לאחר כ-3 שנים פנה "אדוניה בן גמריה" ראש קהילת יֵבּ, אל בגוהי, הפחה של יהודה, וביקש ממנו לבטל את החלטת מושלה הפרסי של מצרים ולתת ליהודי המקום רישיון לקומם את המקדש מהריסותיו. ראשי קהילת יֵבּ, אף פנו לכהן הגדול וליהודי ירושלים, שיפעילו השפעתם על השלטון הפרסי כדי שייתן את הסכמתו, ויספקו תמיכה כספית בשיקום. פנייה שכזאת הפנו גם לבניו של סנבלט, הפחה של שומרון. אין תיעוד על מכתב תשובה או על פניה לשלטון.
סינה-1
סינא 1
יונה רוזנפלד
יונה מיכאל רוזנפלד (נולד ב-30 בנובמבר 1922) הוא עובד סוציאלי, פסיכואנליטיקאי וחוקר בתחום העבודה הסוציאלית, מפתח שיטת "למידה מהצְלָחות". זוכה פרס ישראל לחקר העבודה הסוציאלית לשנת תשנ"ח (1998).
ביוגרפיה.
רוזנפלד נולד בקארלסרוהה שבגרמניה ובשנת 1933 עלה לארץ ישראל. למד בבית הספר תלפיות בירושלים ובתיכון בית הכרם. לאחר מכן למד לימודי מדעי החברה ובריאות הנפש בבית הספר לכלכלה ולמדע המדינה של לונדון (1948). בשנת 1954 סיים לימודי סוציולוגיה וחינוך באוניברסיטה העברית בירושלים ובשנת 1962 סיים לימודי דוקטורט בבית הספר למנהל שירותים חברתיים באוניברסיטת שיקגו. במסגרת לימודיו הוסמך כעובד סוציאלי ובתחום זה עסק כקצין בריאות הנפש בצה"ל ולאחר מכן כעובד סוציאלי בבית החולים הדסה.
בין השנים 1961–1991 היה חבר סגל בית הספר לעבודה סוציאלית באוניברסיטה העברית. בשנת 1964 קיבל יחד עם לוטה זלצברגר מענק של 96,000 דולר ממשלת ארצות הברית לתכנון מרכז לטיפול במשפחות נזקקות. במאי 1966 פרסם עם זלצברגר בדבר סדרת מאמרים שבקרה את הטיפול של מדינת ישראל בשכבות החלשות וקראה למדיניות רווחה מתוכננת במדינת ישראל. בשנת 1967 הועלה לדרגת מרצה בכיר.
בשנת 1970 פרסם עם פרופ' אברהם דורון וד"ר רפאל מוזס מחקר על האוכלוסייה במחנות הפליטים ביהודה, שומרון וחבל עזה.
בראשית שנות השבעים עמד בראש ועד הפעולה של עובדים סוציאליים ואישי ציבור בירושלים.
בשנת 1973 קודם לדרגת פרופסור חבר ובשנת 1986 לפרופסור מן המניין. עיקר פרסומו כחוקר וכיועץ לארגונים חברתיים נבע מפיתוח שיטת למידה מהצלחות (במשותף עם דונלד שון), במסגרתה נעשית העדפה לבחינת הצלחות על פני ניתוח כישלונות. יתרונות שיטה זו בעבודתו כיועץ נגעו לטיפוח תחושת אופטימיות בקרב העוסקים במלאכה ושינוי דרך החשיבה מהתמקדות בבעיות להתמקדות בשאלות המנחות את פעולת הארגון. שיטה זו פותחה לתוכנית "למידה מהצלחות כמנוף ללמידה בית ספרית" ומיושמת בעשרות בתי ספר בישראל. פרויקט נוסף העושה שימוש בשיטה פועל לשיפור היחסים בין משטרת ישראל לערביי ישראל.
רוזנפלד עמד בראש בית הספר לעבודה סוציאלית באוניברסיטה העברית. בשנת 1990 מונה למנהל מכון ברוקדייל ויועץ בכיר במרכז לילדים ולנוער ב"אשלים" ובג'וינט.
בשנת ה'תשנ"ח (1998) זכה בפרס ישראל לחקר העבודה הסוציאלית, הראשון לזכות בתחום זה.
לאורך השנים הוא מחובר לתנועת העולם הרביעי (fourth world movement), תנועה שהוקמה בצרפת ופועלת עם אנשים החיים במצבי עוני קיצוניים. הוא מקיים עמם תהליכי למידה מעמיקים, מתוך תפיסה שלאנשים החיים בעוני יודעים ומסוגלים ללמד וללמוד. אחד מתוצרי תהליכי הלמידה הוא הספר "Rosenfeld, J. M., &amp; Tardieu, B. (2000). "Artisans of democracy: How ordinary people, families in extreme poverty, and social institutions become allies to overcome social exclusion". University Press of America".
בשנות ה-2000 פעל לייסוד פורום המאבק בעוני. פעילותו העיקרית של הפורום היא בציון היום הבינלאומי למיגור העוני בישראל. היום צוין לראשונה בשנת 2007 ומאוחר יותר אומץ על ידי הכנסת כיום בו מוקדשים דיונים לנושא המאבק בעוני וצמצום הפערים.
בשנת 2017 יצאה לאור הביוגרפיה שלו, "From exclusion to reciprocity".
רוזנפלד נשוי ואב לשתי בנות.
עדי ביכמן
עדי מאיה ביכמן (נולדה ב-5 בפברואר 1983) היא שחיינית עבר, אלופת ישראל ושיאנית ישראל (1999–2021) במשחה ל-1500 מטר חופשי (בריכת 25 מטר), השתתפה באולימפיאדת סידני במדי נבחרת ישראל. שיאנית ישראל במשך כ-11 שנים (עד 2020) והשחיינית הישראלית הראשונה ששחתה 800 מטר חופשי מתחת ל-9 דקות (בריכה אולימפית). בעלת שתי מדליות ארד באליפות אירופה בשחייה לנוער (מוסקבה 1999). נוסף לכך, הייתה שחקנית נבחרת ישראל בכדורמים נשים.
ביכמן מנהלת את תחום הספורט ב.
ביוגרפיה.
עדי ביכמן נולדה בקריית אונו. החלה לשחות בגיל חמש וחצי. מאמניה הראשונים היו אורי קליינמן וחיים פיינגולד בקבוצת השחייה של מכבי קריית אונו. אחר כך שחתה כשנה אצל רובי שלו בקבוצת השחייה של הפועל גבעתיים. ובגיל 11, התאמנה בהדרכתו של המאמן הלאומי לאוניד קאופמן באקדמיה למחוננים בספורט שבמכון ווינגייט.
ביכמן היא חברת הנהלת מכבי ישראל (מ-2020) וחברת הנהלת איגוד השחייה בישראל (מ-2020). היא גם חברת הנהלת הוועד האולימפי בישראל ויו"ר הוועדה המקצועית של הוועד האולימפי (מ-2021) וחברת הוועדה השל הוועד האולימפי האירופאי (EOC) לפסטיבל האולימפי האירופאי לנוער ( EYOF) (מ-2021).
אלופת ישראל בגיל 12.
באליפות ישראל בשחייה שנערכה בשנת 1995 בגיל 12 בלבד, זכתה ביכמן בשתי מדליות זהב ובתואר הבוגרות הראשון שלה. במשחה ל-100 מטר חזה בתוצאה של 1:18.00 דקות ובמשחה ל-200 מטר חזה בתוצאה של 2:50.23 דקות.
בפסטיבל האולימפי האירופי לנוער שנערך בליסבון, פורטוגל שנערך ביולי 1997 זכתה ביכמן בשתי מדליות, כסף, וארד. מדליית כסף, במשחה ל-400 מטר מעורב אישי בתוצאה של 5:01:60 דקות ומדליית ארד במשחה ל-200 מטר מעורב אישי בתוצאה של 2.25.16 דקות
בשנת 1998 זכתה ביכמן במדליית כסף ו-3 מדליות ארד במשחקים האירופיים לנוער שנערכו במוסקבה, רוסיה. כאשר כל קפיצה למים היוותה שיא ישראלי חדש.
באליפות אירופה בשחייה לנוער שנערכה באנטוורפן בסוף יולי אותה שנה סיימה ביכמן במקום הרביעי במשחה ל-800 מטר חופשי בתוצאה של 8:58.85 דקות ובמקום ה-10 במשחה ל-400 מטר מעורב אישי בתוצאה של 4:58.30 דקות.
בתחרות שחייה (בריכת 25 מטר) שנערכה בדצמבר אותה שנה קבעה ביכמן במשחה ל-400 מטר מעורב אישי שיא ישראלי חדש של 4:50.96 דקות, שיפור משמעותי לשיא של טימאה טוט שניקבע 7 שנים קודם לכן (4:58.16 דקות).
באליפות החורף של ישראל בשחייה (בריכת 25 מטר) שנערכה במשגב עם בינואר 1999 קבעה במשחה ל-1500 מטר חופשי שיא ישראלי חדש של 17:10.29 דקות. נכון לפברואר 2022 שיא זה עדיין לא נשבר.
באליפות אירופה לנוער בשחייה שנערכה במוסקבה, ביולי אותה שנה זכתה ביכמן בשתי מדליות ארד, במשחה ל-800 מטר חופשי בשיא ישראלי חדש בתוצאה של 8:49.72 דקות ובמשחה ל-400 מטר מעורב אישי בשיא ישראלי חדש נוסף של 4:53.67 דקות.
באליפות אירופה בשחייה (בריכת 25 מטר) שנערכה בליסבון, בדצמבר אותה שנה סיימה ביכמן במקום ה-21 במשחה ל-400 מטר מעורב אישי בשיא ישראלי חדש בתוצאה של 4:50.75 דקות ובמקום ה-24 במשחה ל-400 מטר חופשי בשיא ישראלי חדש של 4:18.54 דקות.
בסבב הגביע העולמי בשחייה מס' 11 (בריכת 25 מטר) שנערך בפריז, צרפת בפברואר 2000 סיימה ביכמן במקום החמישי בשיא ישראלי חדש במשחה ל-800 מטר חופשי בתוצאה של 8:42.38 דקות.
באליפות העולם בשחייה (בריכת 25 מטר) שנערכה באתונה, יוון במרץ אותה שנה סיימה ביכמן במקום 11 במשחה ל-800 מטר חופשי בתוצאה של 8:43.77 דקות ובמקום 21 במשחה ל-400 מטר חופשי בתוצאה של 4:19.19 דקות.
באליפות אירופה בשחייה שנערכה הלסינקי, פינלנד בתחילת חודש יולי אותה שנה קבעה ביכמן שיא ישראלי חדש בתוצאה של 8:47.98 דקות וסיימה במקום החמישי ובכך איפשרה את השתתפותה במשחקים האולימפיים, לאחר שקבעה את הקריטריון האולימפי. ראשונה סיימה פלביה ריגמונטי משווייץ (8:29.16 דקות). שיא זה נשבר ביוני 2011.
באולימפיאדת סידני שנערכה בשנת 2000 הייתה ביכמן לספורטאית הראשונה מישראל שהשתתפה בתחרויות. היא לא הצליחה לשפר את הישגיה וסיימה במקום ה-38 במשחה ל-400 מטר חופשי בתוצאה של 4:27.33 דקות, במקום ה-25 בתוצאה של 9:01.90 דקות ובמקום ה-26 במשחה ל-400 מטר מעורב אישי בתוצאה של 5:06.72 דקות.
באליפות ישראל שנערכה באוגוסט 2003 זכתה ביכמן במדליית זהב במשחה ל-1500 מטר בשיא ישראלי חדש של 17:19.22 דקות, לפני תמר שושן שקבעה שיא ישראלי חדש לגילאי 15–16 של 17:28.29 דקות ומאשה בליזניוק (18:08.53 דקות)
באליפות ישראל שנערכה ביולי 2004 זכתה ביכמן במדליית זהב במשחה ל-1500 מטר בתוצאה של 17:26:02 דקות, לפני תמר שושן.
חייה האישיים.
לאחר פרישתה מהנבחרת, שימשה ביכמן מנהלת פרויקטים באתנה - המועצה הציבורית לקידום נערות ונשים בספורט ברשויות מקומיות ובאגודות ספורט. ב-2015 נכנסה לתפקידה כמנהלת מחלקת הספורט במועצה המקומית סביון, והיום היא מנהלת תחום ספורט ב.
ביכמן מתנדבת כמאמנת בקבוצת השחיה של צה"ל וחברת ועדת הנדלר האמונה לקביעת אמות המידה לחלוקת ההקצבות בספורט.
היא אחת מ-25 ספורטאיות עילית בתוכנית המנטוריות הבינלאומית של Women Athletes Business Network בשיתוף ארנסט &amp; יאנג. מי שהייתה המנטורית של עדי היא מרי דייוויס, נשיאת Special Olympics באירופה ואסיה, שהייתה מועמדת לנשיאות אירלנד.
נוסף לכך, אימנה ביכמן בקבוצת מכבי פארק המים רעות את קבוצות העתודה והקבוצה התחרותית, ומאמנת גם היום במכבי שוהם את קבוצת המאסטרס.
מנהג ישראל דין הוא
מנהג ישראל - תורה
ברי לווינסון
נגיף ה-RSV
נגיף ה-BK
ציטומגלווירוס
ז'אק לב