מכיוון שתהליך זה יכול להיות קירוב המתאר בצורה טובה מאוד תהליכים רבים בהם יש התפשטות או דחיסת גז הכוללים מעברי חום, התהליך נקרא polytropic process (poly מלשון ריבוי).
בתהליך פוליטרופי ניתן להשוות בין שני מצבים: formula_10, ומתקיים השוויון: formula_11.
כל התהליכים הסטנדרטיים (איזוכורי, אדיאבטי, איזותרמי ואיזוברי) נכנסים תחת הקטגוריה של תהליך פוליטרופי.
מקרים פרטיים.
בנוסף, כאשר משוואת הגז האידיאלי מתקיימת:
כאשר formula_16 היא האינדקס האדיאבטי (הנקרא גם "יחס קיבול החום"), הוא היחס בין קיבול החום בלחץ קבוע (formula_17) לקיבול החום בנפח קבוע (formula_18).
formula_19
הקשר בין האינדקס הפוליטרופי לבין היחס של מעברי האנרגיה.
עבור גז אידיאלי במערכת סגורה בתהליך איטי עם שינויים מזעריים באנרגיה הקינטית ובאנרגיה הפוטנציאלית, התהליך הוא תהליך פוליטרופי כך שמתקיים:
formula_20
כאשר formula_21 ולכן, formula_22.
הקשר לתהליכים אידיאליים.
עבור ערכים מסוימים של האינדקס הפוליטורפי, נקבל תהליכים אידיאליים מוכרים אחרים. להלן כמה דוגמאות לערכים כאלו:
=C&lt;/math&gt;
פיתוח של משוואת התהליך הפוליטרופי.
החוק הראשון של התרמודינמיקה:
formula_38
משוואת הגז האידיאלי:
formula_39
כאשר formula_40.
כיוון שבתהליך פוליטרופי קיבול החום קבוע, ניתן לרשום:
formula_41.
כאשר formula_7 הוא קבוע.
נציב בחוק הראשון, ונקבל:
formula_43
אם נגזור את משוואת הגז האידיאלי, נקבל:
formula_44
נחלץ את formula_45 ונציב במשואה (1):
formula_46
נשתמש בהגדרה של formula_47 ונקבל,
formula_48
נבצע אינטגרציה על שני האגפים ונקבל,
formula_49
כאשר formula_50.
עבודה של גז אידיאלי ומעבר חום בתהליך פוליטרופי.
formula_51
השינוי באנרגיה הפנימית הוא:
formula_52
ומכאן נוכל לחלץ את כמות החום שעבר בתהליך:
formula_53נשים לב, כאשר formula_15, מקבלים formula_55. בהתאם למה שמצופה בתהליך אדיאבטי.
איתי סגל
איתי סגל (נולד ב-25 בנובמבר 1980) הוא עיתונאי, תסריטאי ומחזאי ישראלי. כתב את סרטי הקולנוע ״הסיפור של יוסי״ ו״סאבלט״, יצר וכתב את סדרת הטלוויזיה ״משפחה טובה״.
החל מ-2005 כותב ועורך בידיעות אחרונות. שימש כמבקר הטלוויזיה היומי של העיתון וכסגן עורך 7 לילות. כתב מגזין ב-7 ימים ו-7 לילות.
ביוגרפיה.
נולד וגדל בתל אביב. בוגר יחידת ״במחנה״, העיתון הצבאי, שם שימש כעורך מדור התרבות.
עיתונות.
את הקריירה בתקשורת החל בשירותו הצבאי בעיתון הצבאי ״במחנה״. שם ערך וכתב בעיתון השבועי. מאז שחרורו ועד היום, כותב ועורך בקבוצת ידיעות אחרונות. ב-2005 מונה לסגן עורך 7 לילות, ובין השנים 2010 ו-2013 שימש כמבקר הטלוויזיה היומי של ידיעות אחרונות. החל מ-2005 כותב קבוע במגזיני סוף השבוע של העיתון 7 ימים ו-7 לילות. בין הראיונות הזכורים והמדוברים שלו ראיונות היציאה מהארון של אורנה בנאי, רן דנקר, אמיר פיי גוטמן ורועי בר נתן, חשיפת מחלתה של נחמה ריבלין, רעייתו של נשיא המדינה לשעבר רובי ריבלין, וסיפור התמכרותו לסמים וגמילתו של השחקן מאור שוויצר. במהלך 2019 פרסם טור שבועי בעיתון המגולל את מסע הפונדקאות שלו ושל בן זוגו להבאת ילדה לעולם.
תסריטאות.
ב-2010 כתב את ״הסיפור של יוסי״, סרט ההמשך ל״יוסי וג׳אגר״, שנבחר לפתוח את פסטיבל טרייבקה בניו יורק וב-2014 כתב ויצר (לצד איתן פוקס) את סדרת הדרמה ״משפחה טובה״.ב-2021 יצא לבתי הקולנוע הסרט ״סאבלט״ שכתב יחד עם איתן פוקס. הסרט נבחר להשתתף בפסטיבל טרייבקה שנה קודם לכן, אך בעקבות מגפת הקורונה - נערכה הפרימיירה באונליין.
בסוף 2021 עלה בתיאטרון הלאומי הבימה מחזה מקורי שכתב בשם "את שאהבה נפשי", המתרחש על רקע הרצח בברנוער.
חיים אישיים.
נשוי מ-2017 לאיתי עמידור. לשניים ילדה שהביאו בהליך פונדקאות.
פטריק סטרזודה
אקטיביזם חברתי
טנקים (סרט)
"טנקים" (ברוסית: Танки) הוא סרט הרפתקאות ופעולה רוסי שביים קים דרוז'ינין, בכיכובו של אנדריי מרזליקין. הסרט הוקרן בבכורה ב-26 באפריל 2018 גרסה טלוויזיונית שודרה ב-23 בפברואר 2019.
עלילה.
עלילת הסרט מתרחשת בשנים 1939—1940 ומספרת סיפור הרפתקאות של מרוץ חשאי שנערך בין שני אבות טיפוס של טנק T-34 שעוצבו על ידי מיכאיל קושקין, לאורך מסלול מחרקוב למוסקבה על מנת לאשר ייצור של כלי רכב קרביים חדשים, שסייעו בהמשך לברית המועצות לנצח במלחמה הפטריוטית הגדולה...
ביקורת.
בביקורת בעיתון נובאיה גאזטה, לריסה מליוקובה, כתבה על הסרט באופן הבא: "רצינו 'סרט מלחמה' מרהיב, קיבלנו סרט מלחמה ילדותי וטיפשי, שהפריצים הם מטומטמים, הקרבות הם צעצועים ועצי הליבנה הרוסיים לא יכולים להיהרס מאקדחי אויב. כמו הרפתקה ברוח של סרט ישן, שקיבל תעמולה חסרת טעם מגושמת וגרועה ברוח הסרט "הטנקיסטים" שנוצר שנה לפני המרוץ של קושקין (1939)".
צי בעצם היותו
צי בעצם היותו (באנגלית: Fleet in being) בלוחמה ימית הוא כוח ימי הנמנע מפעולה ומשפיע על המהלכים בזירה הימית מעצם נוכחותו ועוצמתו. הצי בעצם היותו הוא חלק מאסטרטגיה הגנתית הרתעתית המיושמת על ידי כוח ימי נחות. הצי בעצם היותו מסוגל למנוע שליטה בים, אך אינו מסוגל ליצר שליטה שכזו. הצי בעצם היותו יכול לבצע פעולות התקפיות ברמה הטקטית שמטרתן ערעור הכוח הימי החזק של היריב, אך לא לצאת להתקפה אסטרטגית.
רקע.
במונח נעשה שימוש לראשונה בשנת 1690, בעת שארתור הרברט, הרוזן הראשון מטורינגטון נקרא להסביר בפני הפרלמנט הבריטי מדוע הפסיד בקרב ביצ'י הד ב-10 ביולי 1690. הוא הצהיר כי .
התפתחות המושג.
האסטרטג הימי הראשון שהתייחס למונח במובנו האסטרטגי הרחב היה פיליפ הווארד קולומב , בספר שפרסם בשנת 1891, בו התייחס למהלך שביצע לורד טורינגטון בביצ'י הד, וציין כי היה די בצי בעצם היותו, על אף שהיה מוכה וחבול ונחות, לבלום את פעולתו של הצי המנצח כנגד הים והחוף. בהקדמה למהדורה השנייה של ספרו הרחיב קולומב את ההתייחסות לצי בעצם היותו, לאור תגובות שקיבל למהדורה הראשונה. בביוגרפיה של הלורד נלסון שפרסם אלפרד תייר מהן בשנת 1897, בהתייחסו לפעולת הנחיתה בקלווי שבקורסיקה בשנת 1794, טען מהן כי היה ונלסון היה עומד מול לורד טורינגטון, לא היה הצי בעצם היותו של טורינגטון מספיק כדי לעוצרו. הייתה זו ביקורת כלפי הגדרתו של קולומב. קולמוב הגיב במהדורה השלישית לספרו, שיצאה ב-1899, בה צורף נספח העוסק במלחמת ארצות הברית–ספרד שהתרחשה שנה קודם לכן, ובה שימש תייר מהן יועץ אסטרטגי לענייני אסטרטגיה ימית. בנספח הדגים קולומב בפירוט רב כיצד ציו של פסקואל סרוורה היווה צי בעצם היותו, ומנע מצי ארצות הברית לבצע פעולות התקפיות במשך 33 ימים, על אף שהיה רחוק ימים רבים מזירת הלחימה. מהן עצמו הציב תשתית רעיונית למונח באסופת לקחיו מהמלחמה.
ב-1911 תרם ג'וליאן קורבט תרומה נוספת להתפתחות המושג, כשטען שהצי בעצם היותו היא שיטה לגיטימית לערעור השליטה בים באמצעות צעדים הגנתיים. לדבריו, מגננה ימית משמעה . קורבט הרחיב והסביר כי היכן שהאויב מחפש שליטה בים למען צרכיו ההתקפיים, ניתן למנוע ממנו שליטה זו באמצעות שימוש הגנתי בצי הכולל הימנעות מקרב ישיר וניצול כל הזדמנות להתקפת נגד.
ההיסטוריון ג'פרי טיל זיהה בתחילת המאה ה-21 כי במונח "הצי בעצם היותו" נעשה שימוש לתיאור ארבעה סוגים שונים של מבצעים. הראשון, השגת מידה של שליטה בים לצורך השהיית הצורך בהחלטה במהלך קרב; השני, השגת יתרון אסטרטגי באמצעות פעולות כמו מתקפה על אוניות סוחר, תוך המניות מהתנגשות עם צי עדיף; השלישי, שימוש בהטרדה והתחמקות מתמידים ככלי למניעת שימוש חופשי בים מהאויב; הרביעי, ביצוע פעולות שמטרתן אך ורק הבטחת שרידותו של צי יריב נחות.
רומן דוריס
רומן דוריס (בצרפתית: Romain Duris; נולד ב-28 במאי 1974) הוא שחקן קולנוע צרפתי, אשר היה מועמד לשישה פרסי סזאר וזכה בשני פרסי לומייר.
ביוגרפיה.
דוריס נולד בפריז, בן לאב שהוא מהנדס-אדריכל ואמא רקדנית. אביו קשור לארמנד-גסטון קאמי ואשתו; המהפכן הצרפתי היה ארכיונאי שהקים את הארכיון הלאומי הצרפתי. אמו היא צאצאית של הצייר השוודי מהמאה ה-18 אלכסנדר רוזלין ואשתו. לדוריס אחות, הפסנתרנית קרוליין דוריס, שניגנה בפסקול הסרט "הפעימה שלבי החסיר" (2005), בו שיחק.
דוריס למד אומנויות באוניברסיטה, אך תחילה החליט ללכת על קריירה במוזיקה והקים להקת ג'אז-פאנק. מוזיקה נותרה עניין מרכזי בחייו. לפני שנכנס למשחק, הוא הקים להקת אסיד-ג'אז בה היה מתופף.
דוריס גר בפריז ליד לה בסטיליה, עם חברתו השחקנית אוליביה בונמי. יש להם בן לואיג'י, יליד 10 בפברואר 2009.
קריירה.
בשנת 1993 דוריס המתין בתור לאודישן והבמאי סדריק קלפיש הציע לו חלק בסרטו Le péril jeune (1994). מאז הוא עבד באופן קבוע עם קלאפיש. ברם תפקידו הראשון היה בסרטון פופ של הנסיכה אריקה, "Faut qu'j'travaille" (I Need To Work), בו הוא מגלם את תפקיד הגנגסטר הזוטר. דוריס ידוע בעיקר בזכות תפקידו כסטודנט חאבייר רוסו בטרילוגיית הדירה הספרדית והוא גילם גם בריון בסרט "הפעימה שלבי החסיר" (2005).
תפקידיו נעו בין גנגסטרים, כמו בסרט "דוברמן", דרך תפקידים רומנטיים כמו ב"אייפל" וכלה בגיבורי פעולה כמו ב"ארסן לופן".
בשנת 2021 לוהק להשתתף בסרטי הקולנוע " ו", לצדם של פרנסואה סיביל, אווה גרין, לואי גארל, ונסן קאסל, ויקי קרייפס ובבימויו של מרטין בורבולון, בהפקה בתקציב של 73 מיליון דולר.
בשנת 2022 ישחק דוריס בסרטו של מישל חזנוויצ'וס "Final Cut"; קומדיית זומבים המהווה רימייק לסרט יפני משנת 2017.
קדחת הג'ונגל