חברת פנסוניק (אנגלית: Panasonic Corporation, יפנית: パナソニック株式会社 Panasonikku Kabushiki-kaisha; הייתה ידועה בעבר גם כ: Matsushita Electric Industrial Co., Ltd., 松下電器産業株式会社 Matsushita Denki Sangyō Kabushiki-gaisha) היא חברה יפנית רב-אומית לייצור מכשירי חשמל ביתיים ואלקטרוניקה שממוקמת בעיר קאדומה, שבמחוז אוסקה, יפן. מאז הקמת החברה בשנת 1918 הפכה החברה לאחת מחברות האלקטרוניקה היפניות הגדולות ביותר, יחד עם סוני, טושיבה וקנון.
שם החברה.
בין השנים 1935 ו-2008 שם החברה הרשמי היה . ב-2008 שינתה החברה את שמה לפנסוניק, שהיה שם המותג הגלובלי שלה. משפחת מאטסושיטה, משפחתו של מייסד החברה שעל שמו נקראה החברה, הסכימה עם שינוי השם.
בשנת 1927 מייסד החברה אימץ את שם המותג "National". בשנת 1955, החברה מיתגה את הרמקולים שלה בשם "Panasonic", הלחם של המילים "Pan" ו-"Sonic". והייתה זו הפעם הראשונה שהשתמשו בשם זה. החברה החלה בשנת 1965 להשתמש גם בשם המותג "Technics". במאי 2003, איחדה החברה את כל המותגים תחת השם פנסוניק.
מוצרים.
פנסוניק מייצרת מכשירי חשמל ביתיים ובפרט מוצרי אלקטרוניקה בידורית כגון טלוויזיות, מסכי LCD ומסכי פלזמה, מערכות סטריאו ועוד.
פנסוניק מייצרת גם ציוד צילום ומצלמות דיגיטליות בשיתוף עם חברת לייקה קמרה, תחת שם המותג Lumix.
בישראל.
לפנסוניק בישראל מלבד יורוקום ישנה עוד חברה הממוקמת ביקנעם עילית. החברה מייצרת מערכות תקשורת אלחוטיות למטוסים אזרחים
מטלטלין
בר יוחאי
צהר לשבת
צהר לשבת היה עלון שבת שבועי שיצא לאור על ידי ארגון רבני צהר. עורך העלון הוא העיתונאי איתמר מור. העלון יצא לאור בין השנים 2006–2014. בחודשים האחרונים נקרא העלון השבת.
העלון חולק בבתי כנסת של הציבור הדתי-לאומי, החל משנת 2006. בדף השער היה דבר תורה מאת אחד מרבני הארגון. מדורים נוספים היו "צוהר לפולמוס" ובו שתי עמדות שונות ביחס לנושא כלשהו; "קשר משפחתי", מאת יועץ הנישואין ד"ר דניאל גוטליב; "צלו"ל - צהר לכשרות לאומית" מאת הרב משה ביגל; "בגובה העיניים" לנוער מאת הרב אלי שיינפלד; מדור בלתי קבוע בשם "צהר לחקיקה", שעסק בחקיקה יהודית וחברתית. העלון כלל גם מאמרים בנושא שבועי.
טענת עזר
שרקרק גמדי
שְׁרַקְרַק גַּמָּדִי (שם מדעי: "Merops orientalis") הוא מין של עוף ממשפחת השרקרקיים.
מבנה גוף והתנהגות.
ככל מיני השרקרקים, השרקרק הגמדי מאוד צבעוני, וכפי שמשתמע משמו, קטן יחסית לרוב מיני השרקרק - אורכו הממוצע הוא בין 16 ל-18 ס"מ. רוב נוצות גופו ירוקות, אך הנוצות בגרונו, מצחו ולחייו הן כחולות בהירות, ובנוסף יש לו פס עין שחור ופס שחור נוסף בבסיס הצוואר. חלקים נוספים שאינם ירוקים הם אברות הזנב, שהן בצבע אפרפר-ירקרק, רגליו שהן שחורות וקשתית עינו שהיא אדומה. לשרקרק הגמדי יש חד-צורתיות זוויגית.
השרקרק ניזון מחרקים, במיוחד דבורים, צרעות ונמלים. את עוקצן של הדבורים והצרעות הוא מסיר בחבטת פגר החרק על ענף לפני שהוא אוכל אותו. על פי רוב הוא צד מנקודת תצפית: כאשר הוא מבחין בטרף, הוא ממריא אליו ולרוב שב לאותה הנקודה. עם זאת, הוא עשוי לצוד חרקים גם על האדמה.
השרקרקים מקננים בחודשים מאי-יוני, במצוקי אבן גיר, במחילות בעומק 1–2 מטרים. הם בעלי 4–8 ביצים שצבען לבן, ושני הזוויגים מתחלקים בדגירה. לעיתים מקננים מספר זוגות שרקרקים, ולעיתים יש קינון של זוג אחד בלבד. לפעמים מצטרפים אל הזוג שרקרקים צעירים אשר עוזרים להם. גם מחוץ לעונת הקינון, השרקרק הגמדי ישן בקן עם צאצאיו וכך מגן עליהם.
קריאות השרקרק במעופו נשמעות כ"טרי-טרי-טרי" או "קרי קרי קרוּ-קרוּ קרי קר-קרו". קריאת האזהרה היא קריאת "קיט" קצרה וגסה.
תפוצה.
השרקרק אמנם נחשב לעוף יציב, אך הוא נוטה לנדוד עונתית. תחום תפוצתו של השרקרק הגמדי באפריקה משתרע דרך אפריקה שמדרום לסהרה מסנגל וגמביה לאתיופיה ועמק הנילוס, עד למזרח ערב הסעודית וגם לישראל. השרקרק מצוי גם באסיה, מהודו עד לווייטנאם.
הוא נפוץ יותר באזורים מדבריים.
בישראל הוא מצוי בדרום ובמזרח הארץ. תפוצתו בארץ התרחבה עם השנים, ככל הנראה עקב הגדלת שטחי החקלאות וריבוי החרקים בהם.
ישנו מספר רב של תת-מינים, כאשר כל תת-מין נמצא באזור שונה, וחלק מהם שונים זה מזה במראם החיצוני. בישראל קיים תת-המין "cyanophrys."
מצב השימור של השלדג הגמדי הוא ללא חשש. יותר מכך, מעקב אחר אוכלוסייתו מראה, כי היא נמצאת במגמת גידול.
מדד שנאת הסיכון של ארו-פראט
מדד שנאת הסיכון של ארו-פראט הוא מדד שנאת הסיכון בתורת התועלת שפותח באופן בלתי תלוי על ידי הכלכלנים ג'ון פראט (John Pratt) בשנת 1964 וקנת' ארו (Kenneth Arrow) בשנת 1970. המדד המאפשר להשוות בין הגישות לסיכון של פרטים שונים המקיימים את אקסיומות פון נוימן-מורגנשטרן, כאשר השוואה זו ניתנת לביצוע הן במונחים לוקאליים (עבור רמת עושר תחילי formula_1 קבועה), והן במונחים גלובאליים -לכל רמות העושר יחדיו.
עבור פרט המקיים את אקסיומות פון נוימן-מורגנשטרן ובעל פונקציית תועלת לכסף formula_2, מקדם שנאת הסיכון של הפרט הוא formula_3.ניתן להיעזר בהתנהגות המדד עם השינוי ב formula_1 על מנת למצוא פונקציות תועלת המתאימות לכל גישה אפשרית לסיכון והחלטות בתנאי אי ודאות.
רקע.
יחס העדפה ופונקציית תועלת כללית.
בבואנו לנתח בעיות החלטה של פרט בודד שלהן מספר תוצאות אפשריות, עלינו להבין מהו האופן שבו הפרט מדרג את התוצאות. דירוג זה הוא תהליך מנטלי של הפרט המשווה בין כל 2 אלטרנטיבות וקובע איזו מהן הרצויה ביותר. הצורך למדל תהליך זה באופן נוח ברור, היות שהוא מהווה בסיס לניתוח דרכי הפעולה שיבחר הפרט בין אם בבעיית החלטה שרק הוא שותף לה ובין אם במשחק מרובה משתתפים.
נניח כי בפני הפרט עומדת קבוצת אלטרנטיבות (סלים) formula_5 וכי לפרט יחס העדפה בינארי formula_6 על קבוצה formula_7 כך שלכל formula_8 מתקיים formula_9 אם"ם הפרט מוצא את סל formula_10 טוב לפחות כמו סל formula_11.באופן טבעי מטרת הפרט היא למקסם את תועלתו. על מנת שיחס העדפה זה יגדיר סדר על קבוצת האלטרנטיבות האפשריות נדרוש את קיום אקסיומות התועלת הבאות:
אקסיומת השלמות קובעת כי כאשר עומדת בפני הפרט בחירה בין שני סלים אפשריים formula_10 ו formula_11 הפרט תמיד יכול להשוות ביניהם ולבחור את האופטימלי עבורו, אקסיומת הטרנזיטיביות קובעת את יחס ההעדפה כיחס טרנזיטיבי (דרישה הנראית טבעית להתנהגות "רציונלית" של הפרט) ואקסיומת הרציפות מבטיחה שאם סל formula_10 עדיף ממש על סל formula_11 וסל formula_21 מספיק קרוב ל formula_11 אז formula_10 עדיף ממש על formula_21.
הגדרה : תהי formula_7 קבוצת אפשרויות ו- formula_6 יחס העדפות שלם וטרנזיטיבי על formula_7. פונקציה formula_28 נקראת פונקציית תועלת המייצגת את formula_6,
אם לכל
formula_30 מתקיים:
formula_31
משפט :[ דברה (Debreu) 1954]
יהי formula_32 יחס העדפה של פרט המקיים את אקסיומות התועלת. אז קיימת פונקציית תועלת formula_28 רציפה, המייצגת את יחס ההעדפה של הפרט.
חשיבות של משפט זה היא בכך שאם יחס ההעדפה של הפרט מקיים את אקסיומות תורת התועלת, אזי במידול בעיית ההחלטה של הפרט ניתן לחשוב עליו כאילו הוא ממקסם פונקציית תועלת ולנתח את התנהגותו לפי עקרון זה. נשים לב כי פונקציית התועלת של הפרט איננה יחידה. אכן, כל טרנספורמציה מונוטונית עולה formula_34 אף היא פונקציית תועלת של פרט זה. לכן, פונקציית התועלת היא פונקציה אורדינלית וקיימת חשיבות רק לסדר היחסי של הסלים לפי פונקציה זו.
החלטות בתנאי אי ודאות ותועלת פון-נוימן מורגנשטרן.
התועלת במובנה הרגיל מאפשרת לנתח מצבי החלטה של פרט כאשר ההחלטה מתבצעת בתנאי וודאות. בפועל, חלק נכבד מבין ההחלטות שפרטים מבצעים כרוכות במידה כזו או אחרת של אי ודאות לגבי התוצאה שתתקבל או המהוות חלק ממשחק שבו שותפים גם שחקנים אחרים המשפיעים אף הם על התוצאה . לכן, קיים צורך להתאים את מושג התועלת על מנת לאפשר טיפול במצבים אלו.
נניח כי הפרט עומד בפני מצב שלו מספר סופי של תוצאות (פרסים) אפשריות formula_35.
הגדרה: הגרלה formula_36 על הפרסים בקבוצה formula_7 נתונה על ידי formula_38 כאשר:
הגדרה: הגרלה מרוכבת היא הגרלה על הגרלות.
יהי formula_42 אוסף ההגרלות המורכבות על הקבוצה formula_7 ונניח כי קיים עבור הפרט יחס העדפה בינארי על קבוצת ההגרלות וכן שיחס העדפה זה מקיים את אקסיומות התועלת הכללית. כמו כן נזהה את הפרס formula_44 עם ההגרלה המורכבת formula_45. תחת הנחות אלו ממשפט Debreu נקבל כי קיימת פונקציית תועלת formula_46 כך שמתקיים לכל formula_47
formula_48
הגדרה : פונקציית תועלת formula_49 תיקרא ליניארית אם לכל הגרלה formula_38 מתקיים
formula_51
בשנת 1947 ניסחו המתמטיקאי ג'ון פון-נוימן והכלכלן אוסקר מורגנשטרן 4 את ארבע האקסיומות הבאות (אקסיומות פון-נוימן מורגנשטרן):
formula_61
נסמן formula_62. אזי מתקיים formula_63.
formula_67
תחת הנחת אקסיומות התועלת הכללית ואקסיומות פון-נוימן מורגנשטרן מתקיים המשפט הבא:
משפט : [Von-Neumann,Morgenstern 1954]
יהי formula_68 יחס העדפה של פרט המקיים את אקסיומות התועלת הכללית ואקסיומות פון-נוימן מורגנשטרן. אזי קיימת פונקציית תועלת ליניארית המייצגת את יחס ההעדפה.
פונקציית תועלת זו, בניגוד לפונקציית תועלת כללית היא יחידה עד כדי טרנספורמציה אפינית.
באופן כללית משפט פון-נוימן מורגנשטרן ניתן להכללה כאשר הקבוצה formula_7 היא בת מנייה וכן עבור המקרה של התפלגות רציפה.
שנאת סיכון.