בסוף העונה הערפדים נחשפים בפני תלמידי וצוות תיכון גרין. אלה, שנפתחת ומשתנה במהלך העונה, מוצגת כנביאה החדשה בפני הערפדים ובני האנוש בכך שחשפה את הכוחות שלה במהלך הופעת סולו. אמנון, שברצונו להרוג את אלה ולהשמיד את תחליף הדם, נסוג לאחר שאלה מראה לו כי בתו זוהר תמות אם לא יפסיק את המלחמה.
במקביל זוהר, גיא, סושי וניקי מוצאים במסדר בני הדם קלטות שמתעדות ערפדים, ובכוונתם להציגן בפני העולם ובכך לחשוף את הערפדים באור חיובי. אולם כאשר הם מנסים לצאת ממטה המסדר, הם נתקלים בתמר, מחסלת ערפדים בכירה שעוצרת אותם ואף מנסה להרוג את גיא. זוהר מציגה בפני תמר תיק שבו מפורטת השתלשלות העניינים שהובילה למות הוריה, ובפרט שהם נהרגו מאש כוחותיו של המסדר - ואילו היה זה ערפד שהציל את חייה. תמר, שהייתה משוכנעת מאז ומעולם שהערפדים הרגו את הוריה, מניחה את נשקה ומחליטה לוותר על נקמתה בערפדים. לבסוף הקלטות נחשפות בפני העולם, שמתוודע באופן רשמי על קיומם של ערפדים. בסוף העונה אלה בוחרת בעומר כבן זוגה, משום שהאמינה כי ליאו יתגבר עליה מתוקף היותו ערפד עוצמתי ומבוגר בשנים. זאת מבלי להבין את ההשלכות של מעשיה, אשר גרמו לליאו לחוות שיברון לב - דיכאון קטלני במיוחד לערפדים.
עונה שנייה - 45 פרקים.
שידור מקורי: 6 במאי 2010 - 7 ביולי 2010.
העונה נפתחת באירוע שהתרחש לפני כ-1,000 שנים ביער גרין. ארדק נפגש עם לילית, מלכת השדים, לקרב אחרון. לילית מפסידה וארדק משמיד את זן השדים, אך חס על חיי משרתה - דימה, שמאוהב בה. כ-1,000 שנים לאחר מכן, מתחילה שנת לימודים חדשה בתיכון גרין. דימה, שנשאר נאמן למלכתו, מוצא אותה בתרדמת במערה מתחת לתיכון גרין, שמשמשת לו גם מקום מגורים. דימה מגלה כי המערה מכילה ביצי שדים. ברעידת אדמה אחת הביצים נשברת וממנה נמלט שד טירון. מטרתם של שדים היא לשאוב נשמות של ערפדים, ואכן, זמן לא רב אחר כך, השד שואב את נשמתו של ערפד שנרשם ללימודים בתיכון גרין ומשתלט על זהותו - מעתה, השד נקרא אדם. אדם לא מודע להיותו שד ואינו שולט בכוחותיו, וכשהוא ליד אלה הוא רגוע ומצליח להתאפק ולא לשלוף ציפורניים. דימה, שמאתר אותו, מסביר לו על מטרתו.
באותו הזמן ליאו מבקש מאלה לעבור למשכן, אך אלה יודעת שזה כרוך במחיקת כל הזכרונות של חבריה ומשפחתה כדי שאף אחד לא יזכור אותה ואת היותה לא אנושית.
אלה, שמסרבת לעבור למשכן הנביא עקב רצונה להמשיך בחיים רגילים ככל האפשר, מקבלת חיזיון, שבו היא מצילה את חייו של אדם. החיזיון מתברר כמזימה של דימה, שהבין כי אלה מסוגלת להעיר את המלכה. דימה מזעיק את אלה למערה, שם היא משיבה את אדם לחיים ולוקחת אותו תחת חסותה. דימה מצווה על אדם להתחבב על אלה, כדי שיוכל לבקש ממנה להעיר את המלכה, ואדם מקשיב לו.
ליאו, שליבו נשבר כיוון שאלה בחרה בעומר על פניו בסוף העונה הראשונה, נחלש מאוד, גוסס ונחשב ל"חולה אהבה"; דבר שהוא ביטוי לאדם מאוהב בחיים האנושיים אך ערפדים יכולים למות מכך. ג'מון, בכיר במועצת הערפדים ויועצה של אלה לאחר פיזור המועצה, מדיח את ליאו מתפקידו, שכבר לא כשיר לתפקיד. אלה נותרת ללא שומר לאחר שגם אתוס וגם אחיה גיא עוזבים את התפקיד.
במהלך העונה אלה נפרדת מעומר ועוברת לליאו, שמתחזק בחזרה. הערפדים, ובראשם ליאו, מבינים את הסכנה שבאדם, ויוצאים לצוד אותו למרות התנגדותה של אלה.
אדם, בסיועו של דימה, מחליט להתכונן לסכנה הקרבה ומחליט דרך האבן שבתוכה מאוחסנת נשמתו של מורי לתת לאלה חיזיון שגוי בו היא רואה מלחמות בין בני האדם לערפדים, את כרמל וליאו מתנשקים אך בעיקר- את ״חשיבותו״ השקרית של אדם ו״מותו״ בידי הערפדים.
כתוצאה מכך אלה מעירה את לילית כדי שתעזור לה להציל את אדם. לילית הורגת את ליאו, דוחה את דימה ומתחילה ליצור צאצאים חדשים (שילוב של שדים וערפדים) בבית הספר. בתגובה, דימה מחזיר את ליאו ומנסה לנקום בלילית, אך ללא הצלחה. רק אלה יכולה להילחם מולה.
באולם הספורט מתקיים שחזור של הקרב האחרון של לילית נגד ארדק, אך הפעם לילית נלחמת נגד אלה. לבסוף, אדם מקריב את עצמו כדי להציל את אלה, הורג את לילית, ומת מכיוון שהוא אינו יכול להתקיים בלעדיה. הצאצאים החדשים שנוצרו בוקעים ונעמדים מול הערפדים ובני האדם. אנשובי, זוהר, וגיא יורים בחץ וקשת אל עבר הצאצאים לאחר שדימה מודיע להם שיש להם ניסיון אחד. הם מצליחים והצאצאים מושמדים, אך שדה ערפדית אחת שורדת ולא ידוע מה עלה בגורלה.
חצויה - הדבר האמיתי.
חצויה - הדבר האמיתי היא סדרת בת לסדרה חצויה, אשר על פיה כל אשר התרחש הוא בעצם צילום סדרת טלוויזיה. העלילה מתרכזת בחייהם הכביכול אמיתיים של השחקנים לאחר שסיימו לצלם את הסדרה "חצויה". הסדרה עלתה לראשונה ב-1 בדצמבר 2011 ב-HOT V.O.D Young ושודרה לאחר מכן גם בערוץ ניקלודיאון.
הפקה.
במקור היה אמור יריב הורוביץ לביים את הסדרה, אך בעקבות חילוקי דעות עם ההפקה ולאחר החלטתו של הורוביץ לפרוש מבימוי הסדרה הוחלט בהפקה שאת מקומו ימלא במאי הבית של החברה, שי קפון, שביים בעבר גם את הטלנובלות "האלופה" ו"בובות". בהמשך גם הוחלט לצרף לקפון את סיגל אבין, שביימה כמה פרקים בסדרה. את פסקול הסדרה יצר דני רייכנטל. את שיר הנושא "על גג העולם" ואת הבלדה "השיר של אלה" הלחינו כפיר אפשטיין וטל פורר. מוזיקת הרקע הלועזית מרובת שירים של תום מור, אפרת דרכי ולהקת בראוניז. הסדרה צולמה באולפני ג.ג. של גלובוס גרופ בנווה אילן.
יהודית תידור באומל-שוורץ
יהודית (ג'ודי) תידור באומל-שוורץ (נולדה בניו יורק ב-13 ביולי 1959) היא פרופסור מן המניין במחלקה לתולדות ישראל ויהדות זמננו, וראש המכון לחקר השואה באוניברסיטת בר-אילן.
ביוגרפיה.
למדה בבית ספר יסודי בניו יורק ע"ש הרב דב רבל ולמדה שנתיים בבית הספר התיכון של ישיבה אוניברסיטה לבנות במנהטן. עלתה ארצה עם משפחתה בשנת 1974 ולמדה שנתיים בבית הספר התיכון העירוני הדתי ברמת גן ("הרא"ה").
שירתה בשירות לאומי בשנים 1976 - 1977 כמפעילת משחקייה במתנ"ס ברמת עמידר.
סיימה תואר ראשון באוניברסיטת בר-אילן בשנת 1979 במקצועות היסטוריה כללית ומדעי המדינה וסיימה תואר שני בבר-אילן בשנת 1981 בתולדות ישראל. כתבה את עבודת המ"א שלה בנושא "הצלתם של הילדים הפליטים היהודיים בבריטניה 1939 - 1945" בהנחיית פרופ' דן מכמן.
בשנת 1986 קיבלה תואר דוקטור להיסטוריה מאוניברסיטת בר-אילן, על עבודה שכותרתה "הצלתם ויישובם של הילדים הפליטים היהודיים מאירופה בארצות הברית בשנים 1945-1938" שכתבה במחלקה להיסטוריה כללית בהנחיית פרופ' חיים גניזי. לימדה קורסים בנושא השואה במסגרת לימודי יסוד ביהדות באוניברסיטת בר-אילן מאז תחילת לימודי התואר השני, ועבדה כחוקרת במכון לחקר השואה באוניברסיטה בין השנים 1980 - 2002.
עבדה באוניברסיטה הפתוחה כחברת צוות בקורס "בימי שואה ופקודה" ולאחר מכן כמרכזת ההוראה של הקורס וכן כמרכזת הוראה של הקורס "פולין" (1983 - 2004). לימדה בחוג לתולדות עם ישראל באוניברסיטת חיפה ובמכללת אורנים. לימדה במכללת אמונה בירושלים, וב"טורו קולג'" בירושלים. משנת 1998 מלמדת במחלקה לתולדות ישראל באוניברסיטת בר-אילן. שימשה כראש המכון לחקר הציונות הדתית בבר-אילן (2009 - 2011), כראש התוכנית ביהדות זמננו (2002 - 2013), כראש בית הספר ללימודי יסוד ביהדות (2018-2013), וכראש המרכז לחקר האישה ביהדות ע"ש פניה גוטספלד הלר (2017-2011). היא עומדת בראש המכון לחקר השואה ע"ש ארנולד וליאונה פינקלר, וממונה על הקתדרה לחקר השואה ע"ש משפחת אברהם ואדיטה שפיגל, והקתדרה לחקר שואת יהודי אירופה ע"ש הרב פנחס ברנר.
נשואה לפרופ' יהושע שוורץ ואם לשתי בנות.
קישורים חיצוניים.
פרסומים נבחרים
יהודית תידור באומל
אסתר יהודית תידור באומל
יהודית באומל
השייח' עובייד
עזרובעל (בן חנו)
עזרובעל בן חנו (בפיניקית: 𐤏𐤆𐤓𐤁𐤏𐤋, "עזרבעל", ביוונית: Ἀσδρούβαν, בלטינית: Hasdrubal) היה מצביא קרתגי שנלחם נגד הרומאים במלחמה הפונית הראשונה (241-264 לפנה"ס).
קרב אדיס (256 לפנה"ס).
הוא נזכר לראשונה כאחד משלושת המצביאים שנבחרו על ידי הקרתגים להדוף את הצבא הרומי שפלש לאפריקה ב-256 לפנה"ס. בקרב שניטש בין הצדדים ליד אדיס נחלו הקרתגים מפלה מוחצת, אשר לדעת ההיסטוריון היווני פוליביוס נגרמה "לא בשל מורך לבם של החיילים, אלא בגלל סכלותם של מפקדיהם" וחוסר ניסיונם. בעקבות התבוסה מסרו הקרתגים את הפיקוד על הצבא לידי קסאנתיפוס "הספרטני", שהצליח להכות את חילות הרומאים בקרב בגרדס (255 לפנה"ס).
קרב פנורמוס (250 לפנה"ס).
פוליביוס כותב, כי לאחר חילוץ שרידי הצבא הרומי מאפריקה ואובדנו בסערה בים ליד קמארינה (קיץ 255 לפנה"ס), נשלח עזרובעל אל ליליבאום עם תגבורת של חיילים ומאה וארבעים פילים, כדי לנצל את מפלת הרומאים ביבשה ובים להשבת שליטת קרתגו באי. ברם, כפי הנראה אירע הדבר שנתיים אחר כך, ב-253 לפנה"ס, לאחר האובדן השני של הצי הרומי, בשובו מן הפלישה השנייה העקרה לאפריקה.