באולימפיאדת אתונה (2004) הוא זכה במדליית ארד בתחרות הקבוצתית בפעם הרביעית ברציפות וסיים במקום שישי בתחרות האישית.
בשנת 2009 פרש דובר מרכיבה תחרותית.
חיים אישיים.
דובר יצא מהארון כהומו בשנת 1988 ובכך היה לספורטאי האולימפי הראשון הפעיל שהוא הוא גלוי. היציאה שלו נעשתה בתקופה שבה התפשטה מחלת האיידס.
תארים והישגים.
במהלך הקריירה שלו הוא זכה 5 פעמים בתואר אלוף ארצות הברית בדרסאז' וביותר מ-100 תוארי גראנד פרי. דובר זכה ביותר תארים מכל רוכב סוסים אמריקאי אחר בהיסטוריה.
הנצחה.
ב-2013 הונצח דובר ביד לאיש הספורט היהודי שבמכון וינגייט, מוזיאון המנציח יהודים שהגיעו להישגים ספורטיביים יוצאי דופן.
בוטבול
Oh Yeah!
Oh Yeah! (בעברית: או כן!) הוא סינגל מאת הזמר-יוצר האמריקאי ביל וית'רס, שיצא בשנת 1985 והופיע כשיר הפותח באלבומו האחרון, Watching You, Watching Me. השיר, שהיה הרצועה הפותחת, זכה להצלחה גדולה והגיע למקומות גבוהים במצעדי המכירות. אף שהוא אינו הצליח כמו סינגלים קודמים של וית'רס, הוא הוגדר כסיום טוב לקריירה המוזיקלית של וית'רס.
הסינגל יצא יחד עם מקבילו, Something That Turns You On, שהצליח פחות ממנו. "Oh Yeah!" הגיע למקום ה-22 במצעד המוזיקה השחורה של בילבורד, המקום ה-40 במצעד השירים העכשוויים למבוגרים והמקום ה-60 במצעד הסינגלים הבריטי. השיר סומפל בשיר "Your Delight" של להקת Toy Club בשנת 2002 ובשיר "Perfect Nightby" של להקת GH בשנת 2016. לשיר יצא וידאו קליפ.
חוק מכירת רכב משומש (זכאות למידע וגילוי נאות)
חוק מכירת רכב משומש (זכאות למידע וגילוי נאות), תשס"ח-2008 אושר בשנת 2008 בכנסת השבע עשרה, והוא מאפשר לקונה רכב משומש לקבל את המידע שרשום על הרכב במוסכים שבהם טופל ובחברות הביטוח שבהן בוטח, ומחייב סוחר רכב למסור לקונה מידע על הרכב.
היסטוריה של החוק.
החוק נחקק ביוזמת חברי הכנסת גלעד ארדן ואמנון כהן, והוועדה שטיפלה בניסוחו היא ועדת הכלכלה. החוק אושר בכנסת השבע עשרה ב-29 ביולי 2008, ונכנס לתוקף ארבעה חודשים מיום פרסומו, כלומר ב-6 בדצמבר 2008. סעיף 6 לחוק, העוסק במספר הקילומטרים שעבר הרכב בשנה שקדמה למועד המבחן השנתי האחרון שלו, נכנס לתוקף ב-1 בינואר 2010.
דברי ההסבר להצעת החוק מציגים את מטרותיו:
עיקרי החוק.
החוק קובע שאדם שקנה רכב משומש זכאי לקבל מכל מוסך שבו תוקן הרכב ומכל חברה שהרכב בוטח בה את כל המידע שיש בידיהם על הרכב: מידע על תיקונים או טיפולים שבוצעו ברכב וכל מידע אחר שיש בו כדי להעיד על מצב הרכב ותקינותו, וכן סכום תגמולי הביטוח ששולמו בעד הרכב ופירוט סוג הנזק או ירידת הערך שבשלם שולמו. המוסך והמבטח נדרשים לשמור את המידע למשך שבע שנים לפחות, והם רשאים לגבות תשלום בעד ההוצאות הכרוכות במסירת המידע.
סעיף 4 לחוק מטיל חובות נוספות על מי שעיסוקו במכירת רכב משומש (סוחר):
סוחר המפר הוראה מהוראות סעיף 4 עונשו קנס.
סעיף 6 לחוק קובע שבעת ביצוע מבחן רישוי שנתי לרכב, תמסור תחנת הבדיקה לרשות הרישוי את מספר הקילומטרים שעבר הרכב הנבדק בשנה שקדמה למועד הבדיקה. רשות הרישוי תציין ברישיון הרכב את מספר הקילומטרים שעבר הרכב הנבדק לפי ההודעה האחרונה שקיבלה מאת תחנת הבדיקה ואת המועד שבו נמסרה לה הודעה זו.
שר התחבורה והבטיחות בדרכים ממונה על ביצוע חוק זה.
חוק סל הקליטה
חוק סל הקליטה, תשנ"ה 1994 הוא חוק ישראלי, הקובע שכל עולה זכאי לקבל סכום כסף מהמדינה. יוזם החוק הוא אפרים גור והממונה על החוק הוא השר לקליטה ועלייה, חוק זה נחקק למטרת המגורים והמחייה של העולים כדי שיהיה להם קל יותר להשתלב כלכלית.
רקע.
טרם חקיקת החוק מצב ההסתגלות הכלכלית לעולים ארצה היה קשה ומאתגר.
מצב זה נובע מהקשיים השונים של עולים אלו - כגון: אי ידיעת השפה המדוברת ומחסור במקור פרנסה, לכן החוק חוקק לראשונה כדי לסייע לעולים חדשים מתן תמיכה כלכלית ראשונית, ובכך לאפשר להם את האפשרות להשיג מקור פרנסה ולנהל חיים עצמאיים.
עיקרי החוק.
חוק סל הקליטה, הוא חוק שמטרתו העיקרית היא להבטיח את קבלת מענק סל הקליטה לעולים החדשים המגיעים למדינת ישראל ובכך לספק לעולים אלו תמיכה כלכלית מהמדינה ולאפשר להם התפתחות וצמיחה כלכלית בעתידם כאזרחים.
יישום החוק והשלכותיו.
ההיסטוריה של החוק.
חוק סל הקליטה נחקק לראשונה ב-28 בדצמבר בשנת 1994, בקריאה שלישית בכנסת ה-13.
החוק שונה לראשונה ב-תשנ"ט 1999
השינוי הראשון שחל בחוק היה ב-15 בפברואר בשנת 1999, בקריאה שלישית בכנסת ה-14, השינוי בחוק היה שינוי התאריך בו יוחלט אם לשנות את גודל סל הקליטה מתאריך קבוע לתאריך משתנה בהתאם למדד המחירים לצרכן שמפרסמת הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה.
השינוי השני שחל על החוק היה ב-16 ביוני בשנת 2002, בקריאה שלישית בכנסת ה-15, השינוי בחוק היה בעיקרו שינויים מזעריים בניסוח החוק.
בעקבות החוק.
בזכות החוק, ניתנה לעולים החדשים אשר הגיעו לארץ ישראל את האפשרות להשתלב בחברה ולהרשות לעצמם להתנהל כלכלית בתקופת שהייתם הראשונה בארץ ישראל, ובכך הוגדלה היכולת של המדינה למשוך יהודים נוספים מהעולם לעלות לארץ (בזמן שמדינת ישראל היא מדינה יהודית ולכן עלייה זו תומכת באינטרס המדינה), כך גם הוגדלה היכולת של מהגרים ממדינות שונות לעלות לארץ ובכך לתרום לפיתוח אוכלוסייה מגוונת, ובעלת יכולת פיתוח וקידום עצמי של הכלכלה וכל והישגי המדינה.
מילשטטר (אגם)
אגם מילשטטר (בגרמנית: Millstätter See) הוא האגם השני בגודלו בקרינתיה, אוסטריה.
שם האגם נובע מהעיר מילשטטר, הממוקמת על גדתו הצפונית.
ישובים אחרים על גדות האגם הם סיבודן, רדנטיין ודובריאך.
בשל יופיו זכה לכינוי "התכשיט של קרינתיה".
דיג וספורט.
האגם מהווה מקור משיכה לחובבי דיג. מיני הדגים המצויים במקום כוללים קרפיון מצוי, שפמנון מצוי, לברק, זנדר וברבל. טמפרטורת המים מגיעה ל-25 מעלות בקיץ.
בסיבודן קיים מוזיאון דיג, הממוקם בבית דייגים שמתוארך לשנת 1610, והוא הבית העתיק ביותר בעיר. במוזיאון קיימות תצוגות קבע של ציוד עתיק לספורט ימי ודיג, תצוגה של הדגים המקומיים ותצוגה של כלי מטבח עתיקים.
חוק מקורות אנרגיה
בשנת 1989 חוקקה הכנסת את חוק מקורות האנרגיה, אשר נועד לשמור על הסדר בניצול מקורות אנרגיה בהתאם לצורכי המשק השונים, כדי להשתמש בהם ביעילות ובחיסכון ולפתור את בעיית השימוש המופרז והלא יעיל במקורות אנרגיה.
היסטורית החוק.
מכשירים חשמליים שונים צורכים כמות אנרגיה מסוימת על מנת לעבוד.
בישראל היה שימוש מופרז באנרגיה שמכשירים חשמליים צרכו, כך שיותר אנרגיה התבזבזה והיה צורך בכמות אנרגיה רבה יותר, מה שהעלה את המחירים.
במדינות מתקדמות אחרות המכשירים החשמליים ניצלו את האנרגיה בכמות קטנה יותר והיו יעילים יותר מבחינת צריכת אנרגיה, מה שגרם לבעיות ביבוא מכשירי חשמל שונים מישראל (שלא היו יעילים אנרגטית).
מדינות יבאו לישראל מכשירים חשמליים לא יעילים ברמת צריכת האנרגיה שלהן, דבר הגרם לעלויות הגבוהות במשק האנרגיה בישראל.
על מנת לחסוך באנרגיה ומקורותיה ולהזיל את עלויות היבוא מישראל והעלויות לצרכנים, בשנת 1989 נחקק חוק מקורות אנרגיה על ידי הממשלה, שר האנרגיה והתשתיות.
החוק מגדיר את צריכת האנרגיה למכשירים חשמליים ביתיים וקובע שאסור למכור או לייבא מכשירים חשמליים שלא נבדקו ואושרו על פי תקנות החוק. המפר את החוק יקבל קנס.
החוק עבר מספר שינויים לאורך השנים.
בשנת 2004 פורסמו תקנות חדשות המגדירות את הדרישות לשימוש באנרגיה של מזגנים, מקררים ומקפיאים. בשנת 2009 פרסם משרד התשתיות הלאומיות תקנות לצריכת אנרגיה מרבית וסימון עבור מדיחי כלים, מכונות כביסה, מייבשי כביסה ותנורי אפייה.
תמצית החוק.
חוק מקורות אנרגיה לא מאפשר ייבוא וייצור מכשירים חשמליים לא יעילים אנרגטית בישראל. העובר על החוק יקבל קנס.
מטרת החוק היא לדאוג שלא יהיו בישראל מכשירים שמנצלים אנרגיה רבה יותר ממה שהם צריכים, וזאת כדי למנוע עליית מחירי צריכת החשמל.
מקורות המימון של חזבאללה
חוק פיצוי לנפגעי פוליו
חוק פיצוי לנפגעי פוליו (שיתוק ילדים) הוא חוק שמטרתו לפצות את נפגעי הפוליו בישראל. הצורך לפצות את נפגעי הפוליו בישראל נובע מכך שבשנות ה-50, החיסון למחלה היה קיים במדינת ישראל, אך לא הגיע לערים פריפריאליות ולכן אנשים שגרו שם, חלו. במקרים אחרים תופעות הלוואי של החיסון היו קבלת השיתוק עצמו.
היסטוריה של החוק.
הצעת החוק הוצעה ביוזמתם של חברי הכנסת עזמי בשארה (בל"ד) ואליעזר כהן (ישראל ביתנו).
בתאריך 23 במרץ 2005 הצעת החוק הונחה לראשונה לדיון מוקדם. לאחר יותר מחצי שנה ב-14 בנובמבר 2005 ועדת הכנסת קבעה כי הוועדה המטפלת זה היא ועדת הכספים. ב-30 באוקטובר 2006 הצעת החוק הועברה לוועדת העבודה, הרווחה והבריאות. כשנה לאחר מכן ב-21 בספטמבר 2005, החוק אושר בקריאה ראשונה, ללא מתנגדים או נמנעים, שבעים ושישה חברי כנסת בעד. לאחר כשנה וקצת, ב-17 בינואר 2007 - 13 במרץ 2007, החוק היה בהכנה לקריאה שנייה ושלישית. ב-19 במרץ 2007, החוק אושר בקריאה שנייה - שלישית.
החוק נכנס לתוקף ב-19 במרץ 2007 ביוזמתם של חברי הכנסת עזמי בשארה (בל"ד) ואליעזר כהן (ישראל ביתנו) אולם הועלה לראשונה לדיון מקדים ב-6 ביולי 2005. לבסוף, נקבע כי מחצית מסכום הפיצוי תשולם לאחר קביעת זכאותו של נפגע הפוליו לקבלת הפיצוי האמור, המחצית השנייה של סכום הפיצוי תשולם בתום 12 חודשים מיום תשלום המחצית הראשונה.