ב-13 באפריל 2010 יצא הסינגל של דב והקטרקס בשיתוף פעולה עם פאר איסט מובמנט שנקרא "Like a G6". השיר סימפל בתוכו שיר דמו אחר של דב שנקרא "Booty Bounce". הסינגל הגיע למקום הראשון של מצעד הבילבורד והפך לאחד השירים המושמעים ביותר באותה שנה. באוקטובר 2010 חתמה דב על חוזה עם חברת ההקלטות יוניברסל רפבליק רקורדס. הסינגל הראשון של דב היה "Bass Down Low" שיצא ב-16 בנובמבר 2010. לאחר מכן היא השתתפה בשיר "Backseat" של ה-ניו בויז. ב-22 במרץ 2011 יצא סינגל של דב עם הקטרקס בשם "Top of the World". הסינגל השני מאלבום הבכורה שלה יצא ב-25 באפריל ונקרא "In the Dark". לאחר מכן יצא שיתוף פעולה של דב עם להקת הבנים JLS בשיר "She Makes Me Wanna". הסינגל הגיע למקום הראשון בממלכה המאוחדת. אלבום הבכורה של דב שנקרא "The Night the Sun Came Up" יצא ב-31 באוגוסט 2011.
דב הופיעה באלבומה השלישי של הזמרת דמי לובאטו, "Unbroken" בשיתוף פעולה בשיר "Who's That Boy". ב-26 בספטמבר יצא שיתוף פעולה של דב עם לורנט וורי בשיר "Hey Hey Hey". ב-2 בנובמבר הוציא הזמר אריק סעדה את השיר "Hotter Than Fire" שהיה שיתוף פעולה עם דב. דב הופיעה באלבום Nothing but the Beat של הדיג'יי דייוויד גטה בשיר "***I Just Wanna F" שהיה שילוב של דב יחד עם טימבלנד ואפרוג'ק. בנוסף הופיעה דב ברמיקס לשיר "Bad Girl" של להקת הבנות Girls' Generation ובשיר "Break Ya Back" יחד עם טימבלנד. ב-13 בדצמבר יצא הסינגל השני מהאלבום של דב והקטרקס אשר עתיד לצאת, הסינגל נקרא "Sunrise". ב-20 בדצמבר יצא הסינגל השלישי מהאלבום שהיה "Naked" והיה שיתוף פעולה עם הזמר אנריקה איגלסיאס. הסינגל הגיע למקום השני המצעד הדאנס של הבילבורד. ב-24 ביולי 2012 יצא הסינגל הרביעי והאחרון מאלבומה של דב ונקרא "In My Trunk".
2013–הווה: אלבום שני.
בסוף שנת 2012 הודיעה דב כי החלה לעבוד על אלבום שני. האלבום עתיד לצאת בתחילת 2014.
חיים אישיים.
דב ידועה כתומכת בזכויות הלהט"ב. דב בזוגיות עם ג'ימי גורצ'קי. ב-9 בדצמבר 2011 נולדה לשניים בתם.
נכון לשנת 2015, הונה של דב מוערך בכ־3 מיליון דולר.
חוק להגנת הספרות והסופרים בישראל
חוק להגנת הספרות והסופרים בישראל (הוראת שעה), התשע”ג-2013 הוא חוק ישראלי שחייב שמירה על מחיר קבוע לספר ישראלי בשנה וחצי הראשונות לצאתו לאור, וקבע שיעורי מינימום לתמלוגים לסופר ישראלי.
החוק אושר בכנסת ב-31 ביולי 2013, נכנס לתוקף ב-6 בפברואר 2014, והיה אמור להיות בתוקף במשך שלוש שנים, כדי לעמוד על השפעתו ולהחליט על המשך דרכו של החוק. ב-30 במאי 2016 תוקן החוק על ידי הכנסת, ונקבע שרבים מסעיפיו יתבטלו ב-1 בספטמבר 2016.
מטרת החוק.
סעיף 1 לחוק מציג את מטרתו:דברי ההסבר להצעת החוק מרחיבים בעניין זה:
הוראות החוק.
״ספר״ מוגדר בחוק כך: מכאן שהספרים המוגנים על ידי החוק הם גם ספרים מתורגמים לעברית או ערבית.
לספר תינתן "תקופת הגנה", שהיא 18 חודשים ממועד הדפסת המהדורה הראשונה של הספר. בתקופת ההגנה יהיה מחיר הספר קבוע, ויצוין על הצד החיצוני של כריכתו (ניתן לקבוע מחירים שונים לגרסה מודפסת ולגרסה אלקטרונית). רכישת הספר באמצעות תווי קנייה שנועדו לרכישת ספרים ומחירם נמוך מערכם הנקוב, אסורה אף היא. בשבוע הספר העברי מותרת הנחה של עד 20% ממחירו הנקוב של ספר מוגן. כמו כן מותרת הנחה של עד 20% במכירה של מאה ספרים לגורם אחד.
החוק קובע שיעורי מינימום לתמלוגים שיש לשלם לסופר ישראלי.
לפקחי משרד הכלכלה ניתנה הסמכות לפקח על ביצוע החוק, ולתת התראה מינהלית ולהטיל עיצום כספי על המפר אותו.
הפולמוס סביב החוק.
טרם חקיקת החוק וגם לאחר מכן, העלו נגדו מספר טענות וביניהן:
הוצאת ספרים מסוימת אף החליטה למכור ספרים במופגן במחיר נמוך מן המותר, והוטל עליה קנס כבד.
תומך נלהב בחקיקה שתגן על מחיר הספר היה העורך הראשי של "הספריה החדשה", מנחם פרי. עם זאת, לאחר כניסת החוק לתוקף עקף אותו פרי באמצעות פרשנות דווקנית להגדרתה של תקופת ההגנה על ספר – "18 חודשים ממועד הדפסת המהדורה הראשונה של הספר", והציע מחיר מוזל לרוכשים את ספרי "הספריה החדשה" טרם צאתם לאור.
רחלי אידלמן, יו"ר התאחדות הוצאות ספרים בישראל, הגנה על החוק ואמרה כי "מאז כניסת החוק לתוקף עלה שכר הסופרים המשולם לסופרים בישראל, וכמות הספרים שנמכרה לא ירדה בהשוואה לתקופה המקבילה לפני שנכנס החוק לתוקף".
היסטוריה חקיקתית.
כאמור בדברי ההסבר להצעת החוק, הרקע להצעה הוא התפתחותו של דואופול במכירת ספרים בישראל - מצב שבו עיקר מכירת הספרים מתרכזת בשתי רשתות גדולות - "סטימצקי" ו"צומת ספרים", שהתחרות ביניהן הובילה למבצעי הנחה שבהם זמן קצר לאחר צאתו לאור של ספר הוא נמכר בהנחה ניכרת ממחירו הנקוב. מצב זה הוביל ליוזמה של הוצאות הספרים לחקיקה שתגן על מחיר הספר, בדומה לחקיקה במדינות אחרות, כגון צרפת.
ראשיתו של החוק הוא יוזמה של רוזלין דרעי, נספחת לענייני ספר וספרות בשגרירות צרפת שהוביל להצעת החוק הראשונה בהצעת חוק פרטית של חברי הכנסת זבולון אורלב, ניצן הורוביץ, שלי יחימוביץ', נחמן שי ויריב לוין, שהונחה על שולחן הכנסת ה-18 ב-8 בפברואר 2010. בכנסת ה-19 הגישה חברת הכנסת שלי יחימוביץ' הצעת חוק פרטית דומה. ביוזמתה של שרת התרבות והספורט, לימור לבנת, הוגשה לכנסת, ב-18 ביולי 2012, הצעת חוק מטעם הממשלה, שהרחיבה במידה ניכרת את הצעת החוק הפרטית. הצעת חוק זו אושרה בכנסת ב-31 ביולי 2013.
החוק נכנס לתוקף ב-6 בפברואר 2014, שישה חודשים לאחר פרסומו ב"רשומות". הוא נחקק כהוראת שעה למשך שלוש שנים מיום תחילתו, כדי שבשנים אלה ניתן יהיה לעמוד על השפעתו ולהחליט על המשך דרכו של החוק.
בהמשך לתלונות צרכנים כנגד החוק, על כי הוא גורם להתייקרות הספרים, תלונות מצד סופרים, בעיקר חדשים, כי החוק גורם לקשיים בהוצאת ספריהם מפני שהמו"לים חוששים להוציא ספרים של סופרים חדשים, משום שהמחיר הגבוה והאיסור לתת הנחות מתחת למחיר המחירון ירתיעו קונים, ונתונים המצביעים על ירידת הפעילות בענף הספרים, הודיעה שרת התרבות מירי רגב, ב-3 ביוני 2015 כי החליטה להקים ועדה לבחינה מחודשת של החוק. להודעת השרה קדמה הודעתו של ח"כ יואב קיש כי יקדם הצעת חוק לתיקון חוק הספרים ודיון בוועדת הכנסת שבו הושמעו דעות בעד ונגד החוק במתכונתו הנוכחית. השרה הודיעה כי הוועדה תכלול את נציגי רשתות הספרים, נציגי המו"לים, נציגי הסופרים, וכן ח"כ מהקואליציה וח"כ מהאופוזיציה. במרץ 2016 הודיעה רגב כי תפעל לביטול החוק, ואף פורסם תזכיר חוק לביטולו. במאי 2016 הצביעה הממשלה בעד קידום הליך ביטול החוק בכנסת.
הצעת החוק מטעם הממשלה קבעה שהחוק בטל, אך בסופו של דבר אישרה הכנסת תיקון לחוק שקבע שרבים מסעיפי החוק המקורי, ובהם ההגנה על מחיר הספר ועל התמלוגים למחבר, יתבטלו ב-1 בספטמבר 2016, כחמישה חודשים לפני גמר התוקף שנקבע לחוק מלכתחילה, ואילו תוקף הסעיפים שלא בוטלו הוארך עד יוני 2018. הגבלת ההנחה ממחיר הספר בשבוע הספר העברי ל־20% בוטלה מידית, כך שלא תחול כבר בשבוע הספר של שנת 2016.
רייגן (פירושונים)
היינריך החמישי, קיסר האימפריה הרומית הקדושה
היינריך החמישי, קיסר האימפריה הרומית הקדושה (Heinrich V. Römisch-deutscher Kaiser, 11 באוגוסט 1086 - 23 במאי 1125), היה מלך גרמניה מ-1099 וקיסר האימפריה הרומית הקדושה מ-1111, השליט האחרון מהשושלת הפרנקונית.
מלך בסוף תקופת המאבק בין האימפריה הרומית הקדושה לבין הכנסייה שביקשה להעלות את מעמדה מעל זו של האימפריה. אחד משיאי המאבק היה התכתיב האפיפיורי ואחריו ההליכה לקנוסה של אביו וקודמו בשלטון, היינריך הרביעי.
שלטונו.
ב-6 בינואר 1099 הכתיר אותו אביו למלך גרמניה באאכן, במקומו של אחיו הגדול קונרד שמרד באביו. בעת הכתרתו הוא נשבע לא להתערב בענייני ניהול האימפריה הרומית הקדושה, עליה מלך עדיין אביו. בשנת 1104 פנו אליו תומכי האפיפיור מסקסוניה ובוואריה שנאבקו באביו ושכנעו אותו למרוד בו. הוא שוחרר משבועתו על ידי האפיפיור פסקל השני שהחרים את היינריך הרביעי ואצילי המורדים נשבעו לו אמונים במיינץ בשנת 1105. עם מות אביו באוגוסט 1106 הוא הזמין את האפיפיור לגרמניה על מנת שיכתיר אותו לקיסר, אולם העמיד תנאי אחד לסמכותו של האפיפיור בגרמניה: שהקיסר יהיה אחראי בלעדית למינוי ולהדחת בישופים, בניגוד לדרישת הכנסייה ב"תכתיב האפיפיורי". האפיפיור דחה את התנאי ולא הסכים לבוא לגרמניה ולהכיר בשלטונו.
היינריך יצא בינתיים למסעות כיבוש וחיזוק מעמד האימפריה. בשנת 1108 נלחם בהונגריה ובשנת 1109 נלחם בפולין, אך הפסיד בשתי הפעמים. בשנת 1110 הצליח לכפות את שלטון האימפריה בבוהמיה והתארס שם למתילדה הקיסרית, בתו של הנרי הראשון, מלך אנגליה.