בשנת 2006 החלה הלפר להנחות את התוכנית "הטופ מודל הבאה של קנדה" ובנוסף להנחייתה שימשה הלפר כשופטת ומפיקה בתוכנית. לאחר שנה הודיעה הלפר שהיא לא תמשיך לעונה הבאה של התוכנית על מנת לקדם את קריירת המשחק שלה.
ב-2004 גילמה הלפר את פארה פוסט בסרט הטלוויזיה "סיפורם של המלאכיות של צ'רלי". בהמשך היא הופיעה במספר פרקים של הסדרה "שני גברים וחצי" בתפקיד גייל, חברתה של ארוסתו של צ'רלי המנהלת רומן עמו ואף הופיעה בפרק אחד בעונה השנייה של הסדרה "על טבעי". בנוסף, כיכבה הלפר במהלך הקריירה שלה במגוון תפקידי אורח בסדרות כמו "צ'אק", "מחשבות פליליות", "שקר לי", "סוכן מחוק", "אספן הנשמות", דיבבה במשחקי מחשב כגון ", ", "סטארקראפט 2", "סקובי דו" ו"ספיידרמן" ואף הופיעה במספר סרטי קולנוע.
בשנת 2010 השתתפה בסרט הקומדיה של ג'ונתן סובול "A Beginner's Guide to Endings"לצד הארווי קייטל.
בשנת 2014 כיכבה בתפקיד הראשי של מולי פארקר בסדרת הפשע האמריקאית "איזו מן שוטרת" ברשת ABC, שבוטלה לאחר עונה אחת. בשנת 2015 היא גילמה את הדמות החוזרת של איון סמית' בסדרת הדרמה המשפטית "Suits" מבית רשת USA.
בשנת 2016 גילמה את אנג'לה לאנג בעונתה השנייה של הסדרה "פאוורס" המבוססת על הקומיקס באותו שם. מאותה שנה מגלמת הלפר את שארלוט ריצ'רדס, אימו של לוציפר ואשתו של אלוהים בסדרה "לוציפר" של ערוץ פוקס ולאחר מכן בנטפליקס.
בשנת 2019 שיחקה בסרט הדרמה הביוגרפי "פצצה" על פי תסריט מאת צ'ארלס רנדולף; בסרט היא גילמה את העיתונאית אליסין קמרוטה. באותה שנה הצטרפה לקאסט השחקנים הראשי של סדרת הערפדים "ואן הלסינג" בעונתה הרביעית, בדמותה של הרוזנת אוליביה / דרקולה, השליטה של הערפדים ובעברה הרוזנת של טרנסילבניה.
בשנת 2021 לוהקה לתפקיד ראשי בעונה השלישית של הסדרה ""; הסדרה אשר שודרה במשך שתי עונות באינטרנט ביוטיוב פרימיום תשדר את עונתה השלישית במהלך שנת 2022 ברשת הטלוויזיה האמריקאית Starz.
חיים אישיים.
ב-2003 נישאה הלפר לעורך הדין ג'ונתן מרשל, השניים הכירו במסיבת יום הולדת של חבר משותף.
אולם ב-2019 הזוג התגרש, לאחר כשנתיים שהיו פרודים.
ב-2011, קיבלה אזרחות אמריקאית, בנוסף לאזרחות הקנדית שלה מלידה. הלפר היא גם פעילה למען ארגוני צדקה וזכויות בעלי חיים והיא אף הייתה ממקימי אתר אינטרנט הפועל למען תרומות כספים למען מטרות שונות.
מפלגת החופש והצדק
מפלגת החופש והצדק (בערבית: حزب الحرية والعدالة) היא מפלגה פוליטית איסלמיסטית במצרים. רשמית, המפלגה עצמאית אך בעלת קשרים חזקים לתנועת האחים המוסלמים במצרים.
המפלגה תומכת בכלכלת שוק אך ללא מניפולציה או מונופול. התוכנית הכלכלית של המפלגה כוללת עידוד ופיתוח ענף התיירות במדינה. במישור הפוליטי המפלגה קוראת להחלת החוק האיסלאמי במדינה.
המפלגה התמודדה במסגרת הבחירות לפרלמנט המצרי (2011–2012). בבחירות אלו, שהתרחשו במאי 2012, זכה מועמד המפלגה, מוחמד מורסי, בנשיאות מצרים ונכנס לתפקידו כנשיא עם השבעתו ב-30 ביוני 2012. לאחר הבחירות המפלגה הייתה למפלגה הדומיננטית בשלטון. לבית התחתון של הפרלמנט נבחרו 235 נציגים מטעם המפלגה, מתוך 508 חברים בסך הכול. לבית התחתון נבחרו 105 נציגים מתוך 180 נציגים שנבחרו בסך הכול. לאחר היבחרו לנשיא התפטר מורסי מהמפלגה אף על פי שהוא תומך ומזדהה עם מדיניותה.
ביוני 2013 התרחשה הפיכה צבאית, והמפלגה הודחה מהשלטון. מורסי נעצר בידי הצבא, ושרי המפלגה פוטרו \ התפטרו. באוגוסט 2014 פסק בית המשפט העליון של מצרים כי המפלגה אינה חוקית (בשל קשריה לאחים המוסלמים) ועליה להתפרק.
תנועת האחים המוסלמים
מפלגת החירות והצדק
הקשר הישראלי
סויוז 22
סויוז 22 (ברוסית: Союз-22) היא חללית סויוז שהמריאה ב-15 בספטמבר 1976 מקוסמודרום בייקונור שבקזחסטן כשעל סיפונה זוג קוסמונאוטים: ואלרי ביקובסקי, ולדימיר אקסיונוב.
המטרה העיקרית של הטיסה היה ביצוע צילומים באמצעות מערכת מתקדמת מדגם MKF-6 בתוצרת גרמניה המזרחית. המערכת איפשרה לבצע 6 צילומים בו-זמנית - 4 בתחום האור הנראה ו-2 בתחום אינפרה אדום. היה ניתן לבצע צילומי שטח של כ-500 אלף קמ"ר תוך 10 דקות. במהלך הטיסה בוצעו צילומים רבים של שטח ברית המועצות וגרמניה המזרחית. חלק מהצילומים בוצעו בו-זמנית עם צילומים שבוצעו ממטוס.
בנוסף לכך בוצעו ניסויים בתחום הביולוגיה. נבדקה השפעת קרינה קוסמית על יכולת הראיה. כמו כן על החללית היה אקווריום קטן ונערכו תצפיות על התנהגות הדגים.
SERVQUAL
SERVQUAL (באנגלית: Service Quality איכות השירות) הוא מודל ליצירת כלים למדידה כמותית של תפיסות וציפיות של הלקוחות מארגוני שרות. המודל פותח באמצע שנות השמונים על ידי החוקרים Zeithaml, Parasuraman ו- Berry והוצג לראשונה במאמרם "SERVQUAL: A Multiple-Item Scale for Measuring Consumer Perceptions of Service Quality".
רעיון.
SERVQUAL נועד לבחון עשרה מדדים של איכות השירות: מהימנות (reliability), היענות (responsiveness), מומחיות (competence), נגישות (access), אדיבות (courtesy), תקשורת (communication), אמינות האשראי (credibility), ביטחון (security), הבנת הלקוח (understanding) ומוחשיות (tangibles). כל אלה נועדו למדוד את הפער בין ציפיות הלקוח לבין החוויה אותה הוא חווה בפועל.
בתחילת שנות התשעים המחברים של השיטה פישטו את המודל לחמישה ממדים עיקריים ובכך הקלו בצורה ניכרת את רמת השימושיות והנגישות שלו. חמשת השלבים שנוסחו במודל (ראשי תיבות: RATER) בתצורתו החדשה היו:
הסיבה לצמצום המודל הראשוני טמונה בטענה כי המודל, כפי שהוצג בשנות השמונים, מורכב מידי, סובייקטיבי בחלקו ולא מובהק סטטיסטית. לעומתו המודל החדש, RATER, התקבל על ידי החברות שמספקות שירותים, כמודל נוח ופרקטי שניתן להיעזר בו על מנת לכמת את שביעות רצונם של הלקוחות. המודל מאפשר לחברות למדוד באופן אפקטיבי את הפער שבין איכות השרות המצופה לבין איכות השרות הנתפסת בפועל על ידי הלקוחות. באמצעות מודל זה לחברות ישנה אפשרות לגשר על הפערים באיכות השירות וזאת על ידי זיהוי הבעיות.
חמישה פערים.
במסגרת המודל הוגדרו חמישה פערים אותם יש למדוד, לנהל ולמזער:
SERVQUAL בהקשר של IS success model.
SERVQUAL הוא מדד שלעיתים קרובות נעשה בו שימוש במסגרת מודל IS success. זהו מודל מוכלל יותר אשר עם שלושת מרכיביו המרכזיים נמנה טיב איכות השרות.
מודל IS success.
המודל נבנה על מנת לספק הגדרה כוללת ומקיפה של הצלחת מערכת מידע אשר תכלול את כל ההיבטים של הערכת מידע. החוקרים DeLone ו-McLean חקרו את כלל ההגדרות הקיימות של הצלחת מערכות מידע ואת המדדים הקיימים למדידתם וסיווגו אותם לשש קטגוריות עיקריות. כך הם יצרו מודל רב ממדי שמאפשר למדוד תלות הדדית בין גורמי הצלחה השונים (DeLone &amp; McLean 1992).
עשר שנים מאוחר יותר פרסמו החוקרים מודל מעודכן בהתאם להערות ולמחקרים שחקרו ונעזרו במודל. המודל המעודכן כולל שישה ממדים: מידע, איכות המידע, איכות השרות, כוונת השימוש, שביעות רצון הלקוח ותועלת (DeLone &amp; McLean ,2003). באיור המייצג את המודל ניתן לראות את יחסי הגומלין בין גורמי הצלחה. את המודל ניתן להסביר כך: את הערכת המידע ניתן לפרש במושגים של מידע, מערכת ואיכות השרות. אפיונם של שלושה מרכיבים אלו משליכים על מידת השימוש והסיפוק מהמערכת. כתוצאה משימוש במערכת מידע יופקו תועלות אשר ישפיעו בצורה חיובית או שלילית על שביעות הרצון של הלקוח ובכך יכריעו במידה רבה את רמת השימוש במערכת בעתיד.
השימוש במתודולוגיית SERVQUAL נעשה במסגרת IS success model על מנת לכמת את המושג איכות השרות. בכך למעשה, מתאפשר לכמת ברמת המדדים את המושג "איכות השרות" שמופיע כחלק בסיסי ב- IS success model.
ביקורת על מודל SERVQUAL.
ארבעת החוקרים, Nyeck, Morales, Ladhari ו- Pons, שסקרו SERVQUAL ככלי מדידה טוענים כי זהו הכלי שנותן את המענה השלם ביותר, נכון ליום כתיבת המאמר, ומבצע כימות בצורה טובה של מושג איכות השירות. יתרונו הגדול ביותר טמון בכך שמאפשר לחוקרים לבחון בצורה כמותית תחומי שירות כמו מערכות הבריאות, בנקאות, שירותים פיננסיים ומערכות חינוך. החוקרים גילו כי עיקר הביקורת לגבי SERVQUAL מופנית לא אל כלי מדידה עצמו אלה לפרשנות שנותנים החוקרים למדד. לאחר סקר ספרות נרחב שביצעו גילו כי מתוך 40 מאמרים שעסקו בכלי מדידה, חוקרים בודדים בלבד הביעו ספקנות לגבי התוקף של כלי מדידה זה (Nyeck, Morales, Ladhari, and Pons, 2002).
מצד שני, החוקר Francis Buttle מבקר את המודל SERVQUAL במאמרו "SERVQUAL: review, critique, research agenda" הוא מעלה מספר טיעונים תאורטיים ומעשיים. בין היתר הוא מציין כי חמשת הממדים של המודל אינם אוניברסליים וכי ישנן סתירות בינו לבין התאוריות הקיימות בתחומי הכלכלה, פסיכולוגיה והסטטיסטיקה (Buttle, 1996). על אף שתוקף המודל מעורר סימני שאלה, הוא נמצא בשימוש נרחב הן בצורתו הראשונית והן לאחר מודיפיקציות רבות על ידי קשת רחבה של חוקרים אשר משתמשים בו ככלי למדוד ציפיות ותפיסות הלקוח בנוגע לאיכות השרות.
וויצ'ך שצ'נסני
וויצ'ך תומאש שצֶ'נְסְני (בפולנית: Wojciech Tomasz Szczęsny; נולד ב-18 באפריל 1990 בוורשה) הוא כדורגלן פולני המשחק בעמדת השוער בקבוצת יובנטוס ובנבחרת פולין.
קריירה.
כשהיה נער החל שצ'נסני להתאמן במחלקת הנוער של קבוצת הכדורגל אגריקולה ורשה. כאשר היה בן 15, מאמן השוערים של קבוצת הפאר הפולנית לגיה ורשה התרשם משצ'נסני, והוא הצטרף למועדון.