הוא ניהל חליפות מכתבים בעיקר בנושאים הלכתיים עם רבים מרבני דורו, ידוע במיוחד דין ודברים שהיו לו, בהוראת רבו רבי אברהם חיים רודריגס, עם רבי יצחק למפרונטי מחבר האנציקלופדיה ההלכתית "פחד יצחק" בעניין ברכת ה"קוקולאט"א" (שוקולד). לדעת הרבנים רודריגס והכהן, יש לברך על השוקולד בורא פרי העץ, ואילו הרב למפרונטי צידד כי יש לברך שהכל נהיה בדברו. מסקנתם המשותפת למעשה הייתה לברך "שהכל"
חיבר קינות מחורזות ושנונות, ביניהן על רבו, רבי יוסף אירגאס ועל רבי חיים בן עטר.
קישורים חיצוניים.
ספרו
מרי ריד
מרי ריד (באנגלית: Mary Read) הייתה שודדת ים אנגלייה מפורסמת מן המאה ה-18.
ביוגרפיה.
המקור היחיד ששרד אודות חייה של ריד הוא החיבור "A General History of the Pyrates" מאת אדם המכנה עצמו קפטן צ'ארלס ג'ונסון. זהותו של הקפטן ג'ונסון נותרה בגדר תעלומה, לא ידוע על אדם בשם זה בן אותה תקופה, ויש המעריכים שזהו למעשה שם העט של דניאל דפו. כך או כך אמינותו של החיבור מעטה, וניכר שהכותב מגזים ומשנה פרטים לעיתים קרובות.
על פי ההערכות ריד נולדה בשנת 1691. ג'ונסון כותב שמשפחתה הייתה משפחה ענייה שקיבלה קצבאות מאת הסבתא עבור אחיה של מרי. אולם האח מת, והאמא המודאגת הכריחה את מרי ללבוש בגדי נערים ולהתנהג כזכר, וזאת כדי שהסבתא תמשיך לשלוח כסף.
מרי המשיכה להתנהג כגבר לאורך כל חייה. היא הצטרפה לצי הבריטי כנער בשם "מרק ריד" והשתתפה במלחמת הירושה הספרדית, אולם במהלך שירותה היא התאהבה במלח הולנדי. היא נישאה לו וניהלה יחד איתו פונדק בהולנד. כאשר מת בעלה, היא חזרה להתחזות לגבר והתגייסה לצי ההולנדי ומשם הגיעה לספינה שהפליגה לאיי הודו המערביים.
הספינה הותקפה בדרך בידי שודדי ים תחת פיקודם של ג'ון רקהאם ואהובתו אן בוני. ריד לחמה באומץ, אולם מרבית חברי הצוות נהרגו והפיראטים הכריחו את הנותרים להצטרף לשורותיהם. ריד הצטרפה גם כן, אולם לא חשפה את מינה וגם בקרב השודדים נודעה כמרק ריד. אן בוני ראתה אותה פעם אחת בעת שהתלבשה וכך גילתה את מינה היא לא סיפרה זאת לשאר הצוות, והשתיים הפכו לידידות טובות. הדבר הכעיס את רקהאם, שלא ידע את מינה של ריד, וסבר שבוני בוגדת בו. ריד חשפה בפניו את שדיה והוכיחה לו שהיא אשה. רקהאם הנדהם הסכים לא לפרסם זאת אולם הדבר נודע לבסוף לפיראטים, שלא שינו את יחסם אליה.
בשנת 1720 עגנה ספינת השודדים בג'מייקה. הגברים השתכרו כולם, ורק הנשים נותרו פיכחות. ספינת שיטור בריטית תחת פיקודו של ג'ונתן ברנט גילתה אותם, ולאחר קרב קצר נשבו כולם. החוק הבריטי מטיל עונש מוות על כל שודד ים באשר הוא בלי הבדל בין המינים, אולם ריד ובוני טענו שהן בהריון ועובריהן אינם אשמים. הגברים נתלו כולם, אך הוחלט לדחות את משפטן של הנשים. בשנת 1721 מתה ריד בתא הכלא מ, או במהלך הלידה. לא ברור אם אכן הייתה מעוברת או שהמציאה זאת כדי לדחות את משפטה.
התיישבות על מאדים
התיישבות על מאדים הוא מושג המתייחס להתיישבות בני אדם על פני כוכב הלכת מאדים. נכון לעכשיו, רעיון זה לא מומש, ורגל אדם טרם דרכה על הקרקע של מאדים. ארגון נאס"א הודיעו כי נקבעה מטרה לשלוח משימה מאוישת למאדים בשנת 2036, והאדם הראשון על הכוכב יהיה אישה. בנוסף, ישנם גופים לא-ממשלתיים, דוגמת החברה ההולנדית Mars One (המתכננת לשלוח בני־אדם בשנת 2026) ו־SpaceX.
במקומות שונים בעולם נערכות הדמיות כדי לבחון מבעוד מועד את הבעיות בהתיישבות האדם על מאדים, כשהמרכזי ביניהם מתרחש במדינת יוטה שבארצות הברית. בישראל ערך ב־2018 ארגון D-MARS הדמיה במכתש רמון כדי לבחון את תפקוד הצוות בבידוד המדמה את הסביבה הגאולוגית במאדים.
מאפייניו של מאדים המקלים או מקשים על התיישבות בו.
מאפיינים מקשים.
ניתן לשפר את התנאים במאדים באמצעות טכנולוגיה מתאימה לתהליכי הארצה, או באמצעות מתקני מגורים שהתנאים בתוכם מותאמים לשהייה של בני־אדם ללא לבוש מיוחד.
בהבט הסוציולוגי והפוליטי יש להתיישבות סוגיות לגבי אופן התנהלותה. למעשה ההתיישבות עצמה תצטרך להגדיר לעצמה את כללי הניהול העצמי ולא מן הנמנע שלא תהיה כפופה כלל לחוקים הקיימים על פני כדור הארץ.
מיקומים אפשריים למושבה.
אזור קו המשווה.
מארס אוידסיי זיהתה פתחים בסביבת הר הגעש ארסיה מונס, הנמצא קרוב לקו המשווה של מאדים, שעשויים להוות פתחי מערות. מבנים כאלו ודומים יכולים לשמש כמחסה עבור בני־אדם.
בתחילת שנות האלפיים נערך בנאס"א Caves of Mars Project במטרה למצוא מקומות בהם ייתכן ויש פתחים תת-קרקעיים בהם יוכלו להקים מושבה.
הקטבים.
מארס אודיסיי איתרה ריכוז גבוה של מים בקטבים, אך גם הוכיחה שכנראה קיימים מים גם בקווי רוחב נמוכים יותר, דבר שהופך את הקטבים למקומות פחות עדיפים ליישוב.
ואליס מארינריס.
ואליס מארינריס, הקניון הגדול ביותר במאדים ובמערכת השמש, הוא באורך של יותר מ־4,000 ק"מ, רוחב של 200 ק"מ ועומק שעולה על 7.5 ק"מ. הלחץ האטמוספירי בתחתיתו גבוה מהלחץ על פני השטח.
ציוד.
כדי להקים מושבה שתוכל להכיל בני־אדם לפרק זמן ארוך, יידרש ציוד כדי לספק ולהפיק את צורכיהם של התושבים.
חקלאות.
כמו כן, המושבה תזדקק גם למזון. המשימה מתוכננת לזמן ממושך וככל שהיא תתארך יותר ייווצר מצב שהמושבה תצטרך לגדל יבולים בעצמה. גידול צמחים יסייע למושבה, שכן נוסף למזון צמחים יכולים גם למחזר חומרי פסולת, לספוג פחמן דו־חמצני, לטהר מים ולייצר חמצן.
קושי בגידול צמחים על מאדים:
יתרונות:
כלי תקשורת.
המושבה, כמו כן, תזדקק לכלים כדי לתקשר עם כדור הארץ. הטכנולוגיה לתקשורת בין כדור הארץ למאדים, למעשה, כבר קיימת ונמצאת בשימוש; רוברים על פני מאדים מתקשרים עם כדור הארץ על ידי שליחת מסרים ללוויינים הקרובים, שממשיכים לשלוח את המידע לאנטנות על פני כדור הארץ. למרות זאת, הטכנולוגיה כיום עדיין לא מאפשרת החלפת מסרים בזמן אמת, והודעות ממאדים יכולות להגיע לאחר כמה דקות או כמה שעות - תלוי בגודל הקובץ שנשלח. הזמן שעובר בין שליחת ההודעה ממאדים עד לקבלתה בכדור הארץ ולהפך עשוי להיות קריטי כאשר פורצת בעיה שפתרונה תלוי בתגובה מידית של אחד הצדדים המתקשרים.
כלכלה.
המשאבים הזמינים במאדים יוכלו לשמש את המושבה למטרות מסחר עם כדור הארץ, או עם מושבות אחרות בעתיד שיתפתחו לצדה.
מבני מגורים.
אחד מהרעיונות שעלו לבניית מגורים על מאדים הוא שימוש בחומרי המוצא על מאדים, אדמת המקום (בזלת), מים, בתוספת חומר פלסטי, הישמשו להדפסת מבנים, בטכניקה של הדפסה תלת-ממדית.
הארצה.
כדי להקים מושבת מאדים קבועה, שתוכל לאכלס בני־אדם באופן קבוע לפרק זמן ארוך עם שימוש מצומצם בציוד מיוחד, יש לשנות את האקלים כך שיהיה כמה שיותר קרוב לאקלים של כדור הארץ. במילים אחרות, כדי שקיומה של מושבת קבע על פני המאדים תתאפשר, על מאדים לעבור הארצה.
הליכות עולם
הצפנה לא קומוטטיבית
מרי פולין
מרי פלין
שנים קליניות
שנים פרה קליניות
שנים פרה-קליניות
מלאך ימיים
מלאכי ים
רוצ'סטר (מינסוטה)
רוצ'סטר (באנגלית: Rochester) היא עיר במדינת מינסוטה, ארצות הברית, המשמשת כמושב מחוז אולמסטד. היא ממוקמת בחלק הדרומי של הסתעפות נהר הזמברו. בעיר מתגוררים 106,769 תושבים על פי מפקד האוכלוסין של שנת 2010. רוצ'סטר היא העיר השלישית בגודלה במינסוטה, אחרי הערים מינאפוליס וסיינט פול. נכון ל-2013, מטרופולין העיר מונה 211,853 תושבים.
היסטוריה.
העיר נוסדה בשנת 1855. בשנים שלאחר מכן נסללה רכבת ליד היישוב, דבר שהביא איתו תושבים רבים והזדמנויות עסקיות.
דמוגרפיה.
במונחים שושלתיים, אמריקאים גרמנים הם הקבוצה האתנית הגדולה ביותר ברוצ'סטר, ממציא 35.5% מאוכלוסיית העיר. אמריקאים נורווגיים מורכבים 15.9%, בעוד אמריקאים איריים מהווים 11.6% של האוכלוסייה של העיר. אמריקאי אנגלית מורכבים 8.2% מכלל האוכלוסייה ואמריקניות השוודיים היו 5.0% מאוכלוסיית העיר.
פרדריק הראשון, מלך שוודיה
פרדריק הראשון (בשוודית: Fredrik I; 17 באפריל 1676 – 25 במרץ 1751) היה בן זוגה של אולריקה אלאונורה, מלכת שוודיה מ-1718 עד 1720 ומלך שוודיה מ-1720 ועד מותו, וכמו כן היה רוזן הסן-קאסל מ-1730 ועד מותו. הוא עלה לכס המלכות השוודי בעקבות מותו של גיסו, קרל השנים עשר, במלחמה הצפונית הגדולה ולאחר התפטרותה של אחותו של קרל, אשתו, מכס המלכות לאחר שוויתרה על רוב סמכויותיה לטובת הפרלמנט. תקופת מלכותו, שהייתה נטולת סמכויות, עמדה בסימן ניתוקה של משפחתו מסדר הירושה, לאחר שהממשלה הפרלמנטרית שנשלטה על ידי הפוליטיקאים מ"מפלגת הכובעים", הכניסה את שוודיה למלחמה נגד רוסיה, שהסתיימה בתבוסה ויליזבטה, קיסרית רוסיה דרשה שאדולף פרדריק מבית הולשטיין-גוטורפ, יעלה לכס המלכות בעקבות מותו של פרדריק.
ראשית חייו.
פרדריק היה בנם של קרל, רוזן הסן-קאסל ושל הנסיכה מריה אמליה מקורלנד. ב-1692 הוא ערך את הטיול הגדול שלו לרפובליקה ההולנדית וב-1695 לחצי האי האיטלקי ומאוחר יותר למד בז'נבה. לאחר מכן הוא החל בקריירה צבאית והוביל את הכוחות של הסה כקצין בדרגת לוטננט גנרל במלחמת הירושה הספרדית לצידם של ההולנדים. ב-1703 הוא הובס בקרב שפיירבאך, אך בשנה שלאחר מכן הוא לקח חלק בניצחון הגדול בקרב בלנהיים. ב-1706 הוא הובס שוב על ידי הצרפתים בקרב קסטיליון. הן ב-1716 והן ב-1718 הוא הצטרף למסע המלחמה של קרל השנים עשר, מלך שוודיה נגד נורווגיה ומונה להיות קצין בדרגת גנרליסימו בצבא השוודי.
בן זוגה של מלכת שוודיה ומלך שוודיה.