בכל מערכה, כל קבוצה זכאית לבקש שני פסקי זמן. כל פסק זמן אורך 30 שניות בדיוק ומתבצע מחוץ לתחומי המגרש המסומנים.
בליגה העולמית, ישנם שני פסקי זמן טכניים נוספים כשאחת הקבוצות מגיעה לשמונה נקודות ולשש עשרה נקודות במערכות הראשונה עד הרביעית - במערכה החמישית אין פסקי זמן טכניים.
חילופי שחקנים.
כדי לבצע חילופי שחקנים, אין להיכנס לפני שיצא השחקן המוחלף. יש לעמוד על קו השלוש במגרש, להחזיק שלט ובו מספרו של השחקן המוחלף, והשחקן המוחלף מקבל את השלט ויוצא ונותן אותו למזכירות.
במשחקים רשמיים מותרים עד שישה חילופי שחקן למערכה. שחקן שפתח במערכה והוחלף רשאי לחזור לשחק רק במקום השחקן שהחליף אותו, וזה אינו יכול להיכנס לשחק פעם נוספת באותה מערכה.
תפקידים.
ליברו.
שחקן מיוחד הרשאי לשחק רק בקו האחורי. הוא יכול להיכנס ולצאת באופן חופשי במקום אחד השחקנים בקו האחורי בכל הפסקה בין הנקודות במשחק. ליברו אינו רשאי להנחית את הכדור (קרי: להכות את הכדור אל מגרש היריב מעל גובה הרשת), לבצע ניסיון חסימה או לחסום או להגיש מכת פתיחה. כמו כן אסור לו למסור כדור להנחתה במסירה עילית מתוך אזור ההתקפה (לפני קו שלושת המטרים). יש אפשרות לרשום בטופס השיפוט עד שני שחקני ליברו, ומעונת 2011–2012 הוכנס חוק חדש המאפשר להחליף בין שני שחקני הליברו מספר לא מוגבל של פעמים. הליברו אינו רשאי לשחק בתפקיד של שחקן רגיל, הוא לובש בגד בצבע שונה משאר שחקני הקבוצה כדי שניתן יהיה לזהותו בקלות.
בניגוד לשאר השחקנים, בתפקיד הליברו אין יתרון לשחקנים גבוהים אלא לרוב להפך, הליברו צריך להיות שחקן זריז בעל תגובות מהירות המצטיין במשחק ההגנה.
מוסר (מגיש).
שחקן שאחראי למסור "כדור שני" בדרך כלל במסירה עילית אל המנחיתים. המוסר עומד בדרך כלל בעמדה 3, סמוך למרכז הרשת כשרגליו בזווית של כ-90 מעלות ביחס לכיוון הרשת. כאשר הוא נמצא בקו האחורי השחקנים מסתדרים כך שהמוסר יוכל לרוץ במהירות למקומו הרצוי ליד הרשת.
צוות השופטים.
במשחק כדורעף צוות השופטים כולל:
השופט הראשי והעוזר רשאים לשרוק במהלך המשחק, ובנוסף, הרשם רשאי לשרוק או להשתמש בזמזם אלקטרוני להתראה על עבירת רוטציה.
השופט הראשי.
השופט הראשי נמצא על דוכן השיפוט והוא שופט ושורק על כל העבירות שהוא רואה. השופט הראשי אחראי על כל צוות השופטים והוא יכול לשנות החלטה של שופטים אחרים.
השופט העוזר.
השופט העוזר תפקידו הוא לעזור לשופט, אך יש לו גם תחומי אחריות משלו. הוא אחראי על פסקי זמן והחלפות שחקן, עבירות מיקום של קבוצה המקבלת מכת פתיחה, עבירות חסימה ועבירות שקשורות לרשת ולקו.
הרשם.
תפקידו הוא לרשום בטופס המשחק את כל אירוע שקורה במשחק, ובכלל זה ספירת הנקודות, מיקומם של השחקנים, חילופים ופסקי זמן.
איש הקשר של הרשם בכל בעיה הוא השופט העוזר.
עוזר הרשם.
זהו תפקיד חדש שהוכנס לחוקים הרשמיים בשנת 2005.
עוזר הרשם מפקח על החלפות הליברו ויש לו גם תחומי אחריות משלו.
שופטי הקו (קוונים).
ארבעת שופטי הקו ניצבים בפינות המגרש, כמטר מהקו שהם אחראים עליו.
הם אחראים לסמן אם הכדור פגע במשטח בתוך שטח המגרש או מחוץ לו, אם הכדור פגע בשחקן ויצא החוצה, נגיעות בגופים זרים או דריכה על הקו בעת מכת פתיחה.
שופטי הקו משתמשים בדגלים. הם גם משגיחים על מה שקורה מחוץ לקווים.
כדורעף חופים.
אחת הווריאציות של משחק הכדורעף היא כדורעף חופים, המשוחק על חול בחוף ים או משטח חול אחר. בכדורעף חופים יש לרוב שני שחקנים בכל קבוצה, ורוב חוקי המשחק דומים לחוקי הכדורעף.
כדורעף חופים הוכר על ידי FIVB ב-1986, והוכנס למשחקים האולימפיים ב-1996.
הכדורעף בישראל.
הכדורעף בישראל היה בראשיתו פופולרי בעיקר בקיבוצים, ובמיוחד בקיבוצי השומר הצעיר ששלטו בענף עד שנות ה-70.
בשנים האחרונות הכדורעף מתפתח ומתחיל לתפוס תאוצה בעיקר בליגות בתי ספר. בשנת 1943 הוקמה "ההתאחדות הארצישראלית בכדורעף". בשנת 1947 הצטרפה ההתאחדות הארץ-ישראלית להתאחדות הכדורעף הבינלאומית (FIVB). בשנת 1995 הוחלט כי איגוד הכדורעף יפסיק לפעול תחת "התאחדות לספורט" ותוקם עמותה נפרדת בשם "איגוד הכדורעף בישראל". בשנת 2019 היו 5,553 ספורטאים תחרותיים ששיחקו כדורעף, הענף השלישי מבחינת כמות הספורטאים התחרותיים בישראל.
נבחרות.
עד היום, נבחרת ישראל בכדורעף רשמה שלוש הופעות בטורנירי גמר אליפות אירופה. הפעם הראשונה הייתה ב-1951 בצרפת (מקום 10 ואחרון), השנייה ב-1967 באיסטנבול (מקום 11 מתוך 16) ופעם שלישית ב-1971 במילאנו (מקום 12 ואחרון). בנוסף לאליפויות אירופה הגיעה נבחרת ישראל גם שלוש פעמים לטורניר גמר אליפות העולם (1952, 1956, 1962). נכון ל-2011, מדורגת הנבחרת במקום ה-25 באירופה וה-68 בעולם.
נבחרת ישראל בכדורעף נשים הופיעה לראשונה בשנת 1967 בטורניר גמר אליפות אירופה באיסטנבול, וסיימה במקום השמיני. כעבור ארבע שנים, ב-1971 הופיעה הנבחרת פעם נוספת בטורניר הגמר, וסיימה במקום ה-11. בשנת 2007 התחיל פרויקט שמטרתו לחזק את ענף כדורעף הנשים בישראל, כשהמטרה הסופית היא העפלה למשחקים האולימפיים. לצורך זה מונה להוביל את הנבחרת המאמן הוותיק הבכיר אריה זלינגר. הפרויקט הביא לשינוי משמעותי בענף ובנבחרת. בשנת 2010, לאחר 39 שנים הצליחה הנבחרת להעפיל פעם נוספת לטורניר גמר אליפות אירופה 2011, לאחר שסיימה במקום השני בבית המוקדם ובמשחקי ההצלבה ניצחה את נבחרת בלארוס החזקה. באליפות אירופה הודחה הנבחרת לאחר שהפסידה את שלושת משחקיה. למרות ההכנות הרבות והשיפור הניכר בנבחרת, היא לא הצליחה להעפיל לאולימפיאדת לונדון (2012), ואף לא עלתה לאליפות אירופה 2013.
ליגות בוגרים.
בישראל קיימות מספר ליגות מטעם איגוד הכדורעף בישראל:
ליגות ארציות ולאומיות מתחלקות למחוזות צפון, דרום ומרכז.
בנוסף, קיימת ליגה מעורבת ("ליגה א'") בפריסה ארצית, תחת איגוד הכדורעף הישראלי.
ליגות תלמידים.
בישראל קיימת התאחדות הספורט לבתי הספר ולאגודות. הליגות מתחלקות למחוזות שונים בארץ. הקבוצות המסיימות במקומות הראשונים בבית עליון במחוז, עולות לליגה ארצית לתלמידים.
גמד (פנטזיה)
גמד הוא סוג של ייצור דמוי אדם הנפוץ במיתולוגיה ובפנטזיה.
הגמדים מתוארים לרוב כיצורים דמויי אדם נמוכי קומה, אינטליגנטיים, קשוחים, בעלי זקנים, אשר נוהגים לחיות בעיקר באזורים תת-קרקעיים ולעסוק בכרייה, בעבודות-עץ או בעיבוד מתכות. לעיתים קרובות הם מתוארים כבעלי כוחות על-טבעיים. הגמדים נפוצים במיוחד באגדות העם, בפולקלור האירופאי, בספרי הפנטזיה ובמשחקי התפקידים.
קשה לקבוע בדיוק כיצד נראו הגמדים הראשונים. גובהם וסגנון חייהם של הגמדים השתנו במידה רבה לאורך שלל סיפורי המיתולוגיה העתיקים. בחלק מהסיפורים העתיקים ביותר גובהם היה זהה לגובהם של בני האנוש. עם התפתחות המיתולוגיה הגמדים הפכו ליצורים דמויי אנוש, נמוכי קומה, מכוערים ומתוארים כחיים במערות תת-קרקעיות.
מכיוון שקיימים יצורים מיתולוגיים רבים אשר דומים במראם לגמדים נוצר לעיתים רבות בלבול בזיהוי הגמדים - בעיקר קיימת נטייה להתבלבל בינם לבין יצורים מהפולקלור האירופי כגון גובלינים וגנומים אשר לעיתים מזוהים בטעות כגמדים ולהפך.
היסטוריה.
הגמדים במיתולוגיה הנורדית.
במיתולוגיה הנורדית נמנה גזע הגמדים כאחד הגזעים דמויי האדם האינטליגנטיים ביותר. בדרך כלל מתוארים הגמדים כחיים במערות תת-קרקעיות או בסביבה הררית. לפי האגדות, הגמדים הם כורים ונפחים מיומנים. בדרך כלל נמוכים יותר מבני אדם, חסונים ושעירים יותר ולרוב בעלי זקן מלא. אף על פי כן, הגמדים הנורדים לא מתוארים כנמוכי קומה עד המאה ה-13.
לאורך השנים הגמדים הנורדיים השתנו רבות. הבדלים בין הגמדים הנורדים המוקדמים ולבין המאוחרים הם גדולים למדיי. השפעות חיצוניות, כגון פריחת הנצרות בחברה הנורדית, השפיעו רבות על השינויים הללו.
הגמדים הנורדים אשר התגבשו בהמשך (בסביבות המאה ה-13 עד המאה ה-15) הפכו בהדרגה לדמויות משעשעות יותר. מאפיינים ותיקים שונים הוקצנו והגמדים הנורדים הפכו בהדרגה לקטנים יותר ומכוערים יותר. בנוסף לכך הם הפכו למעוותים פיזית והפכו לבעלי מלאכה מצטיינים.
דמויות הגמדים הנורדים המאוחרות יותר השפיעו רבות על עיצוב דמויות הגמדים בסיפורי הפנטזיה המודרניים.
הגמדים במיתולוגיה הפרסית.
בסיפורי העם הפרסיים, מופיעים לרוב הגמדים כיצורים שפלים ומלוכלכים, חסרי בית, הנוהגים לפרוץ בלילות לבתי אחרים ולישון בסלונם. כמו כן, במספר סיפורים מוצגים אותם ייצורים כבעלי אצבעות ידיים מעוותות אשר מייסרות אותם במרבית שעות היממה. יללות הכאב שלהם הן מסימני ההיכר שלהם, ומהוות הסבר לקולם הצורמני.
הגמדים בפולקלור ובמיתולוגיות המאוחרות יותר.
גובהם של דמויות הגמדים אשר נוצרו בהמשך היה בסביבות מטר. כמו כן הם תוארו כבעלי ראשים גדולים במיוחד ובעלי זקנים. בין הגמדים המוכרים יותר מן המיתולוגיה ואגדות העם אשר נוצרו בהמשך היו עוץ לי גוץ לי ושבעת הגמדים בשלגיה ושבעת הגמדים.
למרות שרוב הגמדים ברומנים של כרטיאן מטרואה נוטים להיות בני אדם נמוכי קומה, ישנה התייחסות לממלכת הגמדים (רמיזה על כך שהם אינם משתייכים לגזע האנושי).
הגמדים בספרות הפנטזיה המודרנית.
ספרות הפנטזיה המודרנית גיבשה עולם מושגים מעניין אשר התבסס על מגוון מקורות בהם דמויות הגמדים הנורדים המקוריים, הגמדים מהמיתולוגיה הנורדית המאוחרת יותר, הגמדים מאגדות העם ודמויות גמדים במיתולוגיות נוספות. בסיפורים כגון שר הטבעות של ג'.ר.ר. טולקין ועולם המערכה של מבוכים ודרקונים הגמדים מוצגים כיצורים אשר גובהם בסביבות , מוצקים, חסונים וחיים בדרך כלל חיים במכרות ענק מתחת לפני האדמה או בבטן ההר.