השיר מספר על אישה, שלמרבית ההפתעה וחוסר-ההיגיון שבכך, משתמשת באבטיח כביתה הפרטי.
האבטיח שימש אותה כבית לכל דבר, אך כשהעונה הגיעה לקיצה לא נותרה לה ברירה אלא לעבור לבית אחר.
האישה השקיעה זמן רב בחיפושים, והדבר היחיד שמצאה - גזר, היה הרבה פחות נוח ומרווח מביתה הקודם. הוא היה אמנם ארוך, אבל צר מדי. כדי שהגזר ישמש עבורה בית מגורים, כפי ששימש האבטיח, היה על האישה לבצע שינויים שונים. הבעיה הגדולה הייתה שהיא בקושי הצליחה להיכנס לתוכו.
ז'אנה פינטוסביץ'-בלוק
ז'אנה פינטוסביץ'-בלוק (באוקראינית: Жанна Пінтусевич-Блок; נולדה ב-6 ביולי 1972), היא אתלטית עבר יהודייה-אוקראינית. היא אלופת עולם בריצות ל-100 מטר ול-200 מטר, בעלת 3 מדליות מהן 2 זהב ו-1 כסף וסגנית אלופת אירופה.
ביוגרפיה.
פינטוסביץ'-בלוק נולדה בניז'ין. שם נעוריה הוא ז'אנה טרנופולסקאיה.
באליפות העולם באתלטיקה באולם שנערכה בטורונטו, קנדה במרץ 1993 זכתה פינטוסביץ'-בלוק במדליית ארד בריצת 60 מטר בתוצאה של 7.21 שניות, אחרי גייל דיברס מארצות הברית (6.95 שניות) ואירינה פריבלובה מרוסיה (6.97 שניות).
באליפות העולם באתלטיקה שנערכה בשטוטגרט, גרמניה בשנת 1993 סיימה פינטוסביץ'-בלוק במקום 13 בריצת 100 מטר בתוצאה של 11.36 שנית. בשלב רבע הגמר היא קבעה תוצאה של 11.30 שניות.
סגנית אלופת אירופה.
באליפות אירופה באתלטיקה שנערכה בהלסינקי, פינלנד בשנת 1994 זכתה פינטוסביץ'-בלוק בשתי מדליות כסף, בריצת 100 מטר בתוצאה של 11.10 שניות, אחרי אירינה פריבלובה (11.02 שניות) ובריצת 200 מטר בתוצאה של 22.77 שניות שוב אחרי פריבלובה (22.32 שניות).
באליפות העולם באתלטיקה שנערכה בגטבורג, שוודיה בשנת 1995 סיימה פינטוסביץ'-בלוק במקום חמישי בריצת 100 מטר בתוצאה של 11.07 שנית ובמקום 25 בריצת 200 מטר בתוצאה של 23.30 שניות.
באולימפיאדת אטלנטה (1996) סיימה פינטוסביץ'-בלוק במקום שמיני בריצת 100 מטר בתוצאה של 11.14 שניות ובמקום 24 בריצת 200 מטר בתוצאה של 23.68 שניות. בשלב המקודמות היא קבעה תוצאה של 23.15 שניות.
אלופת עולם.
באליפות העולם באתלטיקה שנערכה באתונה, יוון בשנת 1997 זכתה פינטוסביץ'-בלוק בשתי מדליות, זהב וכסף. מדליית זהב בריצת 200 מטר בתוצאה של 22.32 שניות, לפני סוזנתיקה ג'אייאסינג מסרי לנקה (22.39 שניות) ומרלין אוטי מג'מייקה (22.40 שניות) ומדליית כסף בריצת 100 מטר בתוצאה של 10.85 שניות, אחרי מריון ג'ונס מארצות הברית (10.83 שניות) ולפני סוות'ידה פיינס מאיי בהאמה (11.03 שניות).
באליפות אירופה באתלטיקה שנערכה בבודפשט, הונגריה בשנת 1998 זכתה פינטוסביץ'-בלוק במדליית כסף בריצת 200 מטר בתוצאה של 22.74 שניות, אחרי פריבלובה (22.62 שניות) וסיימה במקום רביעי בריצת 100 מטר בתוצאה של 10.92 שניות.
באליפות העולם באתלטיקה שנערכה בסביליה, ספרד בשנת 1999 סיימה פינטוסביץ'-בלוק במקום ריבעי בריצת 100 מטר בתוצאה של 10.95 שניות. בשלב רבע הגמר היא קבעה תוצאה של 10.94 שניות.
באולימפיאדת סידני (2000) סיימה פינטוסביץ'-בלוק במקום חמישי בריצת 100 מטר בתוצאה של 11.20 שניות, 2 מאיות השנייה ממדליית ארד שבה זכתה טניה לורנס מג'מייקה (11.18 שניות). לאחר שמדליית הזהב שבה זכתה מריון ג'ונס נלקחה ממנה בשל אימרוץ, לאחר שהודתה בשנת 2005 בשימוש בסמים היא שודרגה למקום רביעי. בשלב רבע הגמר היא קבעה תוצאה של 11.08 שניות. היא סיימה במקום שמיני בריצת 200 מטר בתוצאה של 22.66 שניות ושוב היא שודרגה, למקום שביעי לאחר פסילתה של ג'ונס שניצחה בתחרות.
באליפות העולם באתלטיקה שנערכה באדמונטון, קנדה בשנת 2001 זכתה פינטוסביץ'-בלוק במדליית זהב בריצת 100 מטר בתוצאה של 10.82 שניות, לפני מריון ג'ונס (10.85 שניות) שניפסלה לאחר שימוש בסמים, אקטריני תאנו מיוון (10.91 שניות) וצ'נדרה סטורופ מאיי בהאמה (11.02 שניות).
באליפות העולם באתלטיקה באולם שנערכה בברמינגהאם, בריטניה במרץ 2003 זכתה פינטוסביץ'-בלוק במדליית זהב בריצת 60 מטר בתוצאה של 7.04 שניות, לפני אנג'לה ויליאמס (7.16 שניות) וטורי אדוארדס (7.17 שניות) שתיהן מארצות הברית.
באליפות העולם באתלטיקה שנערכה בפריז, צרפת בשנת 2003 זכתה פינטוסביץ'-בלוק במדליית כסף בריצת 100 מטר בתוצאה של 10.99 שניות, אחרי טורי אדוארדס (10.93 שניות) ולפני צ'נדרה סטורופ (11.02 שניות), זאת לאחר שקלי וויט מארצות הברית שניצחה בריצה נפסלה בשל אימרוץ. בריצת 200 מטר היא סיימה במקום חמישי בתוצאה של 22.92 שניות ושודרגה שוב למקום רביעי, לאחר פסילה של המנצחת וויט.
באולימפיאדת אתונה (2004) סיימה פינטוסביץ'-בלוק במקום 13 בריצת 100 מטר בתוצאה של 11.23 שניות ובמקום 13 בריצת שליחות 4x100 מטר בתוצאה של 43.77 שניות.
באליפות העולם באתלטיקה שנערכה בהלסינקי בשנת 2005 סיימה פינטוסביץ' במקום תשיעי בריצת 100 מטר בתוצאה של 11.18 שנית ופיספסה ב-3 מאיות השנייה את העלייה לשלב הגמר.
באליפות העולם באתלטיקה באולם שנערכה במוסקבה, רוסיה במרץ 2006 סיימה במקום שישי בריצת 60 מטר בתוצאה של 7.19 שניות.
בלוק הואשמה על ידי ויקטור קונטה (מייסד ונשיא BALCO) שהשתמשה לכאורה באימרוץ, בשערוריית הסמים של BALCO, אך היא מעולם לא נמצאה חיובית בשימוש בסמים ולכן גם לא הורשעה. בשנת 2011 היא קיבלה השעיה לשנתיים מהדתתפולת בתחרויות בשל אמרוץ והתוצאות שלה מ-30 בנובמבר 2002 ואילך נפסלו. הבעל המאמן שלה, מארק בלוק, קיבל הרחקה ל-10 שנים מספורט תחרותי מאחר שסיפק לאשתו סמים משפרי ביצועים.
חייה האישיים.
בשנת 1999 נישאה ז'אנה למאמנה האמריקאי מארק בלוק.
יחידת רוכב שמיים
יחידת רוכב שמיים (בראשי תיבות: רוכ"ש, יחידה 5353) היא יחידה מובחרת בצה"ל המשתייכת לחיל התותחנים. היחידה עוסקת בהפעלת כלי טיס בלתי מאויש (כטב"מ) מסוג סקיילרק 1. צוותים מהיחידה חוברים לכוחות היבשה בהם בעיקר גורמי מודיעין, אש ואיסוף במטרה לספק מודיעין חזותי לדרג הטקטי.
היחידה אינה פועלת בצורה עצמאית אלא חוברת ליחידות מיוחדות, לגדודים או היחידות המרחביות השונות. פעילות היחידה חשאית ומסווגת, אך נפח הפעילות שלה ניכר ועבודתה מסייעת רבות ליחידות המרחביות והלוחמות. תפקיד היחידה מגוון, וכולל ברובו איסוף מודיעין, אבטחת כוחות קרקעיים והכוונת אש של האמצעים השונים בעת הצורך. היחידה ראשונה מסוגה כטייסת כטב"ם עצמאית, אשר תפקידה הוא בראש ובראשונה לסייע לכוחות הקרקע השונים (חי"ר, הנדסה, שריון, ארטילריה וכו') בלחימה.
היסטוריה.
זמן קצר לפני פרוץ האינתיפאדה השנייה הוחלט לסגור את יחידת נחשון של חיל המודיעין, שהפעילה מזל"טים מסוג "סורק", "זהבן", סרצ'ר-1 וסרצ'ר-2, במטרה לספק מודיעין חזותי לכוחות היבשה. עם פרוץ האינתיפאדה מפקד אוגדת עזה אלוף ישראל זיו פנה לחברת אירונאוטיקס, שתיחזקה קודם את הציוד של יחידת נחשון, בבקשה שתפעיל מערך מזל"טים כדי לסייע לכוחות בשטח. במרץ 2002, החליט צה"ל רשמית לרכוש את שירותי המזל"טים של אירונאוטיקס לביצוע משימות מודיעין טקטי, לצורכי ביטחון שוטף. זו הייתה הפעם הראשונה בתולדות צה"ל שהוא החליט להפריט שירותי מודיעין ולהפקיד אותם בידי קבלן אזרחי, במודל של מיקור חוץ. המשימה שקיבלה החברה הייתה שיגור מזל"טים לרצועת עזה ולגדה המערבית כדי לעקוב אחרי פעילות מחבלים בשטחי הרשות, ולהתריע מפני ניסיונות שיגור חוליות טרור לשטח מדינת ישראל. במקביל החליט המנהל למחקר ולפיתוח אמצעי לחימה ותשתית טכנולוגית במשרד הביטחון, בשנת 2003, לצאת במכרז לפיתוח ואספקת מזל"ט חדש לצה"ל לאור לקחי האינתיפאדה השנייה. המכרז קיבל את שם הקוד "רוכב שמיים".
בינואר 2004 נערכה תחרות הדגמת יכולות על ידי זרוע היבשה, בו התמודדו בין השאר מזל"טים מתוצרת התעשייה האווירית לישראל, אלביט מערכות ורפאל - מערכות לחימה מתקדמות, לאחר התחרות הודיע צה"ל כי הוא מעדיף את סקיילרק 1 של אלביט. בשלב זה הוחלט במנהל למחקר ולפיתוח לפרסם מפרט טכני ומכרז רשמי לפיתוח ורכישת המזל"ט. במקביל הכניס צה"ל לשימוש ניסיוני כמה מערכות שפותחו בידי התעשייה האווירית (בירד-איי), רפא"ל ("סקיילייט בי") ואלביט ("סקיילרק 1"). המערכות, נוסו גם בתנאי קרב במלחמת לבנון השנייה, במבצע עופרת יצוקה ובפעילות מבצעית בעזה.
חמש חברות התמודדו במכרז "רוכב שמים": אלביט מערכות, התעשייה האווירית, רפא"ל, אירונאוטיקס ו"רותם תעשיות", חברת מסחור ידע של הקריה למחקר גרעיני – נגב. היקף המכרז היה כ-30 מיליון דולר, לאספקת בין 70 למאה מערכות לזרוע היבשה. במקביל למכרז המנהל למחקר ולפיתוח העניק לחברת "קונטרופ", שבה הייתה מושקעת חברת "אירונאוטיקס", מענק של כשני מיליון דולרים לפתח את המצלמה של המזל"ט. כדי להחזיר לעצמה את כספי השקעתה החליט המנהל למחקר ולפיתוח, כי אחד מתנאי הסף להגשת ההצעה במכרז הוא להצטייד במצלמה של "קונטרופ". בשנת 2008 הודיעה המנהל למחקר ולפיתוח כי "רותם תעשיות" נופתה מהמכרז, מאחר שאין לה הכישורים לניהול פרויקט צבאי מסוג זה, והתעשייה האווירית נופתה מאחר שהמזל"ט שלה היה כבד מדי. ב-16 בדצמבר 2008 זכתה חברת אלביט במכרז עם דגם ה"סקיילרק", תמורת 40 מיליון דולר. במסגרת החוזה נקבע כי אלביט תהיה אחראית גם לאימון הכוחות ולתמיכה הלוגיסטית. חברת אירונאוטיקס פנתה לבית המשפט בבקשה לקבלת צו מניעה נגד זכיית אלביט, בטענה שההצעה שלה הייתה זולה מדי ולא כלכלית, אך נדחתה.
היחידה הוכרזה כעצמאית ב-10 באוקטובר 2010. לאחר שבוצעו כמה פיילוטים לקליטת הציוד תחת חיל המודיעין וחיל האיסוף הקרבי, אך לבסוף הוחלט שהיחידה תוכפף לחיל התותחנים.