אזור מערב אוקראינה כולל מספר אזורים היסטוריים כמו טרנסקרפטיה, הליכינה כולל פוקוטיה (החלק המזרחי של גליציה המזרחית), מרבית אזור ווהלין, צפון בוקובינה ומערב פודוליה. ההשפעה התרבותית הרוסית במערב אוקראינה היא זניחה. מוסקבה השיגה את השליטה על אזור מערב אוקראינה רק במהלך המאה ה-20, כלומר, במהלך מלחמת העולם השנייה כאשר האזור סופח לברית המועצות לאחר חלוקת פולין. העיר לבוב היא המרכז התרבותי העיקרי של אזור מערב אוקראינה ולבוב הייתה גם הבירה ההיסטורית של נסיכות האליץ'-וולין. ערים חשובות נוספות הן בוצ'אץ', צ'רנוביץ, דרוהוביץ', האליץ', איוואנו-פרנקיבסק, חוטין, לוצק, מוקצ'בו, רובנו, טרנופול, אוז'הורוד ועוד.
דמוגרפיה.
על פי סקר שבוצע במהלך שנת 2016 על ידי מרכז רזומקוב נמצא כי כ-93% מאוכלוסיית אזור מערב אוקראינה הצהירו שהם מאמינים בדת כולשהי, בעוד 0.9% הצהירו שהם לא מאמינים בשום דת, ו-0.2% הצהירו שהם אתאיסטים.
מכלל אוכלוסיית אזור מערב אוקראינה, 97.7% הצהירו שהם נוצרים (57.0% משתייכים לכנסייה האורתודוקסית המזרחית, 30.9% הם חברי הכנסייה היוונית-קתולית האוקראינית, 4.3% הם רק "נוצרים", 3.9% הם חברים בכנסיות פרוטסטנטיות שונות, ו-1.6% הם קתולים). 0.2% ציינו כי הם יהודים. כל יתר האנשים היוו כ-2.1% מאוכלוסיי מערב אוקראינה.
משה רווח
לרעות בגנים
לרעות בגנים הוא רומן ביכורים מאת הרב אהרן הראל, שיצא לאור על ידי הסופר בהוצאת "דברי שיר" (בשיתוף עם עמותת "כמוך") בשנת 2013. הספר ראשון מסוגו בעיסוקו בהתמודדותם של להט"בים במגזר הדתי-לאומי במתח בין אמונה למשיכה מינית. פרסומו אושר על ידי הרב חיים דרוקמן, הרב רא"ם הכהן והרב אברהם וסרמן.
עלילה.
העלילה עוקבת אחר שלוש דמויות הפוגשות זו את זו במקומות שונים במהלך העלילה:
שלושת חלקי הספר מוקדשים כל אחד לאחת מן הדמויות. הרב צפניה, דמות המחבר, מתואר כילד יתום, דור שני לניצולי שואה, שגדל בטבריה ונע בין עולמות שונים, מחסידות סלונים אל הציונות הדתית. החלק הראשון עוסק בעיקר בזכר השואה כחוויה פוסט-טראומטית. בחלק השני צפניה פוגש את דרור - צעיר דתי המזדהה כהומוסקסואל, אשר בחר להתחתן עם לסבית, לאחר שנכשלו טיפולים שונים שעבר במטרה להתמודד עם זהותו המינית. בחלק השלישי מסופר סיפורה של דוריאנה - שחקנית קולנוע הוליוודית הנמצאת בעיצומו של מסע חיפוש אחר משמעות רוחנית ביהדות, שבמהלכו היא פוגשת את דרור.
ביקורת.
רן שריד כתב "הספר [...] מצליח לעשות את הבלתי יאומן: לחצות את כל הקווים, לדבר על נטיות הפוכות, לספר על זוועות שאול ואף על פי כן להיות הרומן הרוחני הראשון שכולו עבודת השם ואמונה בתום האדם".
הקרימינולוג הלהט"בי הדתי זאב שביידל, שביקר בחריפות את הרב הראל בשל עיסוקו ועמדותיו בנושא להט"ב דתיים, כתב שסגנונו ותוכנו של הספר "מהדהדים את הרב קוק". ושמבחינת הסגנון והלשון, מדובר ב"ספר שהוא מגזרי באופן מובהק. ספר שלא נועד לקורא החרדי ולא לחילוני". בתשובה לשאלה מהו המסר בספר כתב: "אולי התשובה הטובה ביותר היא שהספר נכתב כדי לספר סיפור שאותו חלק מהאנשים רוצים לשמוע. סיפור של הרמוניה שהעובדות לא מקשות עליה קושיות מעצבנות".
הרב אברהם וסרמן (רב קהילת גבורת מרדכי בגבעתיים וראש הכולל בישיבת רמת גן) כתב כי סוגה זו של ספרות במגזר הדתי-לאומי עלולה להתקבל בברכה או בביקורת, משום עצם העיסוק ב"חולין". על ההתקפות בשל עיסוקו של הרב הראל בנושא אמר ש"יש בכך החטאה של עיקר הסיפור – התמודדות עם כאבם של אנשים שאינם מוצאים את עצמם בעולם של חוסר השתייכות, ושל מתח תרבותי בין קצוות".
פלייבי
פלייבי (באנגלית: Flybe) הייתה חברת תעופה בריטית לטיסות חסך. החברה נוסדה בשנת 1962 ונסגרה ב-2020.
היסטוריה.
החברה נוסדה בשנת 1962 בתור Flybe airlines inc מאוחר יותר בשנת 1973 שנתה את שמה לשמה הנוכחי Flybe בשנת 2002 החברה החזירה את שמה לשם המקורי לכבוד 40 שנות פעילות. בשנת 2010 החברה נקלעה לקשיים כלכלים והכריזה על הליך פשיטת רגל. בשנת 2011 החברה נמכרה לתאגיד בריטיש איירוויז.
בשנת 2020, בעקבות משבר הקורונה, חדלה החברה מלטוס ופשטה את הרגל. כל מטוסיה עברו לחברת בריטיש איירוויז סיטי פלאייר.
צי מטוסים.
צי המטוסים נכון לינואר 2020
משבר הפליטים האוקראיני (2022)
משבר הפליטים האוקראיני (2022) הוא תנועה גדולה של פליטים שנמלטים מאוקראינה במהלך הפלישה הרוסית לאוקראינה. מאות אלפים נמלטו בימים הראשונים לאחר הפלישה. רובם מצאו מקלט במדינות השכנות ממערב לאוקראינה: פולין, הונגריה, מולדובה, רומניה וסלובקיה.
רבים מהפליטים חיפשו מקלט בבתיהם של קרובי משפחה המתגוררים בחו"ל. האיחוד האירופי ומדינות נוספות הודיעו שהם פותחים את גבולותיהם לאוקראינים. חברות רכבת במספר מדינות כמו פולין וגרמניה מאפשרות לפליטים אוקראינים לנסוע ברכבת ללא תשלום.
מספרי הפליטים.
נתונים על אנשים הבורחים מאוקראינה יכולים להשתנות במהירות ולעיתים קרובות הם רק הערכות. נסיעות ממדינה למדינה אינן בהכרח רשומות באופן רשמי. אוקראינים יכולים לנסוע למדינות מסוימות באירופה ללא ויזה. ייתכן שהם יורשו לשהות בארץ לתקופה ממושכת, כגון 90 יום, ללא אישור מיוחד. במקום אחר, עליהם להגיש בקשה למקלט. יתרה מכך, חציית הגבול למדינה אינה אומרת שאנשים יישארו באותה מדינה (לצמיתות).
משרד האו"ם לתיאום עניינים הומניטריים העריך ב-27 בפברואר שיהיו באוקראינה 7.5 מיליון פליטי פנים בעוד חודשיים. 18 מיליון אנשים מושפעים מהסכסוך ו-12 מיליון אנשים יזדקקו לעזרה בריאותית.
בוועידת הפליטים של האו"ם, ביום ראשון, 27 בפברואר 2022, הוכרז כי מאז פתיחת המלחמה נמלטו יותר מ-368,000 איש מאוקראינה. ב-1 במרץ 2022, כבר היו יותר מ-600,000 פליטים שנמלטו מאוקראינה למדינות שכנות ובעקבות כך סוכנות הפליטים של האו"ם התריעה על חשש "שהמצב עלול להידרדר ל"משבר הפליטים הגדול באירופה במאה הנוכחית".
ארגון ההגירה הבינלאומי של האו"ם העריך כי כ-6.5 מיליון אוקראינים נעקרו מבתיהם, בנוסף ל-3.2 מיליון פליטים שכבר יצאו מגבולות אוקראינה עד 18 במרץ 2022. ב-9 באפריל, האו"ם הודיע שלמעלה מ-4.4 מיליון בני אדם עזבו את המדינה.
לפי משמר הגבולות האוקראיני, יותר מ-870 אלף אזרחים שנמלטו מהמדינה מאז שפרצה המלחמה חזרו לאוקראינה עד 12 באפריל.
מאזן ההגירה באוקראינה התהפך באמצע אפריל משלילי לחיובי, המשמעות היא שבכל יום חזרו למדינה יותר אנשים מאשר עזבו אותה, על-פי עדכון מסוף מאי 2022 שבו לאוקראינה יותר מ-2 מיליון אזרחים שעזבו אותה בתחילת המלחמה.
לפי הנתונים הרשמיים בסוף אוגוסט 2022, כמעט 15 מיליון מתושבי אוקראינה נעקרו מבתיהם בגלל הקרבות, כשליש מאוכלוסיית המדינה ערב הפלישה, וכ-6.7 מיליון מהם ברחו מארצם והתפזרו במדינות אחרות. 3.8 מיליון אנשים נרשמו לתוכניות הגנה זמנית ברחבי אירופה. רוב מוחלט של הפליטים היו נשים וילדים, משום שעל גברים בגיל שירות צבאי נאסר עם פרוץ המלחמה לעזוב את אוקראינה, למעט במקרים חריגים. היו פליטים ששהו למדינה (כ-4.5 מיליון).
מדינות.
פולין.
כבר ב-15 בפברואר ציפתה פולין להתקפה אפשרית של רוסיה על אוקראינה. ממשלת פולין ביקשה מהקהילות להתכונן לעד מיליון פליטים. עד 8 באפריל 2022, כמעט 2.6 מיליון פליטים אוקראינים נכנסו לפולין. פולין צמצמה מאוד את מגבלות הכניסה לגבול ואמרה כי מסמכי זהות שונים יתקבלו "."
נקודות כינוס לפליטים נפתחו בכל מחוז בפולין. הרשויות המקומיות מספקות לינה בחינם, מזון ואספקה נחוצה אחרת. מלבד זאת, מספר עצום של אזרחים וארגונים הציעו מרצון סיוע, מגורים בחינם ועזרה אחרת. אתרים עם מידע לפליטים הוצגו גם באוקראינית. הממשלה הכינה שינויים משפטיים שיפשטו את העסקתם של אוקראינים בפולין, מכיוון שאז נדרשה אשרת עבודה שכן אוקראינה לא הייתה חלק מהאיחוד האירופי.
אוסטריה.
שר הפנים האוסטרי גרהרד קרנר והקנצלר הפדרלי קארל ניהאמר הודיעו כי אוסטריה רוצה לקלוט פליטים מאוקראינה. כל הפליטים רשאים לשהות במדינה למשך 90 יום.
בלגיה.
מזכיר המדינה הבלגי למקלט והגירה, סמי מהדי, אמר ב-25 בפברואר 2022 כי בלגיה עומדת בסולידריות עם פולין והונגריה. עם זאת, הוא קרא לאירופה לתאם את קבלת הפנים. יומיים לאחר מכן, הודיעה שרת הפיתוח מריימה קיטיר כי יוקצו שלושה מיליון יורו לסיוע הומניטרי נוסף לאוקראינה.
בריטניה.
בריטניה הודיעה כי אזרחים בריטים ואזרחים אוקראינים החיים בבריטניה יורשו להביא את בני משפחתם המורחבת מאוקראינה.
בוריס ג'ונסון הצהיר כי בריטניה יכולה לקלוט 200,000 פליטים אוקראינים.
ישראל.
הסוכנות היהודית יזמה פינוי של יהודי אוקראינה וקרובי משפחותיהם לישראל דרך ורשה, בעוד שדיפלומטים ישראלים פינו אזרחים ישראלים מהקהילה החסידית של אומן וממקומות אחרים, כמו גם אזרחים של לבנון, סוריה ומצרים.
משרד הפנים הודיע על תקנות הגירה חדשות לפליטים מאוקראינה.
ישראל שלחה דרך האוויר ציוד רפואי, ופתחה סמינרים און-ליין להתמודדות עם טראומה, למטפלים ואנשי מקצוע.
ב-23 במרץ 2022, נחנך בעיר מוסטיסקה במערב אוקראינה בית חולים שדה ישראלי "כוכב מאיר", לטובת פליטי המלחמה. בית החולים הנקרא על שם גולדה מאיר, הוא הראשון מסוגו שהוקם בזמן המלחמה, מכיל מחלקות מיון ואשפוז לילדים ומבוגרים וחדר לידה, כאשר טכנולוגיות מתקדמות וצוות מומחי שיבא לרפואה וירטואלית עומדים לרשות הצוות, לסיוע מרחוק.
סרי לנקה.
סרי לנקה הודיעה כי היא מאריכה את הוויזות של תיירים רוסים ואוקראינים בחודשיים.
צרפת.