דיור בעת משבר היא אלטרנטיבה מעשית לאשפוז פסיכיאטרי כאשר סיבת הפנייה לעזרה פסיכיאטרית היא אי יציבות הקשורה בדיור. במקרים רבים מוצאים עצמם אנשים עם לקות נפשית מגורשים ממקום מגוריהם, לא רק על רקע כלכלי אלא גם על רקע התנהגותי. על מנת לבצע סינון בין משתקמים הזקוקים לאשפוז ובין אלה הזקוקים לדיור בעת משבר, נבדקים מרכיבים כגון התנהגות אלימה של האדם, אובדנות ושימוש בסמים ואלכוהול.
קיימים שני סוגי דיור בעת משבר:
מחקרים מראים כי מבחינה כלכלית, דיור בעת משבר פחות יקר מאשפוז פסיכיאטרי.
מערכי דיור בשיקום פסיכיאטרי בישראל.
כחלק מחוק שיקום נכי נפש בקהילה תש"ס (2000), אנשים עם לקות נפשית בשיעור של 40% לפחות זכאים לקבל סל שיקום לשיפור מצבם ולשילובם האופטימלי בקהילה. חלק משירותי השיקום המוצעים למשתקמים במסגרת הקהילה הוא דיור.
בישראל קיימים שני סוגי דיור נתמך:
נכון לשנת 2007 השתמשו כ-7,284 משתקמים במערכי הדיור במדינת ישראל.
מחקר.
כיום ישנה הסכמה בקרב חוקרים כי המחקר על מערכי הדיור עדיין לוקה בחסר. מצב זה נוצר בשל מספר סיבות:
בית הנבחרים של יפן
בית הנבחרים של יפן, או שוגיאין (ביפנית: 衆議院), הוא הבית התחתון בדיאט של יפן, לצד בית היועצים של יפן שהוא הבית העליון.
בבית הנבחרים מכהנים 480 חברים, הנבחרים לתקופת כהונה בת ארבע שנים. מקרב 480 החברים, 180 נבחרים מתוך 11 מחוזות בחירה, שבהם ועדה מרובת חברים הנבחרים לפי רשימה פוליטית בשיטת הייצוג היחסי, ו-300 הנותרים נבחרים מתוך מחוזות בחירה בעלי חבר יחיד. על מנת להשיג רוב בבית הנבחרים, יש לזכות במאתיים ארבעים ואחד מושבים.
בית הנבחרים הוא החזק מבין שני בתי הדיאט, וביכולתו לעקוף וטו שהטיל בית היועצים על חוקים באמצעות רוב מיוחס של שני שלישים. ביכולתו של ראש ממשלת יפן לפזר את בית הנבחרים כרצונו, כפי שעשה טארו אסו ב-21 ביולי 2009.
יושב ראש בית הנבחרים הנוכחי הוא טקהירו יוקומיצ'י.
הבדלים בין הבין העליון לבית התחתון.
בית הנבחרים מחזיק במספר סמכויות שאינן ניתנות לבית היועצים. אם עבר חוק בבית התחתון והבית העליון הטיל עליו וטו, יכול בית הנבחרים לעקוף את הווטו אם קיים רוב מיוחס של שני שלישים מחברי הבית לכך. בנוסף, במקרים של אשרור אמנות, העברת תקציב המדינה ובחירת ראש הממשלה יכול בית היועצים רק לעכב את ההחלטה, אך לא להטיל עליה וטו. כתוצאה מכך מחזיק בית הנבחרים בכוח פוליטי רב יותר.
חברי בית הנבחרים מכהנים בתפקידם ארבע שנים לכל היותר, בעוד חברי בית היועצים נבחרים לתקופה של שש שנים. ראש הממשלה רשאי לפזר את בית הנבחרים, אשר מתפזר גם בעת אישור הצבעת אי אמון, אך את בית היועצים לא ניתן לפזר, ולפיכך נחשב הבית התחתון קרוב יותר לדעת הציבור.
המונח "בית תחתון" הוא מורשתה של חוקת מייג'י מ-1889, אז שימש בית האצילים בתור הבית העליון האריסטוקרטי, בדומה לבית הלורדים שבבריטניה. לפיכך, הבית הקרוב יותר לציבור הרחב נקרא הבית התחתון.
הרכב הבית.
הרכב הבית לאחר בחירות 2021
בית הנבחרים היפני
בית היועצים של יפן
בית היועצים של יפן, או סנגיאין (ביפנית: 参議院), הוא הבית העליון בדיאט של יפן, לצד בית הנבחרים של יפן שהוא הבית התחתון. בית היועצים הוא יורשו של בית האצילים שפעל ביפן לפני כינון חוקת יפן.
בית היועצים נחשב לבעל כוח פוליטי פחות משל בית הנבחרים, משום שבנושאי אשרור אמנות, העברת תקציב המדינה ובחירת ראש ממשלת יפן יכול בית הנבחרים לכפות את החלטתו. בכל נושא אחר, יכול בית הנבחרים לעקוף כל וטו של בית היועצים אם קיים רוב מיוחס של שני שלישים לכך.
בבית היועצים מכהנים 242 חברים, הנבחרים לתקופת כהונה של שש שנים – שנתיים יותר מאשר בבית הנבחרים, ואשר מלאו להם 30 שנים. מכיוון שבכל מערכת בחירות נבחר רק חצי מהבית, לא ניתן לפזר את הבית, כפי שיכול ראש הממשלה לנהוג בבית הנבחרים, אולם נהוג כי כאשר בית הנבחרים מפוזר בית היועצים לא מתכנס. מתוך 121 החברים העומדים לבחירה בכל מערכת בחירות, נבחרים 73 מתוך 47 המחוזות, ו-48 נבחרים מתוך רשימה מפלגתית ארצית. עד 1998 היו בבית 252 חברים, שמתוכם נבחרו 126 בכל מערכת בחירות, ב-2001 הצטמצם מספרם ל-247 וב-2007 הגיע מספרם ל-242.
בית היועצים היפני
אלכס צוקרמן
אלכס צוקרמן (Cukierman; נולד ב-1939) הוא כלכלן ישראלי, פרופסור אמריטוס באוניברסיטת תל אביב ופרופסור במרכז הבינתחומי הרצליה, חבר הוועדה המוניטרית בבנק ישראל. חוקר מאקרו-כלכלה, מדיניות מוניטרית וכלכלה פוליטית.
ביוגרפיה.
צוקרמן נולד ב-1939 בצרפת, שהייתה אז תחת הכיבוש הנאצי. הוא ואִמוֹ שרדו בזכות משפחה כפרית שהסכימה להסתירם. ב-1947 עלה צוקרמן ארצה. הוא למד בתיכון ליד האוניברסיטה בירושלים, וב-1963 סיים תואר ראשון בכלכלה ובסטטיסטיקה באוניברסיטה העברית בירושלים. ב-1967 סיים, באותו המוסד, תואר שני בכלכלה עם התמחות משנית במנהל עסקים. את הדוקטורט בכלכלה קיבל ב-1972 מהמכון הטכנולוגי של מסצ'וסטס.
בשנים 1983–1985 כיהן כפרופסור אורח באוניברסיטת קרנגי מלון, מ-1986 עד יוני 1988 היה ראש החוג לכלכלה באוניברסיטת תל אביב. הוא היה פרופסור מן המניין ופרש ממנה כפרופסור אמריטוס. מאוקטובר 2010 מכהן כפרופסור לכלכלה במרכז הבינתחומי הרצליה. בנוסף, כיהן כפרופסור אורח וכעמית מחקר באוניברסיטת פרינסטון, אוניברסיטת סטנפורד, הבנק המרכזי האירופי, הבנק העולמי ובאוניברסיטת טילברך שבהולנד, שם כיהן כעמית מחקר בכיר בשנים 1994–2003. בין דצמבר 1995 לדצמבר 1997 כיהן כנשיא האגודה הישראלית לכלכלה.
בין 1991 לפברואר 2000 היה עורך-שותף של ה-"European Journal of Political Economy" וכן כיהן כעורך וכחבר מערכת של מספר כתבי עת אחרים.
צוקרמן מתמחה בחקר המדיניות המוניטרית, מוסדותיה, והתנהלות בנקים מרכזיים. בתחומים אלו ואחרים פרסם ארבעה ספרים וכ-100 מאמרים. הוא הכלכלן הישראלי המצוטט ביותר בעולם, ומדורג במקום השני ברשימת הכלכלנים האסייאתים המצוטטים ביותר בעולם.
ב-9 באוקטובר 2011 מונה צוקרמן לתקופת כהונה של ארבע שנים בוועדה המוניטרית בבנק ישראל.
מתגורר ברמת השרון, נשוי ואב לשלושה.
לקלרק (טנק)
אנה וולצ'קוב
אנה וולצ'קוב (נולדה בשנת 1992), היא שחיינית ישראלית שייצגה את ישראל בשתי אליפויות עולם (רומא 2009 ושנגחאי 2011) ובאליפות אירופה (בודפשט 2010). היא אלופת ישראל ושיאנית ישראל לשעבר במשחה ל-200 מטר גב ואלופה ושיאנית המכביה במשחה ל-100 מטר גב.
ביוגרפיה.
וולצ'קוב שוחה בקבוצת השחייה של מכבי חיפה.
בתחרות "גביע ירושלים" (בריכה של 25 מטר) שנערכה ב-24 בדצמבר 2008 קבעה וולצ'קוב במשחה ל-200 מטר שיא ישראלי חדש לגילאי 16 בתוצאה של 2:13.46 דקות.
באליפות ישראל בשחייה (בריכה של 25 מטר) שנערכה בבית איל, אשדות יעקב מאוחד בפברואר 2009 קבעה וולצ'קוב במשחה ל-200 מטר גב שיא ישראלי חדש לגילאי 17 ו-18 בתוצאה של 2:11.26 דקות.
ב"גביע חיפה הבינלאומי" שנערך באפריל אותה שנה זכתה וולצ'קוב במשחה ל-100 מטר גב בשיא ישראלי חדש לגילאי 17 ו-18 של 1.04.22 דקות.
באליפות הפנימייה שנערכה במאי אותה שנה קבעה וולצ'קוב במשחה ל-100 מטר גב שיא ישראלי חדש לגילאי 17 ו-18 של 1:03.08 דקות והשיגה את הקריטריון לאליפות העולם.
בתחרויות השחייה של המכביה ה-18 שנערכו בווינגייט ביולי אותה שנה זכתה וולצ'קוב במדליית זהב במשחה ל-100 מטר גב בשיא מכביה חדש של 1:03.93 דקות. שבוע לאחר מכן, באליפות העולם בשחייה שנערכה ברומא, איטליה היא סיימה במקום 28 במשחה ל-200 מטר גב בתוצאה של 2:15.61 דקות ובמקום 68 במשחה ל-50 מטר גב בתוצאה של 30.59 שניות. במשחה ל-100 מטר גב, היא נפסלה. נוסף לכך, היא סיימה במקום 20 במשחה שליחות 4x100 מטר מעורב ביחד עם יוליה בנך, עמית עברי וקריסטינה צ'רנישב בשיא ישראלי חדש של 4:09.49 דקות. במסגרת משחה השליחים הזמן שקבעה במשחה הגב בשיא אישי חדש של 1:02.75 דקות. שבוע לאחר מכן, באליפות ישראל בשחייה שנערכה בווינגייט היא זכתה בשתי מדליות זהב, במשחה ל-100 מטר גב בשיא ישראלי חדש לגילאי 17 ו-18 של 1:02.75 דקות ובמשחה ל-200 מטר גב בשיא ישראלי חדש של 2:14.89 דקות.
באליפות אירופה בשחייה שנערכה בבודפשט באוגוסט אותה שנה סיימה וולצ'קוב במקום 38 במשחה ל-50 מטר גב בתוצאה של 30.89 שניות, במקום 40 במשחה ל-100 מטר גב בתוצאה של 1:05.50 דקות ובמקום 27 במשחה ל-200 מטר גב בתוצאה של 2:17.80 דקות. נוסף לכך היא סיימה במקום 11 במשחה שליחות 4x100 מטר מעורב, ביחד עם בנך, עברי ומרווה חרפק בתוצאה של 4:11.00 דקות. במסגרת משחה השליחים הזמן שקבעה במשחה הגב בשיא אישי חדש של 1:04.67 דקות.
באליפות הפנימייה ה-15 שנערכה במאי 2011 קבעה וולצ'קוב במשחה ל-200 מטר גב תוצאה של 2:15.88 דקות והשיגה את הקריטריון לאליפות העולם.
באליפות בעולם בשחייה שנערכה בשאנגחאי, סין ביולי אותה שנה סיימה וולצ'קוב במקום 25 במשחה ל-200 מטר גב בשיא ישראלי חדש של 2:13.99 דקות, במקום 34 במשחה ל-100 מטר גב בתוצאה של 1:03.12 דקות ובמקום 44 במשחה ל-50 מטר גב בתוצאה של 30.59 שניות. שבוע לאחר מכן, באליפות ישראל בשחייה שנערכה בווינגייט בשתי מדליות זהב במשחה ל-100 מטר גב 1:03.81 דקות ובמשחה ל-200 מטר גב היא שיפרה את שיאה הישראלי והעמידה אותו על 2:13.39 דקות (השיא הנוכחי).
באליפות אירופה בשחייה (בריכה של 25 מטר) שנערכה בשצ'צ'ין שבפולין בדצמבר אותה שנה, סיימה וולצ'קוב במקום 18 במשחה ל-200 מטר גב בשיא אישי חדש של 2:10.43 דקות, במקום 34 במשחה ל-100 מטר גב בשיא אישי חדש של 1:01.63 דקות ובמקום 41 במשחה ל-50 מטר גב בשיא איש חדש של 29.28 שניות.