באליפות ישראל שנערכה בבריכת בת גלים שבחיפה בספטמבר 1958 זכתה קרטין במדליית כסף במשחה ל-100 מטר חופשי בתוצאה של 1:17.2 דקות, אחרי שושנה ריבנר מברית מכבים עתיד (1:10.8 דקות) ולפני ירדנה שאל מהפועל גוש זבולון (1:20.8 דקות).
באליפות ישראל שנערכה בבריכת בת גלים באמצע אוקטובר 1959 זכתה קרטין בשתי מדליות, כסף וארד. מדליית כסף, במשחה ל-100 מטר חופשי בתוצאה של 1:15.6 דקות, אחרי גלי להב מהפועל תל עמל (1:11.5 דקות) ולפני רמה קורין מהפועל עמק הירדן (1:19.5 דקות) ומדליית ארד במשחה ל-400 מטר חופשי בתוצאה של 6:48.7 דקות, אחרי גלי להב (5:58.8 דקות) ורמה קורין (6:29.1 דקות).
אלופת ישראל.
באליפות ישראל שנערכה בבריכת בת גלים באוקטובר 1960, זכתה קרטין ב-3 מדליות אישיות, זהב ו-2 כסף. מדליית זהב במשחה ל-100 מטר חופשי בתוצאה של 1:13.8 דקות, לפני חנה מרון מברית מכבים עתיד (1:17.8 דקות) ותלמי מהפועל גוש זבולון (1:18.3 דקות). מדליות כסף, במשחה ל-400 מטר חופשי בתוצאה של 6:08.9 דקות, אחרי חנה מרון (6:06.6 דקות) ולפני נורית שלו מהפועל בית שאן (6:16.2 דקות) ובמשחה ל-100 מטר גב בתוצאה של 1:31.9 דקות, אחרי נוגה הררי מהפועל עמק הירדן (1:26.1 דקות) ולפני הירשפלד מהפועל אפיקים (1:32.4 דקות).
חיים אישיים.
ב-2 בנובמבר 1963 נישאה קרטין ליוסף דינור. לזוג נולדו 3 ילדים שתי בנות ובן. הם התגרשו במרץ 1984.
תומס הקטר (דמות)
קאנטריבול
אקספרסו
גוגוריו
מצר יבגנוב
מצר יבגנוב (ברוסית: Проли́в Евгенова) הוא מצר ים באוקיינוס הקרח הצפוני בין האי בולשביק (Большевик; האי הדרומי ביותר בארכיפלג סברניה זמליה) מצפון-מערב, לבין האי סטרוקדומסקי (остров Старокадомского; אף הוא מאיי סברניה זמליה) מדרום-מזרח. המצר מקשר בין מצר וילקיצקי מדרום לים לאפטב בצפון-מזרח.
רוחבו של המצר הוא כ-30 ק"מ, עומקו המרבי 204 מ' ואורכו – כ-40 ק"מ.
המצר שמכוסה קרח רוב ימות השנה קרוי על שמו של הד"ר ניקולאי איוואנוביץ' יבגנוב (Николай Иванович Евгенов), חוקר האזור הארקטי, הידרוגרף ואוקיינוגרף רוסי וסובייטי נודע.
אורנה בלכמן
אורנה (אירנה) בלכמן, היא שחיינית עבר ישראלית, אלופת ישראל ושיאנית ישראל בשחייה.
ביוגרפיה.
בלכמן התאמנה בקבוצת מכבי חיפה.
אלופת ישראל.
באוקטובר 1961 בשל מחלוקת על השתתפותו באליפות של דייוויד קרצקי, שחיין יהודי אמריקאי, פרשו שחייני הפועל מאליפות ישראל בשחייה. באליפות עצמה זכתה בלכמן בשתי מדליות, זהב וכסף. מדליית זהב, במשחה ל-100 מטר פרפר בתוצאה של 1:32.8 דקות ומדליית כסף, במשחה ל-200 מטר חזה בתוצאה של 3:18.8 דקות, אחרי חברתה לקבוצה תמר זליג (3:18.5 דקות).
באליפות ישראל שנערכה בשנת 1962] זכתה בלכמן ב-3 מדליות, 1 כסף ו-2 ארד. מדליית כסף במשחה ל-200 מטר חזה בתוצאה של 3:22.7 דקות, אחרי חנה מרון מברית מכבים עתיד (3:17.7 דקות) ומדליות ארד, במשחה ל-100 מטר פרפר בתוצאה של 1:30.8 דקות, אחרי נורית שלו מהפועל נוה איתן (1:23.8 דקות) וחנה מרון (1:28.3 דקות) ובמשחה ל-200 מטר מעורב אישי בתוצאה של 3:11.1 דקות, אחרי מרי שנטל טראו מהפועל תל אביב (3:07.5 דקות) וחנה קול מהפועל אפיקים (3:08.4 דקות).
באליפות ישראל בשחייה שנערכה בבריכת בת גלים בחיפה באוקטובר 1963 זכתה בלכמן בשתי מדליות כסף, במשחה ל-100 מטר גב בתוצאה של 1:26.4 דקות, אחרי חנה קול מהפועל אפיקים (1:23.5 דקות) ולפני חברתה לקבוצה טובה ולדמן (1:27.5 דקות) ובמשחה ל-200 מטר מעורב אישי בתוצאה של 3:09.4 דקות, אחרי חנה קול (3:02.1 דקות).
שיאנית ישראל.
בלכמן קבעה במשחה ל-400 מטר מעורב אישי שיא ישראלי חדש של 6:33.8 דקות, שיא זה נשבר על ידי אסתר צוירין מברית מכבים עתיד (6:30.2 דקות).
אורנה בלסמן
ביופלסטיק
ביופלסטיק הוא שם כללי לפלסטיק הנגזר מחומר חי מתחדש, כגון שמנים או שומנים צמחיים, עמילן תירס, עמילן אפונה או יצורים חד תאיים. ניתן להפיק ביופלסטיק מתוצרי לוואי צמחיים מתעשיית החקלאות, או באמצעות מיחזור מיכלי פלסטיק משומשים בהליך כימי המשלב מיקרואורגניזמים.
להבדיל מביופלסטיק, הפלסטיק הנפוץ יותר מופק מתוצרי נפט. בהליך ייצור של הפלסטיק המוכר מחיי היומיום, נדרש שימוש בכמות גדולה של דלקים מאובנים. כתוצאה מכך, נפלטים לאטמוספירה גזי חממה רבים. ייצור של ביופלסטיק מאופיין בפליטה מופחתת של גזי חממה ומזהמים אחרים. חלק מסוגי הביופלסטיק הם בעלי זמן התכלות מהיר.
PLA הוא סוג של ביופלסטיק.
הנפילה (פירושונים)
בית ארפאד
בית ארפאד (בהונגרית: Árpád-ház או Árpádok, נקרא בדיעבד גם "שושלת טוּרוּל" - בהונגרית Turul-dinasztia) היה שושלת השליטים הראשונה של הונגריה, שנציגיה שלטו בה כמלכים בשנים 1000–1301.
מקור שמה של השושלת בנסיך הגדול ארפאד (מת בשנת 907). הוא איחד אחרי שנת 890 את שבטי המדיארים. תחת הנהגתו התחילה בסביבות שנת 896 ההתיישבות ההונגרית באגן הקרפטים.
עוד לפני ארפאד ופלישת ההונגרים לאגן הקרפטים חיזק אביו, אלמוש (820 בערך – 895) את שליטת משפחתו על שבטים פינו-אוגרים ושבטים טורקים הסמוכים להם. אז חיו שבטים אלה עדיין ב"ארץ הכוזרים". שם נבחר בנו של אלמוש, ארפאד, לנסיך הגדול של המדיארים. בסביבות שנת 892 התגייסו ההונגרים לצד המלך הפרנקי המזרחי ארנולף מקרינתיה במלחמתו נגד מלכות מוראביה הגדולה, אחר כך לצד הקיסר הביזנטי לאון השישי נגד הבולגרים.
המלך הראשון של בית ארפאד היה אישטוון הראשון, שכונה גם "קדוש". הוא ייסד את ממלכת הונגריה בשנת 1000 והנהיג בה את הדת הנוצרית.
בנוסף אליו עוד שישה נציגים של שושלת ארפאד הוכרזו כקדושים או מבורכים של הכנסייה הרומית-קתולית. שני נציגים שלה הוכרו כקדושים גם על ידי הכנסייה האורתודוקסית. לכן בית ארפאד כונה בימי הביניים "משפחת המלכים הקדושים". (בהונגרית: szent királyok családja או szent királyok nemzetsége).
השושלת באה אל קיצה עם מותו של אנדראש השלישי בשנת 1301 והנציגה האחרונה של השושלת, בתו של אנדראש, אליזבת המבורכת מטס מתה ב-1336 או 1338.
כל המלכים הבאים של הונגריה נחשבו לצאצאים "קוגנאטים" של בית ארפאד, כלומר היו מיוחסים אליו דרך קשרי נישואים. היוצא מן הכלל היחיד היה המלך מתיאש הוניאדי.
מוצא השושלת.
במסורות המיתולוגיות של העמים הנוודים באסיה, אך גם אצל עמים אחרים, לרבות באירופה, שכיח היה שבעלי חיים מסוימים שיחקו תפקיד בלידת השושלות, כך למשל אצל המונגולים בנוגע לג'ינגיס חאן. לידת בית ארפאד תוארה בסיפור החלום של אמשה, הקיים בשתי גרסאות.
הסיפור בכתב על כך מופיע לראשונה בכרוניקה "גסטה הונגארורום" (Gesta Hungarorum), שנכתבה במאה ה-14 על ידי הנוטריון (P.dictus magister) האלמוני ("אנונימוס") של המלך בלה הרביעי. מדובר באגדה טוטמית. בגרסה ראשונה אמשה הרתה לעוף טורף ממשפחת הבזים. בגרסה אחרת בז מבקר את אמשה בחלום, כשהיא כבר בהריון.
השם ההונגרי הקדום לבז היה "טורול", מילה ממוצא טורקי. ציפור הטורול הפכה לסמלו של בית ארפאד ומאוחר יותר של הונגריה כולה.
כך נכתב על חלום אמשה במאה ה-14, בחצר של המלך בלה הרביעי:
מלכי בית ארפאד לא השתמשו בשם "בית ארפאד" ושושלתם. לפי הכרוניקה "גסטה הונורום אט הונגארורום" (מעשי ההונים וההונגרים) של שימון קזאי בית ארפאד נקראים המשפחה או הקלאן "טורול" (de genere Turul). בימי הביניים כינו את השושלת "משפחת המלכים הקדושים".
הם היו בסופו של דבר צאצאים של אלמוש, אך את שם שושלתם קוראים בימינו לפי בנו של אלמוש, ארפאד, הנסיך הגדול שהוביל את שבעת השבטים ההונגרים (ואת הקבארים, שעדיין לא נטמעו בחיק ההונגרים) אל אגן הקרפטים.
אנונימוס מזכיר את שנת 819 כשנת לידתו של אלמוש, תאריך הנחשב סביר בהתאם להערכות החוקרים.
השם "אמשה" בא ככל הנראה מ"אמה" - אם, ומשמעותו - אמא. גם הוא וגם השם בעל הצליל הלטיני של בעלה - אאונדובליאנוס נראים תוספות מאוחרות יותר של הסיפור.
מי היו באמת אבותיו של אלמוש אין כל מידע על כך. קיימות תאוריות לפיהן אביה של אמשה נקרא איגייק (Ügyek) או אלד (Előd). אולם בהונגרית Előd משמעותו "אבות" ו-Ügyek בהונגרית קדומה מובנו הוא "קדוש", מה שמראה כי שמות אלו אינם אלא שמות פיקטיביים.
הכרוניקנים מימי הביניים טיפחו עוד מסורת עממית הונגרית לפיה בני בית ארפאד הם צאצאים לאטילה ההוני. בכרוניקה של אנונימוס - "גסטה הונגארורום", ארפאד עצמו אומר:
הנציג הראשון של בית ארפאד המוזכר על ידי בן זמנו במקור כתוב היה הנסיך הגדול אלמוש. הקיסר קונסטנטינוס השביעי פורפירוגנטוס בספרו "De Administrando Imperio" ציין כי "אלמוש היה הנסיך הגדול של פדרציית שבעת השבטים ההונגרים ("המנהיג הגדול של טורקיה", כלומר של הונגריה - μέγας άρχον Toυρκίας). ייתכן שקיבל בתחילת שלטונו את חסות הח'אן (ה"קגן") של הכוזרים. אולם בסביבות 862 פדרציית השבטים המדיארים השתחררה מעול הח'אנות הכוזרית.
אזורי ההתיישבות.
כרוניקות מלפני 830 כמעט לא הזכירו את ההונגרים. בעוד שאחר כך נוכחותם מוזכרת יותר ויותר. מכאן שבאותה תקופה עדיין שהו המדיארים בערבות דרום רוסיה ודרום אוקראינה של ימינו, עד שנדדו אל אגן הקרפטים. ייתכן אז כי אלמוש נולד בסביבות 820 אי-שם על גדות הוולגה. השמות של סקיתיה ודנטימוגייר המוזכרים אצל אנונימוס, אינם מבהירים את התמונה. השם סקיתיה שימש לכינוי כלל אזורי ההתיישבות של העמים הנודדים במזרח, בעוד מיקומה של דנטימוגייר לא נמצא עד ימינו. מכל מקום חי אלמוש אי-שם מצפון לים השחור.
בהמשך בין השנים 895–907 כבשו השבטים המדיארים את כל שטח אגן הקרפטים.
השבטים ההונגרים והנסיכות הגדולה.