עליתו לשלטון של בלבן בישרה על תום שושלתו של אלתותמש, ועל כינון שושלת חדשה שקמה מקרבה של האצולה שעד כה הסתפקה בשלטון מאחורי הקלעים. מעשה זה חרה למקצת מאותם אצילים ובלבן, שגמר אומר שלא להיהפך לכלי בידיהם או ליעד לחתרנותם, החליט לפרק את כוחם שהתבסס במשך זה חמישים שנים, מאז הוקמו על ידי אלתותמש עצמו. הוא רומם את מעמד הסולטאן ומתוך כך נמצא משפיל את מעמדם של שאר האצילים, וכן ייסד מערך מרגלים שהמשיך להיות בשימוש עד ימי עלאא אל-דין אלח'לג'י.
תפיסת השררה של בלבן.
על מנת לרומם את מעמד הסולטאן, איווה בלבן לשחזר את מעמדו של השאה הפרסי כשליט נשגב ואלוהי למחצה. דבר זה היווה את שיאה של המגמה שפשתה בסולטנות מאז ייסודה, והוא "ייבוא" התרבות הפרסית אל תוך הודו ואמנם הייתה חצר הסולטנות בדלהי שטופת תרבות פרסית. אף על פי יש להעריך את הרפורמות של בלבן בתפיסת השלטון: הוא קרא עצמו "ט'ל אללה" (צלו של אללה עלי אדמות") ו"נאאב אללה" (משנים לאללה) והטביע זאת על מקצת מטבעותיו. דבר זה דומה לתואר "ח'ליפת אללה" שניטל על ידי חלק מהח'ליפים וכן למעמד שלו זכו הח'ליפים הפאטמים במערב.
תארים אלו לא היו מס שפתיים בלבד: כל החצר התנהלה על פי ההנחה המגולמת בתארים היומרנים הללו. בנוכחותו של הסולטאן נדמו הכל, ובעיקר נאסרו הצחוק ובדיחות הדעת, שגם הוא עצמו לא הפגין כלפי חוץ (צחוק נתפס גם בקרב חכמי הדת כעניין של קלות הדעת). איש לא דיבר אלא אחרי דברו וברשותו בלבד, והוא עצמו היה נוהג לשמור על שתיקה בפומבי ונושא דברים בפני בני המעמד הגבוה. את האבחנה הזאת ביצע בלבן על רקע שושלתי בעיקרו, ומסופר שהוא לא מינה את אחד ממצביאיו המצוינים כאקטאעדאר (אדון) של מחוז אמהורה רק מפני שבבירור שערך לטובת כך נמצא כי הלה היה בנו של מתאסלם-מקרוב (מולא) מקרב ההינדואים. הוא נהג בקשיחות גם כלפי אצילים בכירים: אחד מהם, ח'יבת ח'אן, שהרג אחד מעבדיו בשכרונו, הולקה 500 מלקות וניתן לאשתו של ההרוג לטובת גאולת דם, ונפדה מגורלו הזה רק במחיר גבוה.
קעקוע הצ'האלע'אן.
מערך המרגלים שהקים היה בן דמותו של הבריד של בית אומיה, ושימש כמערך מרגלים נגד האצולה. העונש של אחד מאדוני הנחלאות בסולטנות שנתפס בקלקלתו היה חמור, וכך היה גם עונשו של אחד המרגלים אם נמנע מלדווח על דבר מה לסולטאן. כאשר התקומם נגדו השליט מלך בקבאק, שליט בידאון, תלה ע'יאת' אל-דין גם את השליט שמרד בו וגם את המרגל בשער העיר. מרגליו הטילו אימה בקרב הבריות, ואיפשרו לו לקיים שלטון חזק ויציב.
כדי לקעקע לחלוטין את כוחה של האצולה הוותיקה, בלבן המשיך והגביר את שיטת האקטאעדירי שנוסדה על ידי אלתותמש: שיטת האקטאע הייתה שיטה מעיין-פאודלית שהייתה מקובלת בזמנו כבר בכל העולם האסלאמי, ולפיה כל אציל או שר צבא זכה להחכיר נחלה שלמה או חבל ארץ לעצמו ולשלוט בו ולהפיק ממנו תועלת כלכלית, תוך העלאת מס עובד לשליט המרכזי. יתרונה של השיטה היה בחלוקה אדמיניסטרטיבית מאורגנת של הממלכה והשכרה של שירותי המצביאים עבור הרווח המופק מאדמותיהם שלהם. חסרונה היה בשידור הממלכה והפיכתה לקונגלומראט של שליטים רבים ובעלי נחלאות.
לכן הונהג כבר בימי אלתותמש "סבב" שבמהלכו הוחלפו הנחלאות בין השרים השונים על מנת למנוע מהם לפתח מוקד כוח עצמו בנחלה זו או אחרת. בלבן המשיך שיטה זו ותגבר את הקצב בה פעלה, ולצד זאת מינה מחאוג'ון - מעין מוכסים שביקרו את התנהלות הקטאע ודאגו כי כל יתרת התבואה והרווחים יופרשו לסלטאן. בכך גדלו הכנסות הסלטאנות והתאפשר לו לבלבן להקים צבא שיעמוד בפני כל האיומים, וכן להפחית את תלות העיר ואת תלותו שלו במחגורת האגררית המצומצמת שמסביב לדלהי עצמה.
אופייה היומרני של שררתו, כמו גם אכזריותו בפני קשי עורף מצד נאמניו, לא סתרו את אדיקותו. הוא התנזר משתית יין, שהייתה מקובלת בחצרות קודמיו, ואסר על מכירתו, גם בקרב חצרו, בעונשים קשים. העלמאא, חכמי הדת, היו מגיעים לחצרו לעיתים קרובות והוא האזין ונטל חלק בדיונים תאולוגיים והאזין לשירה ולקריאה בקוראן, ממנה מסופר כי התרגש עד דמע. בחצרו פרחו מספר אמנים, בהם המשורר אמיר ח'סראו. הוא גם הזמין את המשורר הפרסי אל-סעדי לשורר בחצרו, אך זה היה אז מבוגר מאוד וסירב בנימוס לבקשת הסולטאן.
מערכותיו הצבאיות.
הוא המשיך לבצר את ממלכתו בפני המונגולים על ידי הקמת מוצבים לצד דרכים מרכזיות לעבר דלהי, וכמו כן בנה מחדש את לאהור החשובה ושיקם את הפנג'ב. בין המצודות שהקים היו בלאהור, מולטאן, סאמאנה, דיפלפור ואחרות. מצדים אלו הוכיחו את כושרן לעמוד בפני האיום המונגולי, ולכן בדקן חוזק בימי עלאא אל-דין. כמו כן שימשו כדי למנוע את ניסיונות הביזה שערכו תושבי חבל מיואר בחוצות דלהי, מרי אותו דיכא בלבן באכזריות רבה ובכך איבטח את חוצות העיר והכפרים הסובבים אותה, שעליהן נשענה העיר ובתוך כך חצרו מבחינה כלכלית.
בשנת 1279, בערוב ימיו של בלבן, שבו המונגולים ותקפו במערב, ואילו במזרח התנתק ממנו שליטה הנאמן-מלפנים של בנגאל, טגרל ח'אן. צבאותיו של בלבן ניגפו מפני המונגולים וגם ניסיונם לכבוש מחדש את בנגאל, שהייתה מחוז מרוחק אך חשוב, עלו בתוהו. בלבן הוציא להורג את המצביאים הכושלים ויצא בעצמו ממיטת חוליו והוביל צבא רב ועצום כנגד בנגאל. כה רב היה הרושם שהילך לפני הצבא הגדול והסולטאן העומד בראשו, שהמורד טגרל ח'אן נס על נפשו ובנגאל נפלה בלא קרב. אך בלבן, נדר נדר לרדוף את אויבו עד חורמה, והוא נמצא לימים מתחבא ביערות והוצא להורג. אחר כך הקים שתי שורות של יתדות שהשתרעו לאורך למעלה משבעה מילין, ועליהן התעתד לשפד את כל תומכיו וקרוביו של טגרל ח'אן, דבר שלא יצא לפועל אלא בחלקו בשל עצת מצביאיו. בינתיים, מינה את בנו בוגרא ח'אן לשליט בנגאל והזהירו שלא ימרוד בו.
שלהי ימיו.
בנו הבכור והמוצלח, המיועד לרשתו, מחמד, שהיה שליט מולטאן, מת במערכה נגד המונגולים ב-1285. ידיעה זו מחצה את לבו של הסולטאן הקשיש שהיה אז כבן שמונים, והוא נהג מנהגי אבלות על בנו, ונפטר כעבור שלוש שנים, בגיל מופלג במונחי התקופה. הוא נקבר באחוזת קבר גדולה ליד קברו של בנו, שנקרא לאחר מותו ח'אן שהיד. הקומפלקס עצמו, ההרוס בחלקו כיום, היה הדוגמה הארכיטקטונית הראשונה של שימוש בקשת ובכיפה בהודו האסלאמית, ונמצא במתחם שהוקם על ידי קטב אל-דין איבך, ואשר בו קבורים גם שמס אל-דין אלתותמש ועלאא אל-דין ח'לג'י. האצילים העמידו תחתיו בן לא-יוצלח בשם קאיקאבאד, ובימיו התנתקה מהסולטנות שוב בנגאל, תחת הנהגתו של בנו השני, בוגרא ח'אן. אף על פי כן המשיכה שושלתו להתקיים למשך שני דורות בטרם קמה השושלת הח'לג'ית ותמה שושלת הע'לאם.
ויקינתונים
ויקינתונים (באנגלית: Wikidata) הוא מסד נתונים סמנטי, חופשי, שיתופי ורב-לשוני, השייך לקרן ויקימדיה. ויקינתונים משמש כמאגר נתונים מרכזי לכל המיזמים של קרן ויקימדיה, וניתן לעשות בנתונים שבו שימוש חופשי ברישיון נחלת הכלל.
מהות המיזם.
בדומה למיזם ויקישיתוף שמרכז את קובצי המדיה בהם נעשה שימוש במיזמי קרן ויקימדיה והמופצים ברישיון חופשי, ויקינתונים משמש כמאגר נתונים מרכזי וחופשי. ניתן להשתמש בנתונים בצורות שונות – ניתן להעתיק, לשנות, להפיץ או להציג את הנתונים, אפילו למטרות מסחריות, כל זאת מבלי לבקש רשות. כמו בשאר מיזמי קרן ויקימדיה, הנתונים בוויקינתונים מוכנסים ומתוחזקים על ידי העורכים שמחליטים על הכללים של יצירת תוכן וניהול המידע. עם זאת, גם בוטים יכולים להזין נתונים בוויקינתונים. ויקינתונים אוגר נתונים מובנים ומקושרים, דבר המקל על שימוש חוזר בנתונים, ומאפשר שימוש ועיבוד על ידי מחשבים.
ויקינתונים מהווה מאגר נתונים מרכזי עבור ויקיפדיה בשפות השונות, כמו גם לשאר מיזמי קרן ויקימדיה. ויקינתונים תומך בוויקיפדיה בקישורי שפה, כלומר, ערכים מקבילים בוויקיפדיות בשפות שונות מקושרים ביניהם באמצעות ויקינתונים. בנוסף, פרטי מידע רבים (כגון תאריכי הלידה או נתוני התמ"ג של מדינות) מאוחסנים במאגר וניתן לעשות בהם שימוש בתבניות מידע או בתבניות רגילות המופיעות בוויקיפדיות השונות ובמיזמים נוספים. באופן זה מתאפשר לעדכן נתונים במקביל בכל הערכים במהדורות השונות של ויקיפדיה ובמיזמים אחרים של קרן ויקימדיה או של גופים אחרים, וליצור סינרגיה בין השפות השונות, דבר המקל על התחזוקה של ערכים, מצמצם את עומס העבודה, ומשפר את איכותה, מהימנותה ועדכניותה של ויקיפדיה.
מבנה ויקינתונים.
ויקינתונים פועל על תוכנת Wikibase – מקבץ של תוספים למדיה-ויקי – והוא מסד נתונים גרפי בפורמט RDF.
פריטים.
מסד הנתונים מתמקד בפריטים (Items), שיכולים לייצג כל נושא, מושג, אובייקט או ישות. הפריט הוא ישות מוגדרת שמתוארת באמצעות מכלול נתונים קונקרטיים. לדוגמה, , , או .
לכל פריט מספר מזהה ייחודי מחויב המתחיל באות Q ומכונה QID. התווית (label) של הפריט היא השם המקובל לפריט בשפה מסוימת, וניתן להזין תווית בכל שפה נתונה. בצורה זו ניתן לזהות את הפריט ולהציג מידע בסיסי בעבורו בצורה שאינה מעניקה עדיפות לשפה אחת על פני השנייה.
תוויות של פריטים לא מוכרחות להיות ייחודיות. למשל, , , , ו- הם פריטים המתייחסים לישויות שונות בתכלית: הראשון הוא אדם העוסק בהוראה, השני יחידה פונולוגית, השלישי נהר במרכז אירופה והרביעי עיירה בשוודיה.
בעיקרון, כל פריט מורכב מתווית, תיאור ומספר קביעות (statements).
קביעוֹת.
מידע על פריטים מאורגן בצורה של קביעות. באופן פורמלי, אלה הן הצהרות המורכבות מצמדים של מאפיין (property) וערך (value) אחד, או מאפיין ומספר רב של ערכים. למאפיין יהיה מזהה ייחודי שמתחיל ב-P.