עקירת קומפלקסים יכולה לשמש להכנת [[:en:Molecular logic gate|שערים לוגיים מולקולאריים]] המסוגלים לבצע חישוב מורכב. שלא כמו במחשבים אלקטרוניים מסורתיים, המשתמשים בכניסות ויציאות של [[זרם חשמלי]], מחשבים מולקולאריים משתמשים בריכוזים של חומרים כימיים ספציפיים כאותות. במקרה של מעגלי עקירת חומצות גרעין, האות הוא נוכחותם של גדילי חומצות גרעין שנצרכו או שוחררו על ידי אירועי קישור או חוסר קישור לגדילים אחרים. בגישה זו נעשה שימוש כדי ליצור [[שער לוגי|שערים לוגיים]] כגון שערי AND, OR ו־NOT. לאחרונה, הוכח שע"י מעגל ארבע סיביות ניתן לחשב את [[שורש ריבועי|השורש הריבועי]] של מספרים שלמים בטווח 0–15, באמצעות מערכת שערים המכילה 130 גדילי DNA.
שימוש נוסף של קסקדות עקירת גדילים הוא בהרכבת מבנים באופן דינמי. אלה משתמשים במבנה [[:en:Stem-loop|stem-loop]] של המגיבים, כך שכאשר נקשר גדיל קלט, הרצף החדש שנחשף מאפשר להוסיף stem-loops חדשים לקומפלקס שהולך וגדל. בגישה זו נעשה שימוש כדי ליצור מבנים פשוטים כגון צמתים בעלי 3–4 זרועות ו[[דנדרימר|דנדימרים]].
יישומים.
ננוטכנולוגיית DNA היא אחת הדרכים היחידות ליצירת מבנים מורכבים ובעלי מטרה, בעלי שליטה מדויקת בקנה מידה ננומטרי. בשנים האחרונות מתחילים לראות בתחום זה יישומים לפתרון בעיות ב[[:en:Basic science|מדע בסיסי]] ב[[ביולוגיה מבנית]] ו[[ביופיזיקה]]. יישום אחד כזה, המוקדם ביותר בתחום, הוא ב[[קריסטלוגרפיה]], שבה מולקולות שקשה לגבש בנפרד יכולות להיות מסודרות בסריג תלת ממדי של חומצות גרעין, ובכך מאפשר את הצגת המבנה שלהם. יישום אחר הוא שימוש במקלות של DNA אוריגמי כדי להחליף [[גביש נוזלי|גבישים נוזליים]] בניסויים מסוג [[:en:Residual dipolar coupling|residual dipolar coupling]] ב-[[:en:Nuclear magnetic resonance spectroscopy of proteins|NMR חלבוני]]. הליכוני DNA שימשו כקווי ייצור בקנה מידה ננומטרי כדי להזיז ננו חלקיקים ולשם [[סינתזה (כימיה)|סינתזה]] כימית ישירה. יתר על כן, מבני ה-DNA אוריגמי סייעו למחקרים ביופיזיקליים של פונקציית [[אנזים]] ו[[קיפול חלבונים]].
ננוטכנולוגיית DNA מתקדמת לכיוון יישומים פוטנציאליים בעולם האמיתי. היכולת של מערכי חומצות גרעין לסדר מולקולות אחרות מצביע על יישומים אפשריים שלה בתחום האלקטרוניקה בקנה מידה מולקולרי. הרכבת מבנה חומצות גרעין יכול לשמש כתבנית הרכבה של כמה אלמנטים אלקטרוניים מולקולריים כמו ננוחוטים, המספקים שיטה לבקרה בקנה מידה ננומטרי של המיקום והאדריכלות הכוללת של מכשיר אנלוגי ל[[:en:Breadboard|breadboard]] מולקולרי. ננוטכנולוגיית DNA הושוותה לרעיון של [[:en:Programmable matter|חומר הניתן לתכנות]] בגלל הוספת יכולת החישוב לתכונות החומר שלו.
ישנם יישומים פוטנציאליים עבור ננוטכנולוגיית DNA בננורפואה, על ידי שימוש ביכולתה לבצע חישוב במצב של [[:en:Biocompatibility|תאימות ביולוגית]] וכך ליצור "תרופות חכמות" עבור תהליכי [[שיגור תרופות]] ממוקד. מערכת אחת כזו משתמשת בקופסת DNA חלולה המכילה חלבונים שגורמים ל[[אפופטוזה]], או מוות של תאים. קופסית זו תפתח כאשר תהיה בקרבת [[:en:Cancer cell|תא סרטני]] ותרוקן את החלבון הקטלני. יש עניין נוסף ליישם את המבנים המלאכותיים האלו בתאים חיים מהונדסים של חיידקים.
הערות שוליים.
[[קטגוריה:ננוטכנולוגיה]]
[[קטגוריה:DNA]]
[[קטגוריה:חומצות גרעין]]
פיונה מיי
פיונה מרסיה מיי יאפיקינו (באיטלקית: Fiona Marcia May Iapichino; נולדה ב-12 בדצמבר 1969) היא אתלטית ילידת אנגליה שייצגה את איטליה. היא פעמיים אלופת עולם (גטבורג 1995 ואדמונטון 2001) ופעמיים ברציפות סגנית אלופה אולימפית (אטלנטה 1996 וסידני 2000) בקפיצה לרוחק.
חייה.
מיי נולדה בסלאף שבמחוז ברקשייר, אנגליה להורים ג'מייקנים. בשנת 1994 קיבלה אזרחות איטלקית לאחר שנישאה לג'יאני יאפיקינו, מאמן קפיצה במוט איטלקי והחלה לייצג את איטליה בתחרויות הבינלאומיות (אז היא ייצגה את בריטניה ואנגליה). בתם היא הקופצת לרוחק לאריסה יאפיקינו.
אלופת העולם לנוער.
באליפות העולם לנוער שנערכה בסדברי (כיום גרייטר סדברי), קנדה, בשנת 1988 זכתה מיי במדליית זהב בקפיצה לרוחק בתוצאה של 6.88 מטר.
באולימפיאדת סיאול (1988) סיימה מיי במקום שישי בקפיצה לרוחק בתוצאה של 6.62 מטר, בשלב המוקדמות היא קבעה תוצאה של 6.66 מטר.
במשחקי חבר העמים הבריטי שנערכו באוקלנד, ניו זילנד בסוף ינואר 1990 זכתה מיי במדליית ארד בקפיצה לרוחק בתוצאה של 6.55 מטר ובאליפות אירופה באתלטיקה שנערכה בספליט, לשעבר יוגוסלביה בסוף אוגוסט אותה שנה היא סיימה במקום שביעי בתוצאה של 6.77 מטר.
באליפות העולם באתלטיקה שנערכה בטוקיו, יפן בשנת 1991 סיימה מיי במקום 19 בקפיצה לרוחק בתוצאה של 6.54 מטר.
באולימפיאדת ברצלונה (1992) פסלה מיי את קפיצתה הראשונה בשלב המוקדמות ובשל פציעה לא המשיכה את התחרות.
באליפות העולם באתלטיקה שנערכה בשטוטגרט, גרמניה בשנת 1993 סיימה מיי במקום 14 בקפיצה לרוחק בתוצאה של 6.42 מטר.
באליפות אירופה באתלטיקה שנערכה בהלסינקי, פינלנד בשנת 1994 זכתה מיי במדליית ארד בקפיצה לרוחק בתוצאה של 6.90 מטר.
אלופת עולם.
באליפות העולם באתלטיקה שנערכה בגטבורג, שוודיה בשנת 1995 זכתה מיי במדליית זהב בקפיצה לרוחק בתוצאתה של 6.98 מטר, לפני ניורקה מונטלבו מקובה (6.86 מטר) ואירינה מושאילובה מרוסיה (6.83 מטר).
מדליית כסף אולימפית.
באולימפיאדת אטלנטה (1996) זכתה מיי במדליית כסף בקפיצה לרוחק בתוצאה של 7.02 מטר, אחרי צ'יומה אג'ונווה מניגריה (7.12 מטר) ולפני ג'קי ג'וינר קרסי מארצות הברית (7.00 מטר).
באליפות העולם באתלטיקה שנערכה באתונה, יוון בשנת 1997 זכתה מיי במדליית ארד בקפיצה לרוחק בתוצאתה של 6.91 מטר, אחרי לודמילה גלקינה מרוסיה (7.05 מטר) וניקי קסנתו מיוון (6.94 מטר) ולא הצליחה להגן על תוארה.
בתחרות שנערכה בסנקט פטרבורג, רוסיה ביוני 1998 קבעה מיי בקפיצה משולשת שיא אישי חדש של 14.65 מטר, תוצאה שדירגה אותה בסוף השנה במקום החמישי בעולם. באליפות אירופה באתלטיקה שנערכה בבודפשט, הונגריה באוגוסט אותה שנה היא זכתה במדליית כסף בקפיצה לרוחק בשיא לאומי חדש של 7.11 מטר, אחרי הייקה דרקסלר מגרמניה (7.16 מטר) ולפני לודמילה גלקינה (7.06 מטר).
באליפות העולם באתלטיקה שנערכה בסביליה, ספרד בשנת 1999 זכתה מיי במדליית כסף בקפיצה לרוחק בתוצאתה של 6.94 מטר, אחרי ניורקה מונטלבו שייצגה את ספרד (7.06 מטר) ולפני מריון ג'ונס מארצות הברית (6.83 מטר). יומיים לפני כן בשלב המוקדמות היא קבעה תוצאה של 7.04 מטר.
באולימפיאדת סידני (2000) זכתה מיי בפעם השנייה במדליית כסף בקפיצה לרוחק בתוצאה של 6.92 מטר, אחרי הייקה דרקסלר (6.99 מטר) ולפני טטיאנה קוטובה מרוסיה (6.83 מטר).
באליפות העולם באתלטיקה שנערכה באדמונטון, קנדה בשנת 2001 זכתה מיי בפעם השנייה במדליית זהב בקפיצה לרוחק בתוצאה של 7.02 מטר, לפני טטיאנה קוטובה (7.01 מטר) ואלופת העולם היוצאת ניורקה מונטלבו (6.88 מטר).
באליפות העולם באתלטיקה שנערכה בפריז, צרפת בשנת 2003 סיימה מיי במקום תשיעי בקפיצה לרוחק בתוצאה של 6.46 מטר ולא הצליחה להגן על תוארה. בשלב המוקדמות היא קבעה תוצאה של 6.57 מטר, באולימפיאדת אתונה (2004) היא סיימה במקום 27 בתוצאה של 6.38 מטר ובאליפות העולם באתלטיקה שנערכה בהלסינקי בשנת 2005 היא סיימה מיי במקום 15 בתוצאה של 6.51 מטר.
אורמה (שפה)
אוֹרְמָה היא שפה המדוברת בפיהם של בני אורמה בקניה שקרובה לשפת אורומו.
לשפה קיימים מספר ניבים: מוּנִיוֹ (קוֹרוֹקוֹרוֹ), מוּנִיוֹ יַאיַא בו דוברים שבטי מוניויאיא מנהר טנה, וַאַטַה (סַאניֵה), אוֹרְמַה.
שאר שפות המשפחה נפוצות באתיופיה.
שלמה פילבר
שלמה (מומו) פילבר (נולד ב־21 במאי 1963) הוא עורך דין ישראלי, מנכ"ל מועצת יש"ע בין השנים 1999–2001 ומנכ"ל משרד התקשורת בשנים 2015–2018. לאחר שנעצר במסגרת חקירת "תיק 4000" הושעה מתפקידו באוגוסט 2017 ובהמשך חתם על הסכם עד מדינה. החל ממרץ 2019 הוא הבעלים של חברת האסטרטגיה והמחקרים "דיירקט פולס".
ביוגרפיה.
פילבר, בנו של הרב יעקב פילבר, הוא בוגר ישיבות שבות ישראל באפרת ומרכז הרב. שירת בחטיבת הצנחנים והשתתף בקרבות כיבוש מערב ביירות במלחמת שלום הגליל ביולי 1982. בעל תואר ראשון במשפטים מאוניברסיטת בר-אילן (1997) ותואר שני במנהל עסקים מהקריה האקדמית אונו (2006). הוא נשוי בשנית ומתגורר בפתח תקווה.
בשנות ה-80 התגורר בהתנחלות פסגות ושימש כמזכיר היישוב. אחר כך עבד במועצה אזורית מטה בנימין, שימש כסגן גזבר, מנהל חטיבת הבינוי והפיתוח ומנכ"ל חברת בתי מטה בנימין.
בדצמבר 1995, פרסם בביטאון "נקודה", תאוריית קשר על רצח רבין, תחת הכותרת "כדורי סרק". על פי תאוריה זו, הדיח השב"כ באמצעות אבישי רביב את יגאל עמיר לבצע את הרצח, והיה אמור לציידו בלא ידיעתו בכדורי סרק. לטענת פילבר, את המאמר כתב אורי אליצור, שביקש מפילבר לחתום על המאמר במקומו.
בשנים 1996–1998 היה סגן יושב ראש מועצת יש"ע. בשנים 1999–2001 היה מנכ"ל מועצת יש"ע. כמנכ"ל, הוביל מאבק ציבורי ליצירת סימפתיה כלפי ציבור המתנחלים. בעצרות שאורגנו באותה תקופה הופיעו נשים וילדים מן השורה שהציגו את פניה של ההתנחלות. במקביל, הוא תמך במדיניות של חסימת כבישים של תושבים פלסטינים בעקבות פיגועי טרור שביצעו הפלסטינים.
בשנים 2001–2003 שימש ראש המטה של בנימין נתניהו, בעת שאריאל שרון היה ראש ממשלת ישראל. פילבר ליווה את נתניהו בהרצאותיו בעולם, כמו גם בהכנת הקאמבק הפוליטי שלו.