TCR). בניגוד לחלק מתאי מערכת החיסון האחרים, אין להם תכונות של תאים מציגי אנטיגן.
תת-אוכלוסיות של תאי T.
באופן כללי, תאי T מבטאים מרקרים שונים (בדומה לתאי B) המסייעים לצורך הבנת תהליך ההתפתחות של התאים ואבחנה של סוגי לימפומות שונים. המרקרים המיוחסים לתאי T הם CD1, CD2, CD3, CD4, CD5, CD6, CD7, CD8, CD38, CD71.
ישנם מספר סוגים של תאי T בוגרים:
תאי T ציטוטוקסיים.
תאי T ציטוטוקסיים או ציטוליטיים (מסומנים CTL או +CD8). תאים אלו הורגים תאי גוף הנגועים בנגיף או תאים שעברו התמרה סרטנית. תאי המטרה מזוהים בזכות קומפלקס MHC מסוג 1 שהם מציגים. כתוצאה מהאינטראקציה שבין קומפלקס MHC לקולטן תאי T מחדירים תאי T ציטוטוקסיים לתא הנגוע חומרים רעילים כגון פרפורין (Perforin) וגרנזים (Granzyme B).תאי ה CD8 בגופנו מתחלקים לשתי אוכלוסיות עיקריות - תאים נאיביים ותאי זיכרון. התאים הנאיביים הם אלו אשר טרם נתקלו באנטיגן כנגדו הם אמורים להגיב ואילו תאי הזיכרון הם התאים אשר נתקלו כבר בעבר פעם אחת או יותר באנטיגן כנגדו הם מכוונים. קיימים חלבונים ממברנליים וציטופלסמטיים אשר מאפשרים להבחין בין שתי אוכלוסיות אלו, הנבדלות במידת הרעילות שלהן ובמיקומן בגוף.
תאי T מסייעים.
ישנם שני סוגים של תאי T מסייעים:
תאי T רגולטוריים.
תאי T רגולטוריים (מסומנים Treg) הם תאים המדכאים את פעולתם של תאי T ציטוטוקסיים ותאי T מסייעים. פעילותם מונעת התפתחות מחלות אוטואימוניות וחשובה לסיומן של תגובות חיסוניות אחרי חיסול הפתוגן. תאים אלה נוצרים בבלוטת התימוס, ומבטאים גורם שעתוק בשם foxp3. מחסור בתאי T רגולטוריים גורם למחלה אוטואימונית קשה בבני אדם ובעכברים. מנגנון הפעולה של תאים אלו עדיין שנוי במחלוקת.
תאי NKT.
לתאים אלו מספר תכונות של תאי NK בנוסף לתכונותיהם של תאי T. הם מסוגלים לזהות אנטיגנים שומניים המוצגים על גבי המולקולה CD1. תאים מסוג זה כוללים אנזים ZAP70.
תאי T ומחלות אוטואימוניות.
קיימת הנחה שתאי T מגיבים באופן שגוי כנגד רקמות שונות. דבר זה גורם למחלות אוטואימוניות, ותפקוד לקוי במערכת החיסון כגון טרשת נפוצה, בה תוקפים תאי T את העצבים והמיילין.
תאי T  בעלי ספציפיות כנגד אפיטופים עצמיים אשר הצליחו לחמוק מסלקציה שלילית בתימוס עלולים להגיב באופן חריף כנגד חלבונים עצמיים, מה שעלול להוביל למגוון מחלות אוטואימוניות.
למשל, במחלת הטרשת הנפוצה, אפיטופים עצמיים (שמקורם ברקמות הגוף הרגילות, במקרה זה הם מהווים חלק מרקמת המיאלין) מוצגים על ידי קומפלקס הMHCII  על גביי "תאים מציגי אנטיגנים" (APCs – Antigen Presenting Cells)  ובכך תאי T  מסוג CD4+ יכולים לזהותם. תאי ה-CD4+ מזהים בטעות את האפיטופים כאפיטופים מזיקים, ולכן נודדים לבלוטת הלימפה הקרובה, משחררים ציטוקינים פרו דלקתיים וגורמים להפעלת תגובה נרחבת של מערכת החיסון כנגד מקור האפיטופים – במקרה זה רקמת המיאלין השומרת על הנוירונים. התגובה החיסונית הקשה גורמת לפגיעה ברקמת המיאלין וברקמות רבות נוספות שסביבה. העדר רקמת המיאלין, העוזרת להעביר מסרים חשמליים בגופינו, גורמת לפגיעה עצבית בדרגות שונות.
חלק מהאפיטופים שזוהו עד היום כגורמים למחלה (בכך שהם מזוהים על ידי תאי ה-T כאפיטופים של מקור מזיק ומסוכן לגוף) הם אפיטופים מסוג MOG35-55 ו- MBP85-99. לכן, טיפולים רבים במחלות אוטואימיוניות מהסוג הזה גוררות בין היתר גם פגיעה נרחבת במערכת החיסון ובתאי ה-T.
ליפופרוטאין
לקטאז
לקטאז (בקיצור LCT) הוא אנזים ממשפחת β-גלקטוזידאז המופרש על ידי בלוטות באזור המכונה "ברש בורדר" במעי הדק בתגובה לשתיית חלב המכיל את סוכר החלב - לקטוז.