תיבת נח היא סדרת דרמה ישראלית, ששודרה לראשונה בערוץ 2, רשת, ב-6 בנובמבר 2009. הסדרה שנוצרה על ידי שמוליק קלדרון, עוקבת אחר מפגשים טיפוליים שבועיים הנערכים בקבוצה המונה כשמונה חברים שעורך פסיכותרפיסט לשעבר בשם נח, המגולם על ידי מארק איווניר. במקביל מוצגים אירועים המתרחשים במרינה ביפו, שם עוגנת היאכטה של נח.
האגודה התאוסופית
האגודה התאוסופית היא תנועה שנוסדה בשנת 1875 בעיר ניו יורק שבארצות הברית, כדי לחקור את טבעו של היקום ואת מקומה של האנושות בו, לקדם את ההבנה של המקור המשותף של כל הדתות ולהוות גרעין של אחווה כלל-עולמית בין כל בני האדם. כיום יש לאגודה סניפים בכשישים מדינות, והמרכז הבינלאומי שלה נמצא בהודו.
תאוסופיה.
תאוסופיה היא מילה ממקור יווני (תאוס – אל, וסופיה – חוכמה), שמשמעותה חוכמה אלוהית או דעת האלים וניתן לפרשה כ"דת החכמה". מקור השם עוד בפילוסופים של אלכסנדריה, שנקראו "אוהבי האמת" - פיללתיאנים.
במאה השלישית לספירה יצרו אמוניוס סאקאס ותלמידיו את השיטה התאוסופית האקלקטית, שנקראה כך בשל נוהגם לפרש את כל האגדות, הסיפורים המקודשים, המיתוסים והמיסתריות על פי העיקרון של היקש וגזירה שווה. מאורעות שהיו אמורים לקרות בעולם החיצון נחשבו בעיניהם לביטויים של פעולות וניסיונות הנשמה האנושית.
לפי דיוגנס לאיריציוס מקור השיטה קדום אף יותר. לאיריציוס ייחס אותה לכוהן המצרי פוט-אמון שחי בראשיתה של שושלת תלמי, וטוען שמקור השם קופטי , ומציין הקדשה לאלוהי החכמה. הסיסמה שאימצה לעצמה האגודה התאוסופית המודרנית הייתה 'אין דת שהיא נעלה מן האמת'.
החידוש הגדול שבלבצקי הביאה עמה למערב, אשר לטענתה לא היה חידוש כלל אלא אמת נשכחת שנודעה בימי קדם, הוא שלכל הדתות בסיס אחד של ידע או "חכמה אלוהית" משותפת. דת החכמה, שהיא גולת הכותרת של הידע האנושי, תמשיך להתקיים גם לאחר שיכלו כל הדתות והפילוסופיות האחרות.
החכמה האלוהית הוצפנה בתוך הדתות הגדולות והפכה לחלק האזוטרי שלהן, מכיוון שלא ניתן לשתף בה את ההמונים הבלתי-מוכנים. הסיבה לאבדנה של החכמה בעבר הייתה נפילתה לידי אותם אנשים שרמת התפתחותם המוסרית הנמוכה גרמה להם לעשות שימוש לרעה בידע המקודש. אנשים אלה ניצלו את ידיעת חוקי הטבע הנסתרים, שהשליטה בהם מאפשרת ליצור תופעות שהבורים מכנים אותן "על טבעיות", לצורכיהם האנוכיים, כלומר למאגיה שחורה.
המטרה הגדולה של התיאוסופיה היא טיפוח האחווה האוניברסלית, שתתקיים, כאשר יבינו בני האדם שמקורה של האנושות הוא אחד, ואמת אחת בלבד היא המוצאת את ביטויה בדתות השונות. חברי האגודה רשאים לדגול בכל דת ופילוסופיה הנראית להם בתנאי שיצדדו באחווה האנושית ויפעלו למען מחקר, לימוד והפצת אותה החכמה, וכן למען הכנתה המוסרית של האנושות לקבלתה מחדש.
מטרות האגודה התאוסופית.
שלושת היעדים המוכרזים של האגודה התיאוסופית היו:
תולדות האגודה התאוסופית.
האגודה התיאוסופית הבינלאומית הוקמה ב-1875 בניו-יורק על ידי הלנה בלבצקי, הנרי אולקוט וויליאם ג'אדג'.
הלנה בלבצקי הייתה בת אצולה רוסייה, הקולונל אולקוט היה גיבור מלחמת האזרחים האמריקאית, וויליאם ג'אג' היה עורך-דין בעל קריירה בלתי יציבה.
שלושת האנשים הללו גיבשו את האגודה התאוסופית המודרנית בעיר ניו-יורק בשנת 1875, ומשם האגודה יצאה להודו בשנת 1878.
בין תומכי האגודה במאה ה-19 היה הברון הירש.
הלנה פטרובנה בלבצקי 1831–1891.
הלנה פטרובנה בְּלָבַצְקִי, או , נולדה באוקראינה ב-11 באוגוסט 1831, למשפחת אצולה רוסית בשם נסיכי דולגורוקוב. לאחר שהתייתמה מאמה בגיל צעיר, הפקיד אביה, קפיטן בצבא הרוסי, את חינוכה בידי אומנת ודודות, שהשגחתן הקפדנית לא הצליחה להכניע את אופייה המרדני ומזגה החם. נטען כי מגיל צעיר ביותר התרחשו סביבה תופעות משונות ביותר כגון נקישות, טפיחות על הקירות והרהיטים, שקרו ללא שליטתה וגרמו לה לעיתים מבוכה ולעיתים צחוק. הלנה הייתה פסנתרנית מחוננת, וכילדה ניגנה בלונדון בקונצרטים כחלק מטריו עם קלרה שומאן וארבלה גודארד.
בשאיפתה העזה לעצמאות ומתוך רצון נואש לפרוץ את חומות כלא ביתה בעל המסגרות הנוקשות, נישאה הלנה בגיל 17 לניקיפור בלבצקי - גבר מבוגר ממנה בעשרים שנה, שעימו לא היה לה דבר משותף. לאחר חודשיים אומללים היא ברחה, ובעזרת משרתיה הנאמנים עלתה על ספינה לקונסטנטינופול. מכאן, לראשונה בחייה ברשות עצמה, התחילה הלנה את המסע שנמשך כל חייה והשתרע על פני ארצות ויבשות. מסע חיפוש אחר ידע אוקולטי (נסתר) שאליו היא צמאה בכל נפשה ומאודה, ובו קיוותה למצוא את אבן החכמים של האלכימאים - לא כדי להפוך מתכות ולהתעשר, אלא כדי להפוך את העופרת של הטבע האנושי לזהב של הטבע האלוהי.
בשנת 1875, יחד עם הנרי אולקוט, משפטן שדיווח על תופעות ספיריטואליות ועו"ד וויליאם ק. ג'אדג', הקימה בניו-יורק את התנועה התיאוסופית, שהציבה לעצמה מטרה להפיץ את התיאוסופיה במערב.
הקמת התנועה נתקלה בביקורת שלילית ובחוסר אהדה מצד אנשי הדת והמדענים.
בשנת 1882 החליטו הלנה ושותפיה לאגודה להעביר את המטה הראשי שלהם להודו, ובדרכם הקימו סניף נוסף בלונדון.
בהודו הייתה הלנה מעורבת במאבקים רבים במסיון הנוצרי, בעקבותיהם עזבה לצמיתות את המדינה האהובה עליה, כשהיא חולה ותשושה ופניה מועדות לאירופה. גלי העוינות והפרסומים השליליים נגדה התישו אותה, והיא סבלה ממחלת כליות קשה וממחלת לב. בעזרת תמיכתם של תלמידיה, המשיכה הלנה במפעל חייה ובשנת 1888 כתבה את החשובה והמקיפה ביצירותיה "התורה הסודית".
בלבצקי נפטרה בשמונה במאי 1891 בלונדון והיא בת 60 בלבד.
קולונל הנרי סטיל אולקוט.
הקולונל אולקוט שרת כנציב מיוחד של משרד המלחמה האמריקאי שתפקידו לחשוף הונאות, שחיתויות ולקיחת שוחד באגף הכספים בניו-יורק. היה זה בשלהי מלחמת האזרחים וכאשר לינקולן נרצח נתמנה הקולונל אולקוט כאחד משלושת החוקרים לחקירת הרצח. ההתנסות הראשונה שלו עם תופעות על טבעיות הייתה כאשר נשלח כעיתונאי מטעם עיתון בניו-יורק לחקור תופעות על- טבעיות שחוללו האחים אדי בוורמונט. אולקוט בילה 10 ימים בחוות צ'יטנדן וחזר כשהוא משוכנע באמיתות התופעה. הוא סיכם את החוויה הזו ב-15 מאמרים שהפיצו את שמו כחוקר תופעות על-טבעיות.
ההזדמנות הבאה שלו הגיעה בשנת 1874 במה שנודע אז "כשערוריית הולמס". נלסון וג'ני הולמס, בעל ואשה היו מדיומים ספיריטואליסטים שהואשמו כנוכלים. הייתה זו הלנה בלבצקי שנחלצה לעזרתם וארגנה מפגש סיאנסים כדי להוכיח את אמיתות התופעה.
היא וקולונל אולקוט נפגשו בחוות צ'יטדן בוורמונט, מפגש שהביא את הקולונל אולקוט לקבל את אמיתות התופעות העל-חושיות. חוות דעתו והפרסומים העיתונאיים של קולונל אולקוט בעקבות החקירות שניהל הפכו אותו לבעל-שם וידען מהימן בחקר התופעות העל-חושיות.
מהרגע שנפגשו בוורמונט הוקסם הקולונל אולקוט מיכולותיה העל חושיים של הלנה בלבצקי שאותם חזה במו עיניו. זו הייתה אחת הסיבות שבעטיין הסכים לקחת על עצמו את תפקיד נשיא האגודה התאוסופית לאחר הקמתה.
מאוחר יותר, למד בודהיזם והביא את הידע הזה לארצות המערב. הוא הפך לבודהיסט מאמין בציילון בשנת 1880. הוא כתב מקראה של עיקרי הבודהיזם ב-1881 שפורסמה ונלמדה על ידי בודהיסטים מערביים.
הנרי אולקוט שכיהן כנשיא התנועה התאוסופית העולמית למעלה מ-30 שנה ניחן ביכולת ארגונית גבוהה ובמהלך כל התקופה הזאת הוא נסע רבות ברחבי העולם ובמזרח הרחוק תוך שהוא יוזם מפגשי הידברות בין דתית ומקים סניפים חדשים ברחבי העולם. בשנת 1906 באחת ההפלגות לאירופה פצע את רגלו על סיפון האוניה, וחזר לאדיאר בהודו. ב-17 בפברואר 1907 נפטר שם ממחלת לב.
אנני בזאנט.
אנני בזאנט הייתה הנשיאה השנייה של האגודה התאוסופית העולמית. בשנת 1907, מעט לפני מותו, קולונל אולקוט הוחלף בתפקידו כנשיא האגודה התאוסופית בידי אנני בזאנט, פעילה ציבורית מפורסמת למען זכויות האדם. עורך לונדוני שלח לה בזמנו את העותקים הראשונים של "התורה הסודית" שכתבה הלנה בלבצקי, כדי שתכתוב עליהם ביקורת. שבוע לאחר מכן, מעריצה ומתפעלת, כבר התדפקה על דלתה של בלבצקי. אנני בזאנט אמנם לא החשיבה את עצמה ראויה לתפקיד נשיאת האגודה, אבל נבחרה בידי המאסטרים, ובתפקיד זה שימשה עד מותה בשנת 1933. אם כי נולדה באנגליה, אהבה אנני בזאנט את הודו מן הרגע בו הגיעה להודו בשנת 1893 ועד מותה. בשנים אלו, עמלה אנני רבות לקידומה של הודו בכל התחומים: הכלכלי, החברתי, הדתי והפוליטי. לאות הערכה הוציא השרות הבולאי בהודו בול לזכרה.
בשנת 1923 קיימה האגודה כנס עולמי בווינה בה השתתפו כ-1200 צירים מכ-25 מדינות. בתחילת 1926 התפרסם בעיתונות העולמית שבכנס עולמי של האגודה שהתקיים בצ'נאי, הכריזה אנני בזאנט על צעיר הודי בשם קרישנמורטי כמשיח. אנשים מהאגודה הכחישו טענה זאת, וטענו שהצעיר רק הוגדר כמי שראוי להיות משיח. קרישנמורטי הסתובב בעולם והרצה על המסר של התיאוסופים.
תאוסופיה ביהדות ובישראל.
בעיראק.