המאמנים במשחק היו קיי סי ג'ונס מבוסטון סלטיקס ופט ריילי מלוס אנג'לס לייקרס. חמישיית המזרח כללה את מייקל ג'ורדן, דומיניק וילקינס, ג'וליוס אירווינג, לארי בירד ומוזס מלון, וחמישיית המערב כללה את מג'יק ג'ונסון, אלווין רוברטסון, ג'יימס וורת'י, טום צ'יימברס והאקים אולאג'ואן. במשחק עצמו ניצחה קבוצת המערב בתוצאה 154-149. בתואר ה-MVP של משחק האולסטאר זכה צ'יימברס לאחר שקלע 34 נקודות במשחק.
פלייאוף 1987.
סגל האלופה, לוס אנג'לס לייקרס: מג'יק ג'ונסון, ג'יימס וורת'י, כרים עבדול-ג'באר, ביירון סקוט, מייקל קופר, איי. סי. גרין, מייקל תומפסון, קורט רמביס, בילי תומפסון, וס מת'יוז, אדריאן בראנץ' ומייק סמרק.מאמן ראשי: פט ריילי.
UC Browser
UC Browser הוא דפדפן למכשירים ניידים בפיתוח חברת האינטרנט הסינית "UCWeb". הוא יצא לראשונה כאפליקציה, בשנת 2004, בשם "J2me-only".
הדפדפן חוצה-פלטפורמות, כולל תמיכה ב: Android, iOS, Windows Phone, Symbian, Java ME ו BlackBerry.
בשנת 2010, UC Browser הוציא את האפליקציה הראשונה שלו ל iOS ב"Apple App Store".
חלק מהתכונות העיקריות בדפדפן זה הן פקדי המחווה שבהם אפשר להשתמש כדי לבצע פעולות שונות, היכולת להחליף כרטיסיות במהירות ויכולת החיפוש באמצעות פקודות קוליות. מלבד זאת, דפדפן UC מציע מצב לילה לגלישה גם בלי הרבה אור ומבלי להתאמץ. מלבד כל אלה, ישנה השלמה מיוחדת לפייסבוק המאפשרת להסתובב ברשת החברתית הפופולרית בצורה מהירה וקלה. תכונה מעניינת נוספת הכלולה בדפדפן UC היא מצב הגלישה בסתר. הודות למצב גלישה זה, הדומה לפונקציית הגלישה בסתר של דפדפן כרום, ניתן לגלוש באינטרנט מבלי להשאיר שום עקבות.
צמיחה ונתח שוק.
עם קצב צמיחה מהיר במיוחד בשנים האחרונות, בפרט בסין ובהודו, הוא עבר במרץ 2014 את רף 500 מיליון משתמשים.
בספטמבר 2015 נמדד כי נתח השוק העולמי שלו הוא 16.82% ואילו בהודו באותו חודש עבר את סף 50% (כלומר נתח השוק שלו היה גבוה מכל שאר המתחרים יחדיו).
אורה שורצולד
אורה (רוֹדְרִיג) שְוַרְצְוַלְד (נולדה ב-28 במאי 1944 בתל אביב) היא בלשנית ישראלית, מומחית בעברית ובלאדינו, פרופסור אמריטה באוניברסיטת בר-אילן, חברת האקדמיה ללשון העברית וחברה לענייני הספרדית-היהודית באקדמיה הממלכתית הספרדית (RAE). נשיאת האקדמיה הישראלית ללאדינו.
כיהנה כנשיאת החוג הישראלי לבלשנות על שם חיים רוזן (תשס"א–תשס"ז), כנשיאת האגודה הישראלית לחקר שפה וחברה (תשס"ד–תשס"ז), וכיושבת ראש ועדת המקצוע ללשון העברית במשרד החינוך (תשס"א–תשע"ג).
קורות חיים.
אורה (רודריג) שורצולד נולדה ב-28 במאי 1944 בתל אביב. אביה, נסים רודריג, היה סוכן ביטוח, ואמה, אסתר מלמד, הייתה עקרת בית. בילדותה למדה ספרדית-יהודית מפי סבה וסבתה, שעלו מטורקיה והתגוררו עם משפחתה שנים אחדות.
שורצולד למדה בתיכון לוינסקי בתל אביב. היא סיימה תואר ראשון בפסיכולוגיה ובלשון עברית במסגרת העתודה האקדמית ואחר כך תואר שני בלשון עברית באוניברסיטת בר-אילן. בין מוריה היו מנחם צבי קדרי, גד בן-עמי צרפתי, אהרן דותן, וחיים רוזן. היא כתבה את עבודת המוסמך בנושא "הגזרות העלולות במשנה על פי כתב יד לו בהשוואה למקרא ולארמית הארצישראלית" בהדרכת גדעון הנמן.
במקביל ללימודיה לתואר השני בבר-אילן למדה גם בחוג ללשון העברית באוניברסיטה העברית בירושלים אצל זאב בן-חיים, יחזקאל קוטשר, חיים רבין ושלמה מורג. את עבודת הדוקטור כתבה במחלקה לבלשנות באוניברסיטת טקסס באוסטין בנושא "Lexical representations, phonological processes and morphological patterns in Hebrew" בהדרכת רוברט ד' קינג (תשל"ג).
לאחר סיום הדוקטורט שבה ארצה והצטרפה לסגל המחלקה ללשון העברית וללשונות השמיות באוניברסיטת בר-אילן. שורצולד לימדה קורסים בנושאים מגוונים, כגון תורת ההגה והצורות, העברית החדשה, כתיבה אקדמית, לשון ספרות הילדים, בלשנות חברתית (סוציו-לינגוויסטיקה) ומגע בין העברית לספרדית-יהודית. בשנת תשמ"ג נתמנתה לפרופסור חברה ובשנת תשנ"ג – לפרופסור מן המניין. היא כיהנה בראשות המחלקה בשנים תשסו–תשס"ז ותשס"ט–תש"ע. הייתה חברה בוועדה המרכזת, בוועדת המשמעת, בוועדת המינויים, בוועדת הוצאת הספרים ובוועדה לתלמידי מחקר.
שורצולד לימדה גם במכללת תלפיות והייתה ראש המחלקה למדעי הרוח, ראש ועדת ההוראה, ראש ועדת המחקר וחברה בהנהלה האקדמית של המכללה.
בשנת תשס"ה נבחרה לחברה יועצת באקדמיה ללשון העברית, ובשנת תשע"א הפכה לחברה מלאה. משנת תשע"א היא יושבת ראש הוועדה למונחי הבלשנות.
הייתה מרצה-אורחת באוניברסיטת קליפורניה בלוס אנג'לס, באוניברסיטת יורק בטורונטו ובאוניברסיטת אמורי באטלנטה וכן חוקרת-אורחת באוניברסיטת אוקספורד ובאוניברסיטת הרווארד.
שורצולד היא כלת פרס לנדאו למדעים ולמחקר של מפעל הפיס לשנת 2015, בתחום חקר הלאדינו.
בשנת תשע"ג פרשה לגמלאות. היא מלמדת קורסים אחדים באוניברסיטת בר-אילן גם לאחר פרישתה.
אורה שורצולד העמידה תלמידים רבים בתחום הלשון העברית, בתחום המגע בין העברית לספרדית-יהודית, בבלשנות החברתית ובחקר התרגום. עם תלמידיה נמנים פרופ' מלכה מוצ'ניק, פרופ' רחל שיף-רוט, ד"ר חגית אביעוז, ד"ר איילת יפת, ד"ר אלונה כהן, ד"ר תמי יאיר, ד"ר אורית אור, ד"ר רקפת דילמון, ד"ר ניבי גומל, ד"ר דליה כהן-גרוס, ד"ר דרור בן-אריה, ד"ר אפרת שטיין, ד"ר צפורה שפירא, ד"ר עליזה לזרסון, ד"ר רחל ליברמן וד"ר רוביק רוזנטל.
היא נשואה ליוסף שורצולד, חוקר פסיכולוגיה חברתית-ארגונית, גם הוא פרופסור אמריטוס באוניברסיטת בר-אילן. לזוג בן ובת, ונכדים.
מחקריה בעברית.
אורה שורצולד היא מחלוצי התיאור הסינכרוני של דקדוק העברית בת זמננו. המורפולוגיה, הפונולוגיה, תצורת המילים ויחסי הגומלין בין המערכות האלה הם התחומים המרכזיים ביותר של מחקריה. שורצולד הגדירה את ההבחנה בין גזירה לנטייה, עמדה על התניות בבחירת צורת הנקבה וצורת הריבוי, על מעמדן של צורות ספציפיות, כגון הסיומת הזוגית ־ַיִים, סיומת ־וּת ומקור מוחלט בדקדוק ובמילון של העברית המודרנית, על משמעות הבניינים ועל זיקה בין ייחוד הצורה לייחוד המשמעות, כגון של בניין נפעל. היא תיארה את חוקי ההטעמה ואת חוקי צרורות העיצורים בלשון המדוברת. שורצולד ייחדה מחקר נרחב לחוקי בגדכפ"ת בעברית, בייחוד במערכת הפועל, בהיבט מורפו-פונולוגי וגם בהיבט בלשני-חברתי. היא עסקה בשאלת מעמדו של השורש בעברית בהיבטים מגוונים, ועמדה על מקום מבנה ההברה העברית כמזהה את היותה של המילה עברית.
אורה שורצולד נדרשה לכמה סוגיות תחביר: הגדרת הנשוא המורחב, התניות ליצירת משפט הייחוד, המשפט החסר והמשפט הסתמי, השמטת ב' היחס בביטויי זמן כמו "שנה שעברה" במקום "בשנה שעברה" ועוד.
שורצולד חקרה את הרכב אוצר המילים בעברית בת ימינו: את שיעורן של מילים מן הרבדים הקדומים, בעיקר מן המקרא, את משקל ההשפעה הזרה, את הקריטריונים הדקדוקיים לזיהוי היסודות השאולים ואת הדמיון בין המילים הזרות למילים לא משולבות כגון ראשי תיבות, שמות פרטיים, מילות משחק ומילות סלנג.
שורצולד דנה בסוגיות מגוונות של הבלשנות החברתית (סוציו-לינגוויסטיקה). היא כתבה סקירה רחבה על גוני הלשון המצויים בעברית בת זמננו על פי מוצאם של הדוברים, מעמדם החברתי, מינם, עיסוקיהם, דתם ורמת דתיותם ועל פי נסיבות השימוש בלשון.
אחדים ממחקריה נתייחדו ללשון ספרות הילדים, בפרט של עודד בורלא. בעקבות ניסיונה בהוראה ובהכוונת תוכניות הלימודים בלשון פרסמה שורצולד מאמרים על הנורמטיביות, על מדיניות הלשון ועל דרכי הוראת הדקדוק, הכתיב ואוצר המילים. היא כתבה גם סקירות על מצב המחקר בעברית החדשה לענפיו.
מחקריה בלאדינו.
עיקר עיסוקה של אורה שורצולד בספרדית-יהודית מתמקד בטקסטים ליטורגיים ורבניים.
בשנות השמונים, בדקה 48 מהדורות ונוסחים של תרגומי לאדינו לפרקי אבות שהתפרסמו מן המאה השש עשרה עד המאה העשרים באיטליה, בהולנד, בלונדון וברחבי האימפריה העות'מאנית באותיות עבריות ולטיניות, ועמדה על ההבדלים בין המהדורות. היא מצאה שיש הבדלים בין המהדורות לפי אוכלוסיית המשתמשים, המקום והזמן.
בהמשך חקרה שורצולד את תרגומי לאדינו להגדה של פסח ב-19 מהדורות שנכתבו באותיות עבריות. אחד הממצאים היה שתרגומי ההגדות מאיטליה דומים לתרגומי האימפריה העות'מאנית יותר מן התרגומים לפרקי אבות. לפי מסקנתה, מסורת הקריאה של ההגדה בחיק המשפחה שימרה את המסורת העתיקה יותר מאשר טקסט פרקי אבות שהיה למדני ונלמד בחברת גברים בלבד.
במחקריה על תרגומי הלאדינו לתנ"ך הוכיחה שורצולד שתרגומים אלו אינם ממשיכיהם של תרגומים ספרדיים בימי הביניים אלא ממשיכי מסורת תרגום מילולית בעל פה שהחלה בימי הביניים בקרב היהודים, ואילו כל אחד מתרגומי התנ"ך הספרדיים נעשה באופן עצמאי, גם אם מחבריהם היו יהודים.
במאמרים אחדים בדקה שורצולד את תכונותיהם המיוחדות של הכתבים הרבניים כגון ילקוט מעם לועז, תרגום "שולחן הפנים" (עיבוד ללאדינו של שולחן ערוך), תרגום חובת הלבבות וספרי מוסר, פרשנות והלכה אחרים.
אורה שורצולד עסקה גם בסידורי נשים בלאדינו, בפרט בסידור מסלוניקי מן המאה השש-עשרה מאת הרב מאיר באן בנשת מסלוניקי. שורצולד העתיקה את הסידור, תעתקה אותו לאותיות לטיניות, תרגמה אותו לעברית והקדימה לו תיאור מדעי, ואלדינה קינטנה הוסיפה מאמר על מאפייני הלשון של הסידור. הספר יצא לאור בהוצאת מכון בן-צבי.