גנרל פרסי הוברט פיקד על הדיוויזיה והיה אחראי על פיתוח כלי רכב משוריינים שהיוו פתרונות לבעיות הנחיתה האמפיבית על קו החוף הצרפתי המוגן; הטנקים הבלתי רגילים האלו שפיתח והפעיל היו ידועים בשם "הבדיחות של הוברט". הם כללו טנקים שצפו, יכלו לפנות מוקשים, להרוס הגנות, לשאת ולהניח גשרים וכבישים. השימוש המעשי בטנקים מיוחדים אלו נעשה במהלך הנחיתות בחופים. כלי הרכב שלה פוזרו כיחידות קטנות על פני הדיוויזיות שהשתתפו בנחיתות ובפעולות הבאות. הדיוויזיה נשארה בפעולה במהלך המערכה בצפון-מערב אירופה, והעניקה תמיכה מיוחדת במהלך הקרבות לקבוצת הארמיות ה-21 ומדי פעם ליחידות אמריקאיות מחוץ לקבוצת הארמיות ה-21. לאחר מכן היו להם שימוש משמעותי במהלך חציית הריין.
היסטוריה.
הדיוויזיה הוקמה כיחידה משוריינת סטנדרטית ששירתה בבריטניה תחת פיקוד הצפון באוגוסט 1942. גנרל אלן ברוק, ראש המטה הכללי הקיסרי, שחזה את הצורך בכלי רכב משוריינים מיוחדים, הציע את הפיקוד על הדיוויזיה למייג'ור-גנרל פרסי הוברט באוקטובר 1942.
בתחילה כללה הדיוויזיה חי"ר, ארטילריה וכוח הנדסה, אך יחידת החי"ר, החטיבה ה-185, הוסרה בספטמבר 1942, גדודי הארטילריה שלה הוסרו כולם עד אפריל 1943 ויחידות ההנדסה שלה הוסרו עד נובמבר 1943.
הוברט נתן כיוון תקיף והטנקים המוזרים למראה שפיתח והפעיל היו ידועים בתור ה-Hobart's Funnies. הם כללו טנקים שצפו, יכלו לפנות מוקשים, להרוס הגנות, לשאת ולהניח גשרים וכבישים - כל דבר שיאפשר לכוח הפלישה לעלות לחוף ולפרוץ את ההגנות הגרמניות. הדיוויזיה נחתה בצרפת ביוני 1944. הדיוויזיה שימשה עוד במהלך הקרב על ברסט, קרב שפך הסכלדה (מבצע Infatuate), הקרב על משולש רור (מבצע בלקקוק), חציית הריין (מבצע ביזה) ומעבר האלבה.
דיוויזיית השריון ה-79 פורקה ב-20 באוגוסט 1945. הוברט פיקד לאחר מכן על המפעל לפיתוח שריון מיוחד (SADE), שהוקם מגורמים של הדיוויזיה ה-79 יחד עם המרכז לאימון ופיתוח סער.
פיגוע הירי ברפיח ים
פיגוע הירי ברפיח ים הוא פיגוע ירי שאירע ב-6 בנובמבר 2002 ביישוב רפיח ים שבדרום מערב גוש קטיף על ידי מחבל פלסטיני תושב חאן יונס. בפיגוע נרצחו עמוס סעדה בן 52 ואסף צפירה בן 18. הפיגוע התרחש בעיצומה של האינתיפאדה השנייה.
הפיגוע.
ב-6 בנובמבר 2002, מוחמד עאשור בריס, בן 25 מחאן יונס, שהועסק כפועל בחממות חקלאיות בסמיכות ליישוב רפיח ים בדרום גוש קטיף, פתח באש לעבר אסף צפירה בן ה-18 מבדולח באזור החממות השייכות למשפחתו, ורצח אותו. לאחר מכן חדר ליישוב רפיח ים, נכנס למתפרה במקום וירה בעמוס סעדה בן 52 ורצח גם אותו. בפיגוע נפצע ישראלי נוסף. המחבל חוסל על ידי רכז הביטחון של היישוב רפיח ים.
אחרי הפיגוע.
ארגון גדודי עז א-דין אל קסאם, הזרוע הצבאית של ארגון הטרור חמאס, לקח אחריות על הפיגוע.
חוק הגנת בעלי נשק
חוק הגנת בעלי נשק (באנגלית: Firearm Owners Protection Act, ידוע גם בראשי התיבות: FOPA) הוא חוק פדרלי שחוקק הקונגרס ה-99 של ארצות הברית בשנת 1986, שתיקן תקנות רבות שנכללו בחוק הפיקוח על הנשק (1968).
רקע.
חוק הפיקוח על הנשק (1968) העניק לרשות לאכיפת נושאי האלכוהול, הטבק, הנשק וחומרי הנפץ (ATF) מרחב פעולה נרחב בכל הנוגע לאכיפת התקנות הנוגעות לבעלי רישיונות נשק פדרליים (FFL) (המאפשרים לאדם או לחברה לעסוק בעסקים הנוגע לייצור או ייבוא של כלי נשק ותחמושת, או מכירה בין-מדינתית של כלי נשק). לאחר מעבר החוק עלו טענות מקרב חברי איגוד הרובאים הלאומי (NRA), המתנגד לחקיקה הפוגעת בהחזקת הנשק בארצות הברית מתוקף התיקון השני לחוקה, ומקרב חלק מבעלי רישיונות הנשק הפדרליים, על שימוש לרעה בכוח שהעניקו תקנות החוק מצד פקחי הרשות לאכיפת נושאי האלכוהול, הטבק, הנשק וחומרי הנפץ. במיוחד נטען שהרשות (ATF) מבצעת בדיקות תכופות של מחזיקי רישיון הנשק הפדרלי, ברמה הגובלת בהטרדה לכאורה במטרה לכאורה לדחוק את רגליהם מעסקי החזקת ומכירת הנשק (כיוון שמחזיקי רישיון הנשק הפדרלי יאלצו להתעסק ולהשקיע רבות בבדיקות שערכה הרשות בתדירות גבוהה, במקום בלקוחות).
דו"ח מפברואר 1982 של ועדת משנה של ועדת המשפט של הסנאט של ארצות הברית שבראשה עמדו מחוקקים רפובליקנים שחקרה את התיקון השני לחוקת ארצות הברית הגיע למסקנה כי 75 אחוזים מהתביעות של הרשות לאכיפת נושאי האלכוהול, הטבק, הנשק וחומרי הנפץ בכל הנוגע ליישום תקנות החוק: "כוונו לאזרחים מן השורה שלא הייתה להם כוונה פלילית ולא ידע, אך פותו על ידי סוכנים (של הרשות) לבצע הפרות טכניות (של תקנות חוק הפיקוח על הנשק, 1968) ללא ידיעתם". דו"ח ועדת המשנה הציע שרפורמה בחוק הנשק הפדרלי, כפי שהוצעה בהצעת החוק של הסנאטור הרפובליקני מאיידהו, ג'ים מקלרוי - "הצעת חוק למען הגנת הזכויות החוקתיות, החירויות האזרחיות והזכות לפרטיות של בעלי הנשק", "תהיה במידה רבה אכיפה עצמית" ו"תגביר את ההגנה החיונית על חירויות חוקתיות ואזרחיות של אותם אמריקאים שיבחרו לממש את זכותם המעוגנת בתיקון השני לחוקה להחזיק ולשאת נשק."
החוק.
חוק הגנת בעלי נשק משנת 1986 (FOPA) התייחס לעוולות שהועלו בדו"ח ועדת המשנה של הסנאט משנת 1982. בין הרפורמות שנכללו בחוק החדש היו: פתיחה מחדש של מכירות בין-מדינתיות של רובים ארוכים בצורה מוגבלת, לגליזציה של משלוחי תחמושת באמצעות שירות הדואר של ארצות הברית, הסרת הדרישה לשמירת תיעוד על מכירות של תחמושת שאינה חודרת שריון והגנה פדרלית על העברה של כלי נשק דרך מדינות שבהן החזקת כלי נשק אלה תהיה בלתי חוקית.
החוק גם הכיל הוראה שאסרה על מכירה לאזרחים של מקלעים שיוצרו לאחר תאריך החקיקה והגבילה את מכירת הנשק הזה רק לצבא ולגורמי אכיפת החוק. לפיכך, בשנים שלאחר מכן, האספקה המוגבלת של מקלעים העומדים לרשות האזרחים גרמה לעלייה עצומה במחירם, כאשר רובם עלו יותר מ-10,000 דולר לרובה. לגבי כלי הנשק האוטומטיים הנמצאים בבעלות אזרחים פרטיים בארצות הברית, מדען המדינה ארל קרושקה טען: "כ-175,000 כלי נשק אוטומטיים קיבלו רישיון על ידי הרשות לאכיפת נושאי האלכוהול, הטבק, הנשק וחומרי הנפץ (הסוכנות הפדרלית האחראית על אכיפת חוק הפיקוח על הנשק (1968)) וראיות מצביעות על כך שאף אחד מכלי הנשק הללו לא שימש מעולם לביצוע פשע אלים".
החוק הורה שבדיקות הרשות לאכיפת נושאי האלכוהול, הטבק, הנשק וחומרי הנפץ לבדיקת ציות בעלי רישיונות הנשק להוראות החוק, יכולות להתבצע לא יותר מפעם אחת בשנה. לסעיף זה החרגה במקרה שתועדו הפרות מרובות בבדיקה, ובמקרה זה הרשות רשאית לבצע בדיקת המשך.
מכיוון שהדיון על חוק הגנת בעלי הנשק היה בשלביו האחרונים בבית הנבחרים לפני העברתו לסנאט, חבר בית הנבחרים, וויליאם ג'יי יוז (ניו-ג'רזי-המפלגה הדמוקרטית) הציע מספר תיקונים, כולל תיקון 777 שתיקן את החוק כך שיאסור בעלות אזרחית על מקלעים חדשים.
ב-10 באפריל 1986, תיקון 777 עבר בבית הנבחרים של ארצות הברית בהצבעה קולית. למרות מחלוקת מסוימת בשאלה האם היה צריך שההצבעה על התיקון תהיה הצבעה מתועדת (כך שכל הצבעה של אחד מחברי בית הנבחרים, בעד או נגד, תתועד ומאוחר יותר תופץ לציבור דרך התקשורת). הצעת חוק הגנת בעלי הנשק (1986) כולה אושרה בהצבעות בבית הנבחרים ובסנאט, ונחתמה ב-19 במאי 1986 על ידי הנשיא רונלד רייגן.
איה קפלן
איה קפלן (נולדה ב-1980) היא במאית תיאטרון, מרצה ומחזאית ישראלית. עבודותיה מאופיינות בהבאת הנרטיב הנשי אל מרכז הבמה.
ביוגרפיה.
קפלן נולדה בשנת 1980, למדה בתיכון אלון ברמת השרון והיא בוגרת מסלול הבימוי בחוג לאמנות התיאטרון באוניברסיטת תל אביב. לאחר סיום לימודיה עבדה קפלן עם הבמאי גדליה בסר בתיאטרון הרצליה, ובמהלך עבודתה כמנהלת החזרות להצגה "כל נדרי" הכירה את המחזאי יהושע סובול והחלה לשתף עימו פעולה.
קפלן מלמדת משחק ב"סטודיו למשחק מיסודו של יורם לוינשטיין" ופיתחה את "השיטה הארכיטקטונית" לניתוח טקסט, אותה היא מלמדת אותה בסדנאות בישראל ובמדינות אחרות. קפלן משמשת גם כמרצה אורחת במחלקה לאופנה ב"שנקר", וכשופטת בפסטיבלי תיאטרון ישראלים. בין השנים 2011–2016 כיהנה כחברת הוועדה האומנותית וכדרמטורגית הבית של תיאטרון באר שבע. בשנת 2022 הייתה אחראית לניהול האומנותי של החממה למחזאים חדשים במכון למחזאות ישראלית ע"ש חנוך לוין.
Twelve Carat Toothache
Twelve Carat Toothache הוא אלבום האולפן הרביעי של הראפר האמריקאי פוסט מאלון. האלבום יצא לאור ב-3 ביוני 2022, על ידי חברות התקליטים ריפבליק ומרקורי רקורדס.
מפת עיר
מפת עיר היא מפה נושאית בקנה מידה גדול של עיר (או חלק מעיר) שנוצרת במטרה לאפשר למשתמשים בה התמצאות מהירה במרחב עירוני. הייצוג הגרפי של אובייקטים רבים במפת עיר בדרך כלל מפושטים מאוד, ולעיתים רבות מוצג רק ציור מופשט קטן לכל אתר בולט במפה.
בהתאם לקבוצת היעד שהולכת להשתמש במפה, מפת העיר תכלול לא רק מידע על רשת התחבורה הציבורית של העיר, אלא גם מידע חשוב אחר, כגון אתרים בולטים בעיר או מוסדות ציבור.
תוכן ועיצוב.
קנה המידה של מפת עיר הוא בדרך כלל בין 1:10,000 ל-1:25,000. אזורים צפופים במרכז העיר יצוירו בחלקם בקנה מידה גדול יותר, על מפת נפרדת עם פירוט רב יותר.
בנוסף למפות ליניאריות בקנה המידה הנכון, ישנן גם מפות בקנה מידה משתנה, למשל מפות בהן קנה המידה גדל בהדרגה כאשר מתקרבים למרכז העיר (צילום אווירי ושיטות פוטוגרמטריה).