הארכאולוג אוסטן הנרי לייארד, שביקר באזור בשנת 1847, דיווח כי על פי "מסורת עתיקה מאוד" הכפר מכיל את קברו של נחום הנביא, שספרו מתחיל במשפט: "מַשָּׂא נִינְוֵה: סֵפֶר חֲזוֹן נַחוּם הָאֶלְקֹשִׁי". בעוד שהירונימוס איתר את מקום הולדתו של נחום בגליל. לייארד חשב שלמסורת באלקוש יש משקל כלשהו, למרות היעדר כתובות או שרידים עתיקים מהמאה ה-7 לפנה"ס (תקופת הזמן בה מזוהה תקופת חייו של נחום). יהודי עיראק עלו לרגל לאתר במהלך חג השבועות, ו"מי שלא עלה לרגל לקבר נחום עדיין לא ידע הנאה אמיתית", הייתה אמירה נפוצה.
בשנת 1891 טען הגאוגרף הצרפתי ויטאל קוינט, כי בשנת 1883 הועברו עצמותיו של הנביא נחום מהקבר באישון לילה והוטמנו בתוך עמוד ליד השער המלכותי של כנסיית מאר-מיכה בעיירה אלקוש.
כאשר גורשו יהודים מעיראק או היגרו מרצון לישראל בשנת 1948, האפוטרופוס היהודי הפקיד את הטיפול בבניין בידי קתולי כלדי מקומי. משפחתו שמרה על המקום מאז, אך היה בסכנה שארגון המדינה האיסלאמית יגיע למקום ויהרוס אותו, כפי שעשה באתרים דתיים אחרים בעיראק שאינם קדושים למוסלמים.
האתר ניצל מהכיבוש של המדינה האיסלאמית, אך סבל מהזנחה מתמשכת שהביאה לסכנת קריסה. ב-2018 ייוצב המבנה, ובעקבות ביקור באפריל 2019 של הממונה האמריקני על היחסים עם עיראק במתחם קבר נחום, הודיעה ארצות הברית על סיוע כספי שתעביר כחלק במאמצי השימור של המקום. בהמשך החלו עבודות שיפוץ ושחזור בשותפות עם הממשלה הכורדית, ARCH (הברית לשיקום אתרי מורשת) ובייעוץ של מוטי זקן. בשיפוץ השתתפו שני מהנדסים ישראלים, יעקב שפר ומאיר רונן, שהגיעו למקום בחסות הממשלה הכורדית. השיפוץ הושלם בקיץ 2021 בעלות של 2 מיליון דולר.
המהומות בעכו (2021)
המהומות בעכו היו רצף אירועים אלימים שאירעו בעכו על ידי ערביי העיר והסביבה במאי 2021 כחלק מהמהומות בישראל ברמדאן 2021. המהומות פרצו ב-11 במאי לאחר שמאות ערבים ישראלים, תושבי העיר והסביבה, פתחו במחאות אלימות מתוכננות נגד אזרחים יהודים ושוטרים. יום קודם אירועי האלימות הגדולים היה אירוע תקיפה בבית ספר יהודי בעיר על ידי ערבים ואירוע הצדעה לרגל יום ירושלים. במהלך המהומות ערבים יידו אבנים וזיקוקים לעבר כוחות משטרה, בוצע ירי בנשק חם לעבר שוטרים, הוצתו ונבזזו למעלה מ-60 עסקים וחנויות בעתיקה של יהודים על ידי תושבי המקום, בעיר ובשוק, וכן שתי תחנות משטרה הוצתו, רכבים הוצתו ורכוש של יהודים נבזזו, נזק נגרם לתחנת הרכבת בעיר אשר הושבתה למחרת. בנוסף הוצתו מספר בתי מלון בהם מלון האפנדי, עכותיקה והאבירים. בעקבות האירועים מספר בני אדם נפצעו במצבי פציעות שונות בהם אל"ם אבי הר-אבן שנפצע במצב אנוש וכעבור שלושה שבועות נפטר מפצעיו. ידועים לפחות ארבעה ניסיונות לינץ' שבוצעו נגד יהודים על ידי ערבים, אחד במצב קל, אחד במצב בינוני, אחד במצב קשה ואחד אנוש.
בעקבות המתיחות הותר לחיילים שהגיעו לעכו לנוע במדים אזרחיים. נכון ל-9 ביוני 2021 המשטרה עצרה 184 ערבים אשר לקחו חלק במהומות, חלק מכתבי האישום שהוגשו כללו מניעים גזעניים ושנאת יהודים. בניגוד לטענה כי מדובר ב"פורעים" בעלי עבר פלילי, מתוך שמונים ערבים במחוז הצפון נגדם הוגש כתב אישום, נכון ל-13 באוגוסט 2021, לשישה בלבד היה עבר פלילי.
ביקורת הופנתה נגד המשטרה ומכבי האש שלא מנעו את ההצתות והביזה של העסקים והרכוש היהודיים. כוחות ההצלה קיבלו לכאורה הנחיה שאין להיכנס לעתיקה אלא אם יש "סכנת חיים ממשית", בהקשר לכך תושבים יהודים ובעלי עסקים טענו כי הם נאלצו להתמודד בעצמם אל מול ההמון הערבי וכוחות המשטרה סירבו להגיע.
אלו המהומות השלישיות בעיר והראשונות בעשור זה, אחרי אירועי אוקטובר 2000 והפעם האחרונה בשנת 2008 הידועה בשם "המהומות בעכו" או "מהומות יום כיפור". המהומות בעכו בשנת 2008 היו גדולות גם הן בהיקפן ונמשכו מספר שבועות, וזכו לעידוד מארגוני טרור שיעים וסונים בהם חזבאללה, הג'יאהד האיסלאמי ואף מהמשטר הסורי, ובניגוד למהומות בשנת 2021 לא היו בהם אבדות בנפש, זאת ככל הנראה הודות לכוחות השיטור הגדולים שפקדו את העיר. החל מאותה שנה נרשמה מתיחות רבה בשנים שלאחר מכן וכוחות שיטור הגיעו לתגבר את העיר בימי כיפור.
רקע.
חודש הרמדאן של שנת 2021 לווה במתיחות רבה, גדולה יותר מבשנים קודמות. מרבית המתיחות הורגשה בירושלים אבל אירועי אלימות של ערבים ישראלים ופלסטינים התרחשו במספר מוקדים ברחבי ישראל. הגורמים שהובילו לאירועים היו המתיחות הקבועה המלווה את חודש הרמדאן, החלטות בתי-משפט ובהם בית המשפט העליון על פינוי תושבים ערבים בשכונת שייח ג'ראח בירושלים, פעילות מוגברת של פוליטיקאים ופעילים מהימין הקיצוני בבירה ואירועי יום ירושלים שחל בשנה זו בסוף חודש הרמדאן. קדם לפעולות אלו גל אירועי תקיפה על ידי ערבים ישראלים כנגד יהודים, שכונה גל ה'טיקטוק', לאחר שערבים העלו תיעודים של התקיפות לרשתות החברתיות. בנוסף פעלו ארגונים שונים להתסיס את השטח, ברשתות החברתיות הופצו סרטונים, הודעות ופוסטים שסייעו להתארגנות לפעולות ולליבוי המתח בין יהודים לערבים. במסגרת המהומות, אירעו התפרעויות בשער שכם, שכונת שיח ג'ראח, והתפרעויות קשות בהר הבית שהגיעו לשיא של מתיחות ביום ירושלים, כששוטרים פרצו למסגד אל-אקצא וירו רימוני הלם בתוך המסגד ומתפללים יידו אבנים והחלו לירות זיקוקים על כוחות המשטרה. בתגובה הודיע החמאס שבשעה 18:00 יירה טילים לירושלים וערים אחרות, וכך היה. פעולה זו הובילה לפתיחת מבצע שומר החומות. המבצע הצבאי ומעורבות חמאס הובילו להחרפת המהומות האלימות ברחבי ישראל, בין השאר בעיר לוד.
השתלשלות האירועים.
11 במאי.
ב-11 במאי התארגנו מחאות של ערבים, בהודעה שפורסמה לכאורה על ידי אגף הביטחון מועצת משגב והופצה ברשתות החברתיות ובתוכנת המסרים 'וואטסאפ' נראית רשימה של עשרות הפגנות מתוכננות בעשרות יישובים, רובם המוחלט ערביים וצמתים מרכזיים בין יישובים אשר חלקם יהודים. ביישובים ערביים בצפון הוגשו כתבי אישום נגד תושבים בגין מעשי טרור ולקיחת חלק בלינצ'ים בסמוך לכפרים. הודות לתושייתם של מספר תושבים ערבים בכפר כנא נמנע לינץ' קשה יותר על יהודי.
גם הוועדה העממית בעכו קראה להגיע להפגנה בעיר תחת הכותרת "ירושלים קוראת לך" בה נכתב: "אנחנו מזמינים אתכם להפגנה המונית בעכו לתמיכה באנשינו בירושלים, אנחנו לא שותקים וסולחים על מה שקורה בירושלים ובגדה המערבית על הפרות והתקפות אכזריות על אחינו ואחיותינו ועל קדושותינו, הנכבה הייתה ועודנה ממשיכה".
בתוך כך, בצפון עכו ברחוב ויצמן (בסמוך לעיר העתיקה) מאות ערבים תושבי העיר והסביבה פתחו במחאות הזדהות עם אירועי הימים האחרונים, חלק מהמפגינים בעלי חזות חיצונית פלסטינית נשאו שלטי הזדהות עם תושבי שכונת שייח' ג'ראח ומסגד אל אקצ'ה. המחאות גלשו במהרה למחאות אלימות תוך כדי שהמפגינים קוראים קריאות מסיתות "בדם ואש נפדה את אל אקצ'ה" ו"איד'בח אל יהוד", מיידים אבנים וזיקוקים לעבר אזרחים יהודים ושוטרים ומשחיתים רכוש אזרחי וציבורי. במהלך הערב עצרה המשטרה לפחות מספר חשודים בחשד ליידוי אבנים. בהפגנה בעכו השתתפו חברי מועצת העיר מהמפלגות הערביות, ח"כ לשעבר והשייח עבאס זכור ובהובלת חה"כ עאידה תומא סלימאן ממפלגת חד"ש. סלימאן טענה שהיא וערבי עכו חילצו את אל"ם אבי הר-אבן מבית המלון הבוער, מה שהתברר בהמשך כלא נכון עובדתית.
במהלך הערב הוצתו שתי תחנות משטרה בעיר העתיקה, תחנת משטרה שבנמל וזו שבכניסה למתחם אולמות האבירים. נכון לסוף אוגוסט 2021 הן לא חזרו לפעילות עדיין. סביב מלון האפנדי התקבצו עשרות ערבים אשר כיתרו את המקום ואיימו על הדיירים היהודים, במהלך האלימות הוצת בית המלון. בבית המלון שהה אבי הר-אבן שנפצע אנושות מהשריפה ושאיפת העשן, ולאחר מספר שבועות נפטר מהכוויות החמורות בגופו וקריסת ריאותיו. בנוסף לאבי הר-אבן נפצעו קל עוד מספר בני אדם.
הדיירים באכסניית האבירים שהוצתה גם היא פונו על ידי המשטרה והכניסה לעיר העתיקה נסגרה.
בנוסף לתחנת המשטרה, הוצתו כבר באותו ערב מספר רב של עסקים של יהודים, בהם מסעדת אורי בורי של השף אורי ירמיאס.
בסרטונים מהרשתות החברתיות נראים ערבים בעיר העתיקה צוהלים בזמן השריפה באכסניית האבירים. בתיעוד אחר שעלה נראה ערבי מתגרה בשוטר מג"ב ושואל אותו מה הוא חושב על השוטר שהם דרסו.
כשבועיים לאחר פרוץ המהומות נודע כי ערבים הציתו שש סירות ויאכטות של יהודים שעגנו בנמל ועל מנת למנוע שריפה של רכוש ערבי הם העבירו את הספינות רחוק מהנמל, שם הציתו אותם. עם זאת, היאכטות והסירות של היהודים בעיקר נבזזו בשל הקושי להעביר אותם מחוץ לנמל.
12 במאי.
ב-12 במאי האלימות החריפה והגיעה לנקודת שיא נוספת, החל מהבוקר ועד הערב כבר עשרות עסקים וחנויות של יהודים הוצתו, ידועים לפחות ארבעה ניסיונות לינץ' שבוצעו נגד יהודים. בשעות הצהריים כתב השייח' של עכו מוחמד סאלם בקבוצת הפייסבוק של העיר 'הבמה הפתוחה בעכו': "אפשר אחרת, כולנו ביחד חייבים כל אחד מהמקום שבו הוא נמצא להשפיע להחזרת השקט השלווה השלום והביטחון לכול אזרחי המדינה. די לאלימות". הודעה זו גררה ביקורת בעקבות אי התייחסות לאירועים אמש ואי פרסום גינוי לאלימות הערבית.
בצהריים ביקר ראש הממשלה בנימין נתניהו יחד עם שר הפנים אמיר אוחנה והורה לתגבר שתי פלוגות של מג"ב בעיר.
בערב, הוועדה העממית של העיר פרסמה הודעה לקריאה לסדר. ההודעה הופצה בעברית וערבית בנוסחים שאינם זהים. כך נכתב בהודעה בערבית: