גדוד כיבוי האש הוקם בראשותה של ועדה מארגנת שעל חבריה נמנו בין היתר אבא כהן, קצין כיבוי ברוסיה בטרם עלייתו לארץ, הקבלן שמואל נתן וילסון, חבר גדוד מכבי אש בטרם עלייתו לארץ ומפקד משטרת תל אביב, חיים אלפרין. בתחילת דרכו גויסו לגדוד 73 מתנדבים ונרכש ציוד חיוני על ידי העירייה. העירייה אף הקצתה לטובת הגדוד צריף קטן בשדרות רוטשילד. בשנת 1928 קיבל הגדוד מן העירייה מגרש הצמוד למגדל המים לצורך אימונים, וכן חדר מתחת למגדל המים.
הגדוד התבסס בשנותיו הראשונות על מתנדבים, ופעל באמצעות מימון מצומצם מאוד. נעשו ניסיונות לגייס כספים באמצעות יום סרט, נשפים והצגות קולנוע שהכנסותיהם הועברו לגדוד, והעירייה אף הטילה מס עינוגים על הצגות תיאטרון וקולנוע לטובת פעילות כיבוי האש. העירייה העבירה לרשות הגדוד רכב עליו הורכבה משאבת מים, וזה שימש לכיבוי שריפות ברחבי העיר.
ב-26 באוגוסט 1928, חל המפנה העיקרי במצבו של גדוד כיבוי האש, כאשר הגדוד קיבל הכרה רשמית מהממשלה. בעקבות ההכרה, החליטה העירייה להקציב 100 לא"י לפעילות הגדוד, אם כי התמיכה בפועל קוצצה בחצי ואף זו לא הועברה לגדוד, אלא שימשה כתשלום לעירייה עבור הרכב שהותאם לכיבוי אש.
בשנת 1930 רכש גדוד מכבי האש רכב כיבוי מחברת "אינטרנציונל", ובגרמניה נרכש התקן סירנה שהותקן על מבנה מגדל המים ושימש להזעקת כוחות הכיבוי בעת קבלת הודעה על שרפה. ב-1935 הוזמנה כבאית משוכללת מלונדון וזו זכתה לכינוי "מאירה", על שמו של מאיר דיזנגוף. בשנת 1942, בשל מכת שריפות והפצצת חיל האוויר האיטלקי על תל אביב, עלה חשש מפגיעה בציוד כיבוי האש, והוקמה תחנת כיבוי אש חדשה ברחוב בזל. בשנת 1948 קיבל הגדוד בתרומה כבאית מעיריית ניו יורק, וזו כונתה "האמריקאית" ושימשה את מכבי האש של תל אביב עד ראשית שנות השישים. כיום מוצבת הכבאית בתצוגה במוזיאון ארץ ישראל.
אירועים בולטים.
שריפת בית צים.
בית צים הוא בניין משרדים שעמד בפינת שדרות רוטשילד ורחוב נחלת בנימין עד ל-4 בפברואר 1966, אז נשרף כליל. שריפת הבניין, שנמנית עם השריפות הגדולות בתולדות המדינה, נגרמה ככל הנראה מהתחממות משנק הניאון של הבניין, והביאה למותו של אדם שנפל מהקומה השנייה ולפציעתם של 67 אחרים.
שריפת בית מרכזים.
ב-24 ביוני 2003, פרצה שריפת ענק בבית מרכזים ששימש לעסקים ולתעשייה זעירה וניצב בקיבוץ גלויות בדרום העיר. השרפה, שפרצה במפעל צמיגים שפעל בבניין ללא אישור תקף, כובתה רק כעבור מספר ימים, בשל חשש הכבאים מקריסת המבנה והילכדות. כתוצאה מן השרפה נפצעו שני כבאים ואזרח אחד וכן קרסו מספר אגפים במבנה.
תחנות.
המחלקה לכיבוי אש בתל אביב פועלת בחמש תחנות הממוקמות בעיר - תחנה ראשית וארבע תחנות משנה.
טוגולזי
ניגרי
נוואנקו קאנו
ציפור גן עדן (פרח)
ציפור גן עדן, או סטרליציית המלכה (שם מדעי: "Strelitzia reginae"), היא פרח נוי הנפוץ בגינות נוי. הוא גדל בטבע בדרום אפריקה. הפרחים שלו נחשבים להדורים במיוחד.
הפרח גדל על שיח. מבנה הפרח נותן לו את שמו, עקב מראהו המזכיר ציפור. הגבעול עבה וארוך, ומגיע עד לגובה של מטר. בראש הגבעול מצוי עלה הגביע הרחב המחזיק את הפרח. העלה נראה כמו "בטן" של ציפור. מהגבעול יוצאים עלים, הדומים לעלי שיח הבננה. כמו במרבית השייכים למחלקת החד-פסיגיים, הפרחים באים לרוב בכפולות של שלושה עלי כותרת, שלושה אבקנים וכדומה. במקרה של ציפור גן העדן: שלושה עלי גביע הם בצבע כתום ושלושה עלי כותרת בצבע כחול נוטה לארגמן - שילוב המעניק לו את מראהו המיוחד. שני עלי כותרת כחולים מחוברים ויוצרים צורה של מניפה.
השורש זקוק לאדמה בעלת ניקוז טוב ורוויה מים.
הצמח זקוק לאור שמש מלא על מנת שייצאו ממנו פרחים מלאים. הצמח גדל בכל רחבי הארץ, למעט מקומות בהם יש קרה, כמו בעמקים הפנימיים.
אזורי גידול טבעי בעולם.
אזורי גידול טבעי של השיח הם בקצה הדרומי של דרום אפריקה, במזרח אזור כף התקווה הטובה, היכן שתנאי האקלים מתאימים לו: גשום לאורך כל השנה ואקלים חמים-נוח, וכן באי מדגסקר ובאמריקה הדרומית, בשפך נהר האמזונאס. דרום אפריקה היא גם המקור לפקעות, מהן מגדלים שיחים במשתלות תחת בקרה מתמדת של טמפרטורה ותאורה.
מכירותיו בארצות הברית נאמדות במיליון זרים. הפרח נפוץ ברחבי העיר לוס אנג'לס עד שהפך לסימן היכר של העיר.
סטרליציית ניקולאי.
בארץ מגדלים לגינות נוי גם סטרליציית ניקולאי השייכת גם היא לסוג סטרליצייה ומכונה גם ציפור גן עדן הלבנה הגדולה, ציפור גן עדן בננה, סטרליצייה ענקית ועוד. זה שיח המתנשא לגובה שישה מטרים עם גזע עבה ועלים רחבים המזכירים את עלי הבננה. הפרחים דומים בצורתם לפרחי ציפור גן עדן אבל הם ענקיים. רוב הפרחים בתפרחת בצבע לבן ומיעוטם בצבע כחול.
משה גולדברג
בית מדרש גבוה להלכה בהתיישבות החקלאית
בית מדרש גבוה להלכה בהתיישבות החקלאית / בית המדרש להלכה בהתיישבות - אמונת אי"ש, הוא מכון מחקר תורני-מדעי בתחום מצוות התלויות בארץ. בית המדרש ממוקם בשכונת הר נוף בירושלים.
המכון נוסד בשנת 1980 על ידי הרב קלמן כהנא ששימש כרב של קיבוץ חפץ חיים. כיום עומד בראשו הרב יוסף יקותיאל אפרתי, תלמידו של הרב קלמן כהנא ותלמידו המובהק של הרב יוסף שלום אלישיב.
פעילות.
בית המדרש להלכה בהתיישבות שם לו למטרה להעמיק את לימוד המצוות התלויות בארץ בקרב הציבור בישראל ובעולם.
בית המדרש עוסק בפעילות רבה לצורך הטמעת המצוות התלויות בארץ בקרב שכבות הציבור הרחב ועוסק בין היתר ב:
בשנת תשע"ג נחנך מבנה חדש לבית המדרש להלכה והתיישבות, במהלך חנוכת הבית הורה הרב שטיינמן לקרוא את בית המדרש "אמונת אי"ש" על שמו של הרב יוסף שלום אלישיב.
פרסומים.
המכון מוציא לאור פרסומים רבים מסוגים שונים:
חיידקי גראם
Qt (ערכת כלים)
Qt (יוצריה הוגים זאת כמו המילה האנגלית Cute, "קְיוּט"), היא ערכת כלים וסביבת פיתוח לתוכנות חוצות-פלטפורמות, המשמשת בעיקר לפיתוח ממשקי משתמש גרפיים (במקרה זה היא נקראת ערכת widgets), אך משמשת גם לפיתוח תוכנות ללא ממשק גרפי, כגון כלי קונסול ותוכנות לשרתים.
Qt מפותחת על ידי The Qt Company המבוססת כיום בפינלנד, שבמקור נוסדה בנורווגיה ונקראה Trolltech.
Qt משתמשת בקוד ++C בשילוב עם מספר הרחבות לא סטנדרטיות. אליהן נוסף קדם-מעבד (Pre-Processor) היוצר קוד ++C סטנדרטי לפני ההידור. ניתן להשתמש ב-Qt בשפות נוספות; קיימת הרחבה עבור שפת ADA בשם QtAda, הרחבה עבור #C בשם Qyoto/Kimono, הרחבה עבור Java בשם Qt Jambi, והרחבות נוספות ל-Pascal, Perl, PHP, Ruby, פייתון ועוד. Qt רצה על כל הפלטפורמות העיקריות, אינה מוגבלת למערכת הפעלה או חומרה מסוימת ובעלת תמיכה נרחבת בבינאום. מלבד יצירת ממשקי משתמש גרפיים, Qt תומכת ב-SQL, ניתוח XML, ניהול תהליכים, תמיכה ברשתות, ממשק אחיד לניהול קבצים ועוד.
תוכנות ידועות שפותחו בשימוש ב-Qt הן סקייפ, Google Earth, Opera, KDE, ועוד.
מגוון גרסאות.
Qt הופצה על ידי Trolltech בפלטפורמות הבאות:
קיימות ארבע גרסאות זמינות של Qt לכל אחת מהפלטפורמות, ונקראות:
רישוי.
עבור גרסאות הקודמות לגרסה 4.5, Qt זמינה תחת רישיון כפול, GPL גרסה 2 או גרסה 3, עם חריגים מיוחדים, ותמיכה ברישיון מסחרי בכל הפלטפורמות הנתמכות. הרישיון המסחרי מאפשר לתוכנות שנוצרות בעזרת Qt להיות תחת רישיונות קוד פתוח או תוכנה חופשית, כגון LGPL או רישיון אומנותי (Artistic License) או רישיון תוכנה קנייני. עד גרסה 1.45, Qt הופצה תחת רישיון FreeQt, שלא נחשב כרישיון חופשי העונה להגדרות רישיונות חופשיים של קרן התוכנה החופשית. עם שחרור גרסה 2.0 של הערכה, הרישיון שונה להיות Q Public License (שנקרא QPL), רישיון תוכנה חופשי, אך עדיין לא מותאם לרישיון GPL של קרן התוכנה החופשית. חברת Trolltech ו-KDE הגיעו לפשרות שבהן נאמר כי Qt לא תופץ ברישיון מגביל יותר מ-QPL, אפילו אם Trolltech תירכש על ידי חברה אחרת או תפשוט רגל.
ב-3 במרץ 2009, נוקיה הפיצה את גרסה 4.5 של Qt גם תחת רישיוןLGPL.
כל הגרסאות תומכות במגוון רחב של מהדרים, בין היתר במהדר GCC של ++C, ותמיכה ב-Visual Studio של מיקרוסופט.
בנוסף, קיימים תוספים עבור Visual Studio ו-Eclipse, כמו גם עורך קוד ייעודי - QtCreator.
גרסה נוכחית.
ב-28 ביוני 2005, Trolltech הוציאה את גרסה 4 של Qt, ובה הציגה חמש טכנולוגיות חדשות בסביבת העבודה:
גרסה 4.1 של Qt, שיצאה ב-19 בנובמבר 2005, הציגה בין היתר תמיכה מובנית ביצירת PDF ובהצגת קובצי SVG.
גרסה 4.2 של Qt, שיצאה ב-4 באוקטובר 2006, הציגה בין היתר תמיכה בוויסטה, תמיכה טבעית בעיצוב Widgets בעזרת CSS, אובייקט לתמיכה בהצגה יעילה של אובייקטים דו-ממדיים על המסך.
גרסה 4.3 של Qt, שיצאה ב-30 במאי 2007, הציגה בין היתר שיפור בתמיכה בוויסטה, שיפור התמיכה ב-OpenGL, יצירת קובצי SVG.
גרסה 4.4 של Qt, שיצאה ב-6 במאי 2008, הציגה בין היתר שיפור בתמיכה במולטימדיה (בעזרת API של נגן המולטימדיה Phonon), תמיכה מורחבת ב-XML, סביבת עבודה ממוקבלת לשיפור הפיתוח של מערכות מרובות-תהליכים.
גרסה 4.5 של Qt, שיצאה ב-3 במרץ 2009, הציגה תוספות משמעותיות, בין היתר את QtCreator – עורך הקוד של Qt, מנוע גרפי משופר, תמיכה בפורמטים של OpenDocument. כמו כן, הופצה הגרסה תחת רישיון LGPL לראשונה.
היסטוריה.
האוורד נורד ואיריק צ'מב-אנג (המפתחים המקוריים של Qt, והמנכ"ל והנשיא בהתאמה של Trolltech), התחילו לפתח את Qt בשנת 1991, שלוש שנים לפני שהחברה התאחדה עם קוואזר-טכנולוגיות, שינתה את שמה ל-Troll Tech, ולבסוף ל-Trolltech.