רבי דוד מינצברג, תלמידו של בעל הסולם ולצידו רבי משה ברוך למברגר, הגבאי של בעל הסולם, פתחו גם הם בית מדרש עצמאי בירושלים, ובו הוקמה קהילה של בני היישוב הישן תלמידי הרב אשלג מתקופת לימודיו בישיבת חיי עולם. בית מדרש זה שוכן כיום בבניין ישיבת חיי עולם בבתי הורנשטיין, והקהילה בו מונה כ-100 משפחות. בתי כנסת נוספים של הקהילה קיימים בביתר עילית (בגבעה A ובגבעה B) ובבית שמש.
הדור השלישי.
לאחר שנפטר רבי ברוך שלום בשנת תשנ"א (1991) מילא את מקומו בנו הבכור, רבי שמואל. לאחר פטירתו בכ"ח בחשוון תשנ"ז ירש את החצר גיסו רבי יעקב גנירר. חתן נוסף הוא הרב יצחק אגסי.
בנו הבכור של רבי שלמה בנימין, רבי יחזקאל אשלג הקים בית מדרש וכולל אברכים ברחוב אבן עזרא בבני ברק. בן נוסף, רבי שמחה אברהם פועל בבית המדרש ברחוב שד"ל בבני ברק. אחרי פטירת רבי יחזקאל באב תשע"ו הוכתר בנו הגדול רבי יהודה לייב כממלא מקומו.
תלמידו של הרב ברוך שלום, הרב אברהם מרדכי גוטליב, הקים בשנת תשנ"ה את בית המדרש "ברכת שלום" בקריית יערים.
סטרטין.
גיסו של הרב אשלג, רבי יהודה צבי ברנדויין, צאצא לאדמו"רי סטרטין כיהן באדמו"רות סטרטין בעיר העתיקה וניהל את חצרו בדרך אשלג.
לאחר פטירתו ירש את מקומו בנו רבי אברהם. לאחר פטירתו של רבי אברהם בי' באדר תשע"ג (2013) ממלא את מקומו בנו רבי משה חיים.
חתנו של הרב ברנדווין, הרב מרדכי שיינברגר, מנהיג קהילה ביישוב אור הגנוז בגליל. קהילה זו מתנהלת בהתאם לשיטת הרב אשלג, בצורה שיתופית.
גופים נוספים.
נוסף על החסידויות הנ"ל הקימו שרגא ברג ומיכאל לייטמן בנפרד שני גופים להפצת קבלה ברוח פוסט מודרנית, אשר אינם מקובלים על הממסד האורתודוקסי, בין היתר, בשל פנייתם לחילונים ולגויים. ארגון בני ברוך של לייטמן נוטה לכיוון מסורתי יותר מזה של ברג.
צ'רלי מקדרמוט
צ'רלי מקדרמוט (באנגלית: Charlie McDermott; נולד ב-6 באפריל 1990) הוא שחקן אמריקאי. נודע בעיקר בשל תפקידו בסרט הדרמה "אגם קפוא". ידוע גם כמי שגילם את דמותו של אקסל הק בסיטקום "מקום טוב באמצע".
קריירה.
בשנת 2004 שיחק בסרט האימה "הכפר", ושיחק בסדרה שלא האריכה ימים, "Windy Acres" בתפקיד ראשי של ג'ארלד.
בשנת 2008 שיחק בסרט הדרמה זוכה הפרסים, "אגם קפוא" בתפקיד טי.ג'יי, בנה של ריי (מליסה לאו).
החל מ-2009 החל לגלם את אקסל הק בקומדיית המצבים "מקום טוב באמצע" ברשת ABC, אותו גילם למשך 9 עונות עד לסיום הסדרה ב-2018.
בשנת 2017 התארח בסדרת המדע הבדיוני "איש העתיד" של רשת Hulu, בהפקת סת' רוגן. בשנת 2018 שיחק בקומדיה "פתאום משפחה" לצד מארק וולברג ורוז ביירן.
נטע
מרן
מר&quot;ן
חינה הודית
אלה קושניר
הכישרון לחיות
הכישרון לחיות הוא סרט תיעודי של הבמאי אמיר הר-גיל המתעד סיפור אהבה אמיתי בין אביו שרגא הר-גיל (72), יהודי יליד גרמניה שנמלט כילד מהנאצים לישראל, ובני משפחתו נספו באושוויץ, לבין אולה גסנר (55), גרמניה נוצרייה, בת ונכדה למשפחה נאצית, בעלי המפעל שייצר את מיכלי הגז לאושוויץ.
עלילה.
אולה גסנר משאירה את בנה הסטודנט בגרמניה ומגיעה לישראל בעקבות האהבה כדי לחיות עם שרגא. היא לומדת כאן עברית, כותבת ספר על נשים ישראליות להוצאה גרמנית, ולומדת ריקודי עם. אך מסתבר שהחיים במקום זר וטעון כישראל אינם פשוטים עבורה.
שרגא הר-גיל, שעבד שנים רבות כעיתונאי ב"מעריב" ושימש ככתב של עיתונים גרמניים בישראל, לוקח אותה למסע אל בתי הקפה התל אביביים האהובים עליו, אל מחוזות התבגרותו, ואל המקום בו נפצע קשה כלוחם בשורות ה"הגנה" במלחמת השחרור, והוגדר מאז כנכה מאה אחוז. הר-גיל הוא אדם שאהב נשים רבות והן אהבו אותו. חרף נכותו וגילו הוא מצטייר כאדם בעל תאווה עזה לחיים. במהלך הסרט הוא אומר לבנו שמראיין אותו: "בן-אדם צריך לחיות, לא רק להיות".
פרסים.
הסרט זכה בפרס "חביב הקהל" בפסטיבל סרטים בינלאומי "Real To Reel" שמתקיים במדינת צפון קרוליינה שבארצות הברית. הסרט היה מועמד לפרס אופיר לסרט התיעודי הטוב ביותר.
לאשקו
לאשקו (בסלובנית: Laško) הוא יישוב קטן במחוז (Savinjska) שבמרכז סלובניה, כ-10 קילומטרים דרומית לעיר צליה. היישוב ממוקם בשטח שטיריה תחתית ההיסטורית, שהיא אחת מ-4 דוכסויות של האימפריה האוסטרו-הונגרית. הנהר "סביניה" (Savinja) זורם דרך היישוב.
אקלים.
הטמפרטורה הממוצעת באזור בחודש ינואר היא מעט מתחת לאפס, הטמפרטורה הממוצעת בחודש יולי מגיעה ל-20 מעלות צלזיוס. כמות המשקעים השנתית היא 1169.3 מ"מ, הסתיו מאופיין בגשמים ממושכים. השלג יורד מהמחצית השנייה של אוקטובר עד אמצע אפריל.
תחבורה ופנאי.
בעיירה קיימת תחנת רכבת המקשרת אותה עם שאר אזורי המדינה. ובנוסף קיים בית מלון גדול על שפת הנהר שהוא חלק מאתר נופש ובריאות הכולל ספא.
העיירה ידועה בעיקר אודות ל"פיבוברנה לאשקו", מבשלת בירה מקומית מפורסמת, המייצרת בין היתר את "בירה לאשקו" מאז שנת 1825. המבשלה היא נותנת החסות העיקרית לקבוצת כדורסל ייצוגית של היישוב זלטורוג לאשקו, המתמודדת בליגה הבכירה בסלובניה.
בתאריכים 10-14 בחודש יולי בכל שנה, נערך בלאשקו "פסטיבל בירה ופרחים", בו מקושטת העיירה כולה בזרי פרחים תוצרת מקומית, בתוספת מוזיקה, זיקוקים ובירה מקומית.
תמונות מהעיירה
פולה פרדריקסון
פאולה פרדריקסן
הבנק הפדרלי של גרמניה
עובדיה חזי
עובדיה חזי (1922 – 29 במרץ 2012) היה רס"ר משמעת בצה"ל.
ביוגרפיה.
ילדותו ונעוריו.
נולד ב-1922 בעיר אסמרה בירת אריתריאה, אז מושבה איטלקית, למשפחה שהיגרה למקום מהעיר עדן שבתימן בראשית המאה העשרים לאביו שלמה, אשר שימש כרב הראשי בעיר ולאמו רומיה. בילדותו למד בבית הספר המקומי האיטלקי, וקיבל אות הצטיינות בלימודים מטעם המרשל אמיליו דה בונו, במקביל למד גם יהדות והוסמך לשוחט בגיל 13. בשנת 1935 עלתה המשפחה ארצה לארץ ישראל בקבוצה שכללה יהודים מאתיופיה, מאריתריאה ומתימן. המשפחה התיישבה במושב מחנה יהודה (כיום שכונה בפתח תקווה) וחזי עבד לפרנסתו בפרדסים ובבניין.
שירותו הצבאי.
התגייס להגנה ב-1936, שנה לאחר מכאן לנוטרים ואז לפלגות הלילה המיוחדות. בשנת 1940 התגייס ושירת בבריגדה היהודית שבמסגרתה קיבל את אות פס הזהב. שמונה שנים לאחר מכאן, עם קום מדינת ישראל, התגייס לצה"ל ושימש כרס"ר במחנה תל השומר והאמון על מסדרי הצבא ביום בעצמאות. כרס"ר היה בין מייסדי בית הספר למנהלה, משטר ומשמעת ועיצב את דמות החייל הישראלי ואף כונה "אבי החיילים" ו"אבי הרס"רים". ב-1951 עבר להתגורר בשכנות צהלה בתל אביב-יפו, שהוקמה לאנשי צבא.
במלחמת ששת הימים שירת בגזרת רצועת עזה וצפון סיני שבה נפצע ונותר לקוי שמיעה ושבעקבותיה נעזר במכשירי שמיעה.
פעילות ציבורית.
במקביל לשירותו בצה"ל ולאחר ביקור באריתריאה, אז מחוז באתיופיה, ב-1966 במסגרתו פגש בביתא ישראל החל לפעול למען עלייתם. עם חזרתו לישראל ובזכות שליטתו בשפות האמהרית והתגרית ארגן את יוצאי אתיופיה בישראל, בהם עולים בלתי חוקיים ובוגרי כפר בתיה, בוועדים מקומיים והצטרף אל הוועד הציבורי לסיוע לפלשים שבה שימש האחראי על הקהילה בישראל. במסגרת פעילותו דאג להסדיר את מעמדם האזרחי של בני ביתא ישראל שהגיעו, שחרר עולים בלתי חוקיים מהכלא, דאג לפרנסתם, ולהסתרת אלו שנגדם הוצאו צווי גירוש.
במהלך שנת 1971 ובראשית השנה העוקבת ביקר באתיופיה כאורחו של ראש המשמר הקיסרי שבו בין היתר שימש כשליח מטעם הוועד הציבורי כדי לעקוב אחר פעילויות האגודה לרווחת הפלאשים ולגשר בסכסוך שנוצר בין יונה בוגלה, נציג הוועד הציבורי והאגודה באתיופיה, לבין מיכאל אשכול וכהני הקהילה. בביקורו מונה על ידי הליקה כהנת אורי בן ברוך כראשה ונציגה הראשי של הקהילה מול המוסדות בישראל. לאחר ביקורו השתדל אצל הרב עובדיה יוסף, אשר שימש כרב ראשי ספרדי וראש בתי הדין הרבניים בתל אביב-יפו ובהמשך כראשון לציון, כדי שזה יכיר בזכות עלייתה ושייכותה של ביתא ישראל ליהדות. השתדלותו של חזי הניבה תוצאות והרב יוסף הכיר בביתא ישראל ובעלייתה וזאת לאחר שהוצאו צווי גירוש כנגד קבוצה מבני הקהילה. כחלק מפעילותו הקימו יוצאי אתיופיה ב-17 באפריל 1972, ביום העצמאות, ארגון כלל-ארצי בשם "התאחדות יהודי אתיופיה בישראל" ושבו שימש כיושב ראש.
עם שחרורו מצה"ל ב-1974 שבה פרצה המהפכה האתיופית ומלחמת האזרחים באתיופיה מונה כיו"ר ארגון יהודי אתיופיה שהוקם באותה השנה על ידי קבוצת יוצאי אתיופיה ממעגלו של בוגלה, וזאת במקביל להיותו יו"ר ההתאחדות. כמו כן הוקם גם הוועד הישראלי למען יהודי אתיופיה באותה השנה מתוך וועד הציבורי ובו מונה להיות מזכ"ל. בשנים אלו פעל מול מוסדות העלייה והממשלה בישראל כדי לזרז ולהכיר בשבות ובעליית ביתא ישראל שבמסגרתם הגה תוכנית עלייה באמצעות חברת כור שבאה לסופה באפריל 1975. כמו כן דאג חזי עובדיה שמשרד החינוך יקדם תוכניות לימודים שישלבו את סיפורם של יהודי ביתא ישראל במערכת החינוך. השר יגאל אלון נענה לבקשתו. חזי המשיך לפעול למען העלייה ובאוגוסט 1976 התפטר מהוועד הישראלי כמחאה על הסחבת הממשלתית והמוסדית בנושא. כחצי שנה לאחר מכאן, בפברואר 1977, נאלץ לפנות את תפקידו כיו"ר ארגוני יוצאי אתיופיה לאחר שהארגונים התאחדו ואת מקומו תפס זימנה ברהני.
במקביל לפועלו לעלייה ועם שחרורו מהצבא התגייס למשמר האזרחי, שבו שירת במשך עשור, לאחר סדרת גנבות ופריצות לביתו. במסגרת תפקידו, שבו שימש גם כמפקד המשמר בשכונה, עזר לנערים להיגמל מסמים והוריד את רמת הגנבות.
משנות ה-80 ועד מותו פעל למען קליטתם של העולים מאתיופיה במגוון תפקידים ונושאים.
חייו האישיים ופטירתו.