במהלך המתקפה היה שימוש רחב בחיל האוויר הסובייטי, מטוסים יפנים לא היו באזור.
לאחר הקרבות.
בעקבות הקרבות ל-26 לוחמים הוענק עיטור גיבור ברית המועצות (9 מהם נהרגו במהלך הקרבות) ו-95 קיבלו עיטור לנין. מספר רב של לוחמים נוספים קיבלבו עיטורים שונים ולכולם הוענק אות המערכה.
לואסילי בליוכר לא הוענק עיטור והוא הואשם בהכנה לקויה למערכה. בסתיו הוא נעצר והוצא להורג באשמת בגידה (בשנות ה-50 נוקה מכל אשמה).
קנטקי אואדה שהיה מפקד צבא קוואנטונג היפנית והוביל קו להתמודדות מול ברית המועצות המשיך את מדיניותו בחימום הגבול. בשנת 1939 הוא ספג מכה קשה בקרב חלקין גול ופוטר מהצבא כמו רנסוקה איסוגאי שהיה ראש המטה שלו.
ויאצ'סלב איוואנוב
קרב גראן קורונה
קרב גראן קורונה התרחש בספטמבר 1914, בין צרפת לגרמניה. בתחילת מלחמת העולם הראשונה, במסגרת המערכה על הגבולות. באותו הזמן התנהל גם הקרב הראשון על המארן, אשר גם בו ניצחו הצרפתים.
כשבוע וחצי לאחר שנסוגה הארמייה הצרפתית השנייה בקרב לורן, היא הותקפה שוב על ידי הארמייה הגרמנית השישית. הקרב החל ב-4 בספטמבר בהפצצה ארטילרית של הגרמנים, וכפרים רבים נהרסו. הקרבות נמשכו כשבוע במהלכו היו אבדות רבות אולם לא הייתה הכרעה בקרב. ב-9 וב-10 בספטמבר הופגזה גם נאנסי.
ב-12 בספטמבר החלה הנסיגה הגרמנית בחסות הארטילריה, וב-13 בספטמבר כבשו הצרפתים את מחוז מרת ומוזל ללא קרב.
בהמשך הצרפתים התקדמו כמעט עד נהר סאיל שבו יעצרו עד שנת 1918.
חיים מאיר יחיאל שפירא ממוגלניצא
תחנת הכח של חדרה
רחל עזריה
רחל עזריה (נולדה ב-21 בדצמבר 1977) היא אשת ציבור ישראלית שהייתה חברת הכנסת מטעם סיעת "כולנו", חברת מועצת העיר ירושלים מטעם סיעת "ירושלמים" וסגנית ראש העיר.
ביוגרפיה.
עזריה נולדה בירושלים לישראל עזריה, יליד תוניסיה, ולשרון לבית פרידמן, ילידת ארצות הברית. גדלה במושב בית גמליאל, התחנכה בחינוך הממלכתי דתי ובבני עקיבא. שירתה בצה"ל כמורה חיילת בחברה להגנת הטבע (בית ספר שדה עפרה).
סיימה בהצטיינות לימודי תואר ראשון בפסיכולוגיה ותואר שני ביישוב סכסוכים באוניברסיטה העברית. בשנים 2009–2010 הייתה עמיתה בבית הספר למנהיגות חינוכית, שבמכון מנדל למנהיגות.
פעילות ציבורית.
בשנת 2001, במהלך לימודיה באוניברסיטה, החלה את פעילותה הציבורית, במסגרת ארגון הסטודנטים מגמה ירוקה, בתחילה כפעילה בקמפיינים סביבתיים ובהמשך כרכזת תא הסטודנטים, חברת צוות ההנהלה וחברה בוועד המנהל. בשנים 2004–2007 ניהלה את ארגון "מבוי סתום" המסייע למסורבות גט בהתמודדות עם בתי הדין הרבניים, בהליכי גירושין מגבר סרבן גט. הייתה ממקימי פורום רשות הרבים לארגוני התחדשות יהודית בירושלים.
רחל הייתה שותפה ומובילה במספר רב של קמפיינים למען שינוי חברתי, ביניהם הרכבת המהירה לירושלים, מאבק נגד הדרת נשים, פעילות למען משפחות צעירות, התגייסות לסיוע למשפחות אנשי מילואים, מאבק עובדות הצהרנים ועוד.
פעילות בעיריית ירושלים.
עזריה נבחרה למועצת עיריית ירושלים בבחירות של שנת 2008, עת עמדה בראש רשימה משותפת של סיעת "ירושלמים" וסיעת "התעוררות בירושלים". הרשימה המשותפת פנתה לקהל מצביעים צעיר (חילוני ודתי כאחד) – סטודנטים ומשפחות צעירות. הרשימה קיבלה שני מושבים (מתוך 31) במועצת העיר עם 16,692 קולות.
עם תחילת הקדנציה הצטרפה סיעת "ירושלמים" לקואליציה ועזריה קיבלה את תיק החינוך לגיל הרך (שלא היה קיים עד אז) ואת תיק המינהלים הקהילתיים. במסגרת החזקת תיקים אלה יזמה את תוכנית החודש ה-11 להארכת שנת הלימודים בגנים, תוכנית ראשונה מסוגה בישראל.
במחאה החברתית של קיץ 2011, הייתה עזריה אחת ממנהיגות המאהל הירושלמי, וממובילות צעדת העגלות, שדרשו תנאים טובים יותר לגידול ילדים. עם הקמתה של ועדת טרכטנברג, הוזמנה עזריה להופיע בפני הוועדה כדי להציג בפניה את התוכניות שהגתה לחינוך חינם וסבסוד צהרונים בירושלים. ועדת טרכטנברג אימצה את המתווה שבנתה בירושלים לרמה הארצית, וממשלת ישראל התחילה ליישם זאת בשנת הלימודים תשע"ג. בינואר 2013, כשרפורמת הצהרונים עמדה להיות מיושמת בירושלים, התגלתה הרעת תנאים משמעותית בתנאי הגננות והסייעות. עזריה הובילה מחאה משותפת להורים ולעובדות, יחד עם כח לעובדים, שכללה שביתה בצהרונים ולבסוף מנעה את הרעת התנאים ואיפשרה למהלך לצאת אל הפועל.
עזריה הייתה מעורבת בקמפיינים נוספים שנושאם חינוך ובהם הצעה להתאמת חופשות בין הורים וילדים, ו'ארוחה 10' שדרשה שתהיה ארוחה זו במוסדות חינוך.
בעת הקמפיין לבחירות המוניציפליות ב-2008, ביקשה סיעת "ירושלמים" לפרסם שלטים על גבי אוטובוסים של אגד ברחבי העיר. "כנען מדיה בתנועה בע"מ", זכיינית הפרסום על האוטובוסים, סירבה לפרסום המודעה כיוון שתמונתה של רחל עזריה הייתה אמורה להתנוסס עליה, כשטענתה שתמונות נשים על גבי אוטובוסים מביאות להשחתתן. בעקבות סירובה של כנען עתרה עזריה לבג"ץ שהורה לפרסם את המודעה המכילה את תמונתה על גבי האוטובוסים.
באוקטובר 2010, במהלך חג הסוכות, הגישה עזריה עתירה לבג"ץ (נגד משטרת ישראל ועיריית ירושלים) בשל אי-אכיפת החוק שאסר על הפרדה מגדרית במדרכות. ההפרדה התקיימה בשכונת מאה שערים במהלך החג. בעקבות העתירה הודיעה המשטרה שתפעל לביטול ההפרדה המגדרית, ובאת כוח המשטרה הצהירה כי "מקובל על המדינה כי במרחב ציבורי מובהק כגון רחובות עיר, קיים איסור על הפרדה על רקע מגדרי". לאחר שהתחייבות זו לא יושמה הגישה עזריה עתירה נוספת באוקטובר 2011 וגם בדיון בה התחייבה המשטרה למנוע הקמת גדרות להפרדה מגדרית. בעקבות העתירה פיטר ראש עיריית ירושלים, ניר ברקת, את עזריה מהקואליציה, לטענתו, בשל הכללתה של העירייה ברשימת המשיבים. הפיטורים הובילו לסערה תקשורתית והעלאת נושא הדרת נשים לראש סדר היום הציבורי. בסוכות 2012 ההפרדה בוצעה במאה שערים ללא מחיצות. מלבד הקטע האחרון, בצמוד לבתי הכנסת של תולדות אהרן וברסלב.
בבחירות לרשויות המקומיות ב-2013 עמדה עזריה בראש סיעת "ירושלמים" שזכתה בשני מושבים במועצת העיר יחד עם תמיר ניר. "ירושלמים" הצטרפה לקואליציה העירונית, במסגרתה מונתה עזריה לסגנית ראש העיר, משנה לתיק החינוך, ומחזיקת תיק מעמד האישה. במסגרת תפקידה, הכניסה למערכת החינוך היסודי בעיר את תוכנית 'היתרון הירושלמי', שמחזק את הקשר בין ילדי ירושלים למוסדות התרבות בעיר באמצעות מספר ביקורים של הכיתה באותו מוסד תרבות באותה שנה (מוזיאון ישראל, גן החיות התנ"כי, הגן הבוטני, ועוד) כאשר בכל שכבת גיל הילדים נקשרים למוסד תרבות אחר בעיר. בזמן כהונתה בתפקיד, הובילה עזריה מעבר של ארוחות גני הילדים בעיר לתפריט בריא. במסגרת השינוי, הוצאו מתפריטי ארוחות הילדים בשר מעובד, וצומצמו כמויות המלח, השמן, והסוכר בארוחות הילדים.
פעילות כחברת כנסת.
ב-6 בינואר 2015 הודיעה יחד עם משה כחלון על הצטרפותה למפלגת כולנו, הוצבה במקום החמישי ברשימה ונבחרה מטעמה לכנסת העשרים.
עזריה שימשה יושבת ראש ועדת הרפורמות של הכנסת לאחר מינויו של אלי כהן לשר הכלכלה והתעשייה, חברה בוועדת הכספים, ועדת הפנים והגנת הסביבה, וועדת האתיקה של הכנסת. היא שימשה גם כיושבת ראש-משותפת ל"שדולה ליהדות ישראלית", יחד עם ח"כ אלעזר שטרן, יו"ר משותפת ל"שדולה הסביבתית-חברתית", יחד עם ח"כ דב חנין וח"כ תמר זנדברג, יו"ר "שדולת המשפחות הצעירות" ויו"ר משותפת עם חברי הכנסת איתן כבל וישראל אייכלר ב"שדולה לאורח חיים בריא".
הצעת החוק הראשונה שהגישה עזריה הייתה "חוק החופשות" שביקשה להעלות את מינימום ימי החופשה לכל עובד במשק מ-10 ימים ל-12 ימים. החוק עבר בהצלחה את כל שלבי החקיקה ואושר סופית בפברואר 2016. תוספת ימי החופשה צפויה להשפיע על כ-1.5 מיליון שכירים במשק.
הצעת חוק נוספת של עזריה בתחום המשפחות היא 'חוק הורות שוויונית'. החוק מאפשר להורים להתחלק בשעת ההנקה הניתנת לאם במשך ארבעה חודשים לאחר חופשת הלידה, ומשנה את שמה ל"שעת הורות". הנחת המוצא הייתה כי שעה זו אינה מנוצלת בהכרח להנקה אלא לאסוף את הילדים מגני הילדים ומבית הספר. בחוק זה שונה שם חופשת הלידה לתקופת לידה והורות. החוק עבר סופית בכנסת בחודש יולי 2016.
חוק נוסף שח"כ עזריה העבירה יחד עם ח"כ רועי פולקמן הוא חוק ימי מחלת ילד. החוק מאפשר להורים לחלק ביניהם את ימי המחלה של ילד מבלי להפסיד ימי חופש נוספים. על פי החוק שעבר סופית באוגוסט 2016, ימי המחלה של ההורים יספרו יחד כך שמהיום השני יקבלו תשלום על חצי יום ומהיום הרביעי תשלום מלא. במקום המצב לפני העברת החוק, בו כל יום מחלה שלוקח אחד ההורים נספר בנפרד.
בחודש נובמבר 2016, העבירה עזריה את חוק פיקוח ההרכב התזונתי על המזון המוגש בצהרונים.
החל מינואר 2017 כיהנה כיושבת ראש הוועדה המיוחדת לדיון בהצעת חוק הרשות הממשלתית להתחדשות עירונית ובסעיפים מהצעת חוק התוכנית הכלכלית וחודש לאחר מכן החלה לכהן כיושבת-ראש הוועדה המיוחדת לדיון בהצעות חוק הפיקוח על שירותים פיננסיים מוסדרים, עבודת נשים-תקופת הלידה וההורות.
בשנת 2017 נבחרה על ידי העיתון דה מרקר לאחת מ-"100 המשפיעים בישראל".