הכיכר הנדיבה בגודלה הנמצאת מצפון לאתר הוגדרה כמקום ראוי לכניסה למוזיאון. למוזיאון 2 קומות, המחוברות על ידי רמפה מבנית חיצונית - המסלול הסיבובי האייקוני של המוזיאון.
יצירת וניצול המתח שבין סדר פנימי של חללים יעילים דמויי-קופסה, לבין מעטפת חיצונית דינמית ומלאת קימורים הם הקו המנחה העיצובי לכל המוזיאון. החלק הנרחב יותר של חוץ המוזיאון מוסווה על ידי 5 קשתות דומיננטיות העשויות פלדת קורטן אשר נעות בצורה גלית ומפלסות את דרכן פנימה, החוצה ומסביב לנפחים הפנימיים של המוזיאון, לעיתים ביחד, או לחוד, סוגרות חלל או מגדירות אותו. הקשתות משמשות כעמוד השדרה של הבניין - תומכות חלקים גדולים שלו בצורה מבנית, ומגדירות את המנח שלו בהתאם לסביבתו. האיזון הטופוגרפי של הקשתות מודגש עוד יותר על ידי הדרגת השחיקה של המתכת לאורך חייו של הבניין, שניהם מהדהדים את הפספוס המאפיין את המדבר הישראלי. הקשתות לעולם לא באמת מוסתרות מעיני המבקר, ומשמשות כמעין מפתח חזותי העוזר להתמקם בתוך המוזיאון.
אגפי המוזיאון.
במוזיאון חמישה חללים:
קריית יובל
שיווי משקל בייסיאני מושלם
בתורת המשחקים, שיווי משקל בייסיאני מושלם מתקבל על הדעת במשחקים דינמיים, כאשר שחקנים מתחלפים ברצף ולא במקביל.
באופן דומה, שווי משקל בלתי סביר יכול להתקיים באותה דרך ששיווי משקל נאש מתקיים במשחקים בעלי מידע שלם ומושלם. שווי משקל כזה עשוי להיות במידע שלם ומושלם על ידי יישום של שווי משקל נאש מושלם עבור תת-משחק. לעומת זאת, לא תמיד אפשרי לקבל תועלת מפתרון זה במשחקים בבעלי מידע לא שלם משום שמשחקים כאלו מכילים קבוצות מידע לא סינגולריות, אך תת-משחק חייב להכיל קבוצות בעלות מידע מושלם לכן לעיתים יש רק תת-משחק יחיד - המשחק עצמו, לכן כל שיווי משקל נאש הוא תת-משחק-מושלם באופן טריוויאלי.
על מנת לטהר את שיווי המשקל שמתקבל מפתרון השיווי משקל הבייסיאני, רעיון שלמות תת-המשחק, נוכל ליישם את "שיווי משקל בייסיאני המושלם". שיווי משקל בייסיאני מושלם דומה לרעיון שלמות תת-המשחק בכך שהוא דורש שכל תת-משחק הוא אופטימלי. לעומת זאת, זה מציב את השחקן בפני החלטות שיכולות לגרום לו לנוע באופן לא סינגולרי.
עד שלב זה, הנחנו כי המידע הוא מושלם, אך בתכנון משחקים דינמיים הכרחי שיהיו את האמצעים לפתור גם את המקרים של מידע בלתי מושלם. פתרון שיווי משקל בייסיאני מושלם מספק פתרון לכך, שחקנים מאמינים בכל שלב במשחק בכל קבוצות המידע שלהם, כלומר קבוצות המידע יכולות להיווצר כך על ידי הטבע (במקרה של מידע בלתי שלם), או על ידי שחקנים אחרים (במקרה של מידע בלתי מושלם).
מערכות האמונה.
ניתן לגשת אל האמונות שבהם מחזיקים השחקנים באופן קשוח יותר במשחקים בייסיאנים. מערכת אמונה היא השמה של הסתברויות בכל צומת, שלב, במשחק כך שסכום ההסתברויות בכל קבוצת מידע קטן שווה ל-1. אמונות השחקן הן הסתברויות אלו של הצמתים בכל קבוצות המידע של תזוזת השחקן. ניתן להגדיר זאת כפונקציה מקבוצת איחוד כל קבוצות המידע של השחקן לקבוצה [0,1].
מערכת אמונה היא קונסיסטנטית עבור אסטרטגיה מעורבת נתונה אם ורק אם ההסתברות שהושמה על ידי המערכת לכל צומת במשחק מחושבת כהסתברות של הגעה אל הצומת הזה על ידי האסטרטגיה המעורבת הנתונה, כלומר על פי חוק בייס.
רציונליות רציפה.
הרעיון של הרציונליות הרציפה הוא מה שקובע את האופטימליות של תת-משחק בשיווי משקל בייסיאני מושלם. אסטרטגיה מעורבת במשחק היא רציונלית ברציפות, לקבוצת מידע נתונה במערכת אמונה נתונה, אם ורק אם הרווח הצפוי של השחקן שמחזיק בקבוצת המידע הזו (כלומר, השחקן שמשחק בקבוצת המידע הזו) הוא מקסימלי בהינתן האסטרטגיות המעורבות של שאר השחקנים.
אסטרטגיה מעורבת היא רציונלית ברציפות בהינתן מערכת אמונה אם היא מספקת את הנ"ל עבור כל קבוצת מידע.
הגדרה.
שיווי משקל בייסיאני מושלם הוא אסטרטגיה מעורבת ומערכת אמונות כך שהאסטרטגיות הן רציונליות ברציפות בהינתן מערכת האמונות, ומערכת האמונות היא קונסיסטנטית, במידת האפשר, בהינתן אסטרטגיה מעורבת.
נגדיר את "במידת האפשר" הנ"ל משום שחלק מקבוצות המידע אינו ניתן להגעה עם הסתברות אי שלילית בהינתן אסטרטגיה מעורבת לכן לא נוכל להפעיל את חוק בייס לחישוב ההסתברות בצמתים של הקבוצות. לקבוצות מידע אלו נקרא "מחוץ למסלול השיווי משקל" וכל אמונה ניתן להשים להם.
דוגמה.
המידע במשחק שבתמונה הוא בלתי מושלם משום ששחקן 2 אינו יודע מה שחקן 1 עושה כאשר התור שלו. אם שני השחקנים רציונליים והשחקנים יודעים את אותו מידע, תור במשחק יהיה כמתואר על פי שווי משקל בייסיאני מושלם.
שחקן 2 אינו רואה את הצעד של שחקן 1 במשחק. שחקן 1 ירצה להטעות את שחקן 2 לחשוב שהוא שיחק U כאשר בפועל שיחק D כדי ששחקן 2 ישחק D' ושחקן 1 יקבל 3.
למעשה, ישנו שיווי משקל בייסיאני מושלם בו שחקן 1 משחק D ושחקן 2 משחק U' ושחקן 2 מחזיק באמונה כי שחקן 1 בוודאות ישחק D (כלומר, שחקן 2 שם הסתברות 1 על הצומת שמגיעים אליו אם שחקן 1 משחק D). בשיווי משקל זה כל אסטרטגיה היא רציונלית בהינתן האמונות, וכל אמונה היא קונסיסטנטית באסטרטגיות של המשחק. במקרה זה, שיווי משקל בייסיאני מושלם הוא השיווי משקל נאש היחיד.
נהר שיקגו
שיקגו (נהר)
נהר שיקגו (באנגלית: Chicago River) הוא נהר באורך 251 ק"מ הזורם דרך העיר שיקגו, אילינוי. בעבר זרם הנהר אל עבר ימת מישיגן, אך במאה ה-19 הוטה מהלכו כך שיזרום לאגן הניקוז של נהר המיסיסיפי.
נהוג לצבוע את הנהר בירוק לכבוד חגיגות יום פטריק הקדוש.
הטיית הנהר.
בעבר זרם נהר שיקגו אל עבר ימת מישיגן. עם הגידול באוכלוסיית שיקגו והתפתחות התעשייה בה במאה ה-19, הוזרמו כמויות גדולות של ביוב ושפכים לנהר. דבר זה הוביל לזיהום של ימת מישיגן ובעיות תברואה קשות, עקב שאיבת מי שתייה מזוהמים מהאגם. כדי לפתור בעיות אלו, הוטתה בשנות ה-50 של המאה ה-19 חלק מן הזרימה דרך תעלת אילינוי ומישיגן אל עבר נהר אילינוי, מיובלי המיסיסיפי. בשנת 1900 הושלמה הפיכת הטיית הנהר. באמצעות שימוש בתאי שיט, שונה כיוון זרימת המים בנהר כך שיזרום מימת מישיגן דרך תעלת התברואה והאוניות של שיקגו (Chicago Sanitary and Ship Canal) לנהר דפליינס (Des Plaines River) אשר עובר ממערב לעיר ונשפך לנהר אילינוי.
מלחמת רוסיה-פולין (1654 - 1667)
תרסיס פלפל
תרסיס פלפל (אנגלית: Pepper spray) הוא תרסיס המכיל קפסאיצין, החומר הפעיל בפלפל חריף; התזתו על פני אדם גורמת לגירוי עז בעיניים עד למצב של דימוע מיידי, קוצר נשימה, גודש באף, שיעול, ודלקת. השפעות אלה נמשכות כחצי שעה לאחר התזה בודדת אך תופעות הלוואי הקלות יותר, עלולות להימשך גם שעות. חולים במחלות דרכי הנשימה או אחרות, כגון קצרת, עלולים גם למות כתוצאה משאיפת הגז.
תרסיס פלפל משמש כאמצעי להגנה עצמית בתור גז מדמיע, וגרסאות חריפות שלו משמשות לניטרול התפרעויות ושליטה בקהל על ידי כוחות ביטחון. מכל התרסיס הוא קטן ונייד, בדרך כלל, כדי שיוכל להיות בשימוש כאמצעי הגנה עצמית שניתן להסתירו בתיק יד. קיימות גם גרסאות מסחריות של מכל תרסיס פלפל קטן, שניתן לשגרו מרובה, שמיועד לשיגור מטעני צבע ("פיינטבול").
ייצור.
הקפסיאצין מופק מפלפלים באמצעות מיצוי מהצמח לאחר כתישה בממס אורגני דוגמת אתנול. לאחר שהממס מתאדה נשאר השרף שמורחף במים בעזרת חומר פעיל שטח כפרופילן גליקול. האמולסיה נארזת במיכלי לחץ ליצירת התרסיס. תכולת הקפסאיצין בתרסיס צריכה להיות 1% לפחות על פי התקן האמריקני.
חומרים דומים.
גרסה סינתטית של קפסציאין, pelargonic acid vanillylamide, נמצאת בשימוש בתרסיסי פלפל בבריטניה. גרסה סינתטית הדומה בהשפעותיה לתרסיס פלפל, pelargonic acid morpholide, נמצאת בשימוש נרחב ברוסיה. בשני המקרים המוצרים נמכרים למטרות דומות ומתאפיינים בתגובה דומה בהתזה על פני אדם.
השפעת התרסיס.
התזת תרסיס פלפל על פני אדם מעוררת דלקת, גורמת לדימוע מיידי של העיניים, קשיי נשימה, גודש באף ושיעול. השפעת התזה בודדת יכולה לגרום להשפעות אלו למשך 30-45 דקות, ולהשפעות לוואי קלות יותר למשך שעות לאחר מכן. לחולי קצרת התגובה מהתזת תרסיס פלפל עלולה להיות קטלנית. שטיפת פני המותקף במים לא תקל על הצריבה. בבדיקה קלינית בה נבדקו ארבעה סוגי שטיפות (מים, חלב, סותר-חומצה, ג'ל לידוקאין ושמפו תינוקות) נמצא כי אף אחד מפתרונות אלו לא הקל על הצריבה, וזו פגה כעבור אותו פרק זמן. פרמדיקים המובילים חולים שהותקפו בתרסיס פלפל, משתמשים לעיתים בשמפו תינוקות, וטוענים כי הדבר מועיל במידת מה.
הקפסאיצין הגורם להפעלה של קצות תאי עצב תחושתיים ולדלדול תכולת הנוירו-פפטידים בהם, התוצאה היא כאב עז ותגובה דלקתית המתבטאת בהגברת זרימת הדם ללחמית והתנפחות של תאי אפיתל בקרנית. נגרם נזק לתאי אפיתל בעין שנרפא לאחר כיום. בשבוע שלאחר הפגיעה נצפתה ירידה ברגישות העין לגרוי מכני, הרגישות הכימית עולה ביום שלאחר הפגיעה ואחרי שבוע יורדת מתחת לנורמלי.
מחקר שבחן כ-3,600 מקרים בהם הופעל תרסיס פלפל על אסירים העלה ששיעור הפגיעות החמורות (המצריכות טיפול רפואי) היה 6.8% מהנפגעים כשרוב הפגיעות החמורות היו בעיניים ( כ 54%) או בדרכי הנשימה (32%).
מלחמת רוסיה-פולין (1605 - 1618)
מלחמת רוסיה-טורקיה (1710 - 1711)
הקהילייה הערבית המאוחדת
אלכסיי הראשון
מיכאיל הראשון
קייס פירו
קייס מ. פירו (בערבית: قيس فرو 21 ביוני 1944 - 11 בספטמבר 2019) היה היסטוריון ישראלי ממוצא דרוזי, פרופסור מן המניין בחוג להיסטוריה של המזרח התיכון באוניברסיטת חיפה. תחומי מחקרו הם העדה הדרוזית, החברה במזרח התיכון במאה ה-19, העלווים והשיעים בסוריה ובלבנון.
ביוגרפיה.