אחרי שתת-מסגרת נקראה ופוענחה, הזמן בו נשלחה תת-המסגרת הבאה יכול להיות מחושב תוך שימוש בנתוני תיקון השעון ובמילת ה-HOW. המקלט יודע את זמן המקלט בו נקלטה תת-המסגרת הבאה מתוך מילת הטלמטריה, וכך לאפשר חישוב זמן השידור וכתוצאה מכך את הפסאודו-טווח. המקלט יכול תאורטית לחשב פסאודו-טווח בכל תחילת תת-מסגרת, או כל 6 שניות.
לאור זאת נתוני המיקום על המסלול, או אפמריס, מתוך מסר הנווט משמש לקביעת מיקום מדויק של הלוויין בעת תחילת השידור של המסר. כאמור, מקלט רגיש יותר יוכל להשיג את מידע האפמריס מהר יותר ממקלט פחות רגיש, במיוחד בסביבה המכילה רעשים.
אותות GPS מודרניים.
מערכת הלוויינים GPS הגיעה לתפקוד מלא ביולי 1995 תוך השגת מכלול יעדי התכנון המקוריים שלה. אולם, לאור התקדמות טכנולוגית ודרישות חדשות שנוספו על הקיימות, הוחלט על מאמץ לשדרג את מערכת GPS. ב-1998 הודיעה סגן הנשיא על כוונה זו ופתוח השינויים והתוספות החל בשנת 2000. מאמץ זה כונה על ידי הקונגרס GPS III.
הפרויקט כלל תחנות קרקעיות חדשות ולוויינים נוספים הן לשימושים אזרחיים והן לשימושים צבאיים במטרה לשפר את הדיוק והזמינות עבור כלל המשתמשים.
כללי.
מערכת ה GPS המשופרת כללה שני שיפורים משמעותיים עבור האותות האזרחיים: אות מסייע נוסף חסר נתונים וקידוד FEC (ראשי תיבות של forward error correction) של מסר הנווט.
האות הנוסף, המכונה לפעמים "pilot carrier", מסייע ברכישת הלוויין, ומשודר לצד הגל הנושא המקורי. אות זה מתוכנן באופן שיקל על נעילה עליו ביחס לאות הרגיל. כאשר מתבצעת נעילה עליו קלה יותר הנעילה על הגל הנושא וכך זמן התגובה של המקלט מהיר יותר ומקפיץ את העוצמה של הקורלטור.
השיפור השני היה להשתמש בקידוד FEC עבור מסר הנווט, אשר לאור קצב השידור האיטי של מידע הנווט (50 ביט לשנייה), הפרעות קטנות עלולות להיות בעלות השפעה גדולה. לכן קידוד FEC מכניס שיפור משמעותי על התפקוד הכללי.
אחת מההודעות הראשונות הייתה על הוספה של תדר נוסף לשימוש אזרחי, מלבד L1 ששימש לסיגנל C/A. הוא קיבל את השם L2C ונקרא כך בשל העובדה שהוא משודר בתדירות של L2.
בשל הצורך בחומרה חדשה על הלוויינים הוא משודר רק מלווייני "Block IIR-M" (הלוויין הראשון בסדרה זו שוגר למסלול בספטמבר 2005 והאחרון באוגוסט 2009) או מאוחרים יותר. סיגנל L2C משפר את דיוק הנווט, מספק דרך קלה לעקוב אחר האות, ומשמש אות יתיר בהפרעות מקומיות.
בשונה מ-C/A, שידור L2C מכיל שני קודי PRN, האחד נקרא CM (או Civilian Moderate) והשני CL (או Civilian Long).
קוד CM הוא באורך 10,230 ביט, וחוזר על עצמו כל 20 מילי-שנייה. קוד ה-CL באורך 767,250 ביט וחוזר על עצמו כל 1.5 שניות. כל אות משודר בקצב של 511,500 ביט לשנייה, אך הם עוברים ריבוב היוצר בסופו של דבר אות של 1,023,000 ביט לשנייה.
CM מאופנן עם מסר הנווט CNAV ואילו CL אינו מכיל נתונים מאופננים ולכן נקרא "רצף נטול נתונים". הרצף הארוך וחסר הנתונים משודר בקורלציה גבוהה ב-24dB (כלומר חזק פי 250 לערך) מאשר C/A של L1.
בהשוואה ל C/A, ל-L2C יש איחזור מידע גבוה ב-2.7dB ועקיבות נשא גבוהה ב-0.7dB למרות שעוצמת השידור שלו נמוכה ב-2.3dB.
המידע המוכל ב-CNAV מהווה שדרוג של מסר ה-NAV המקורי. הוא מכיל ייצוגי מידע מדויקים יותר מאשר ה-NAV. מידע זהה (זמן, סטטוס, אפמריס, אלמנך) משודר בעזרת הפורמט החדש CNAV, אך במקום להשתמש בארכיטקטורה של מסגרות ותת-מסגרות, הוא מאפיין פורמט שליחת חבילות מידע, המורכבות מעד 12 שניות בהן נשלחת חבילות של 300 ביט.
ב-CNAV, שתיים מתוך כל ארבע חבילות מידע הן אפמריס ולפחות אחת מארבע כוללת נתוני שעון, אך העיצוב מאפשר למגוון רחב של חבילות להישלח. בקונסטלציה של 32 לוויינים, והמידע שמאופיין בעיצוב זה, פחות מ-75% מרוחב הפס מנוצל. רק חלק מחבילות המידע אופיינו באופן מלא. עובדה זו תאפשר למערכת "לגדול" בעתיד עקב הגמישות בשליחת חבילות שעדיין לא הוגדרו באופן קשיח.
ישנם מספר שיפורים שמביא המסר החדש CNAV:
M-Code.
רכיב מרכזי בשיפור מערכת ה GPS היה סיגנל צבאי חדש שקיבל את הכינוי M-Code (קיצור של Military Code). הוא תוכנן להעצים את יכולות המיגון בפני חסימות כדי לאפשר עבודת מקלטים בסביבה מורעשת, אם באופן טבעי ואם על ידי לוחמה אלקטרונית.
ה-PRN שלו באורך לא מפורסם, והוא משודר ב-5.115MHz. בשונה מ-(P(y, ה M-Code מתוכנן להיות אוטונומי כלומר תהיה אפשרות לביצוע כלל החישובים על סמך הסיגנל לבדו (ללא C/A).
סיגנל אזרחי הקרוי ביטחון החיים (באנגלית: "safety of life") בתדר המוגן על ידי איגוד הטלקומוניקציה הבינלאומי (ITU) לשימושי ניווט רדיו אוויריים, שודר לראשונה לשם הדגמה על ידי הלוויין USA-203 (מסדרת IIR-M), והוא זמין בכל לווייני GPS IIF (ומאוחרים יותר).
שני קודי PRN משודרים על L5: קוד מסונכרן מופע, נקרא I5-Code, וקוד במופע אורתוגונלי, נקרא Q5-Code. שניהם באורך 10,230 ומשודרים ב 10.23MHz (כלומר חוזרים על עצמם כל מילי-שנייה). בנוסף, שידור ה I5 מאופנן בקידוד ניומן הופמן, 10 ביט, בתדירות 1kHz, ושידור ה Q5 מאופנן בקידוד ניומן הופמן, 20 ביט, בתדירות 1kHz.
מסר ניווט של L5.
מסר CNAV של L5 כולל SV (וקטור מצב - State Vector) של נתוני האפמריס, זמן מערכת, נתוני התנהגות שעון, מסר סטטוס וכיוצא באלה. 50 הביטים לשנייה הנשלחים, מקודדים בקצב של מקודד פיתול 1/2 (1/2 convolution coder). 100 התווים לשנייה (SPS או symbols per second) שנוצרים מוספים (מודולו-2) לקוד I5 בלבד; הביטים של התוצאה משמשים לאפנון הגל הנושא מסונכרן המופע (I5). הסיגנל הנוצר נקרא סיגנל המידע של L5 (L5 Data signal). הגל הנושא של הקידוד האורתוגונלי אינו מכיל את המידע ומשמש כ אות מסייע לנעילה (ונקרא L5 Pilot Signal).
שידור L5.
השידור בתדר L5, הוא 1176.45MHz (כלומר 10.23MHz × 115), השייך לתחום תדרי הנווט האווירונאוטי השמור על ידי ה-ITU. התדר נבחר כך שקהילת האוויוניקה תוכל לנהל הפרעות באופן יעיל יותר מאשר ב-L2.
הסיגנל לשימוש אזרחי, המשדר בתדירות שהוגדרה L1 (של "1575.42MHz") אשר מכילה את קידוד ה-C/A נמצא בשימוש כל מקלטי ה-GPS הקיימים.
L1C צפוי להיות זמין עם השיגור הראשון של Block III (תוכנן במקור ל-2014 אך נדחה באופן משמעותי).
קודי ה-PRN באורך 10,230 ביט ומשודרים ב-1.023Mbit/s הוא משתמש באות נוסף הנקרא אות מסייע (Pilot Carrier), בדומה ל L2C.
שיטת האפנון נבחרה להיות (1,1)BOC (ראשי תיבות של: Binary Offset Carrier) עבור האות המכיל את המידע, ו-TMBOC (ראשי תיבות של: Time Multiplexed Binary Offset Carrier) עבור האות המסייע.
אפנון TMBOC הוא למעשה שימוש ב-(1,1)BOC עבור כל המחזורים מלבד 4 לכל 33 מחזורים. בהם הוא עובר לאפנון (6,1)BOC.
מסך כל אנרגיית הסיגנל, 25% מושקע בסיגנל המכיל את המידע ו-75% לאות המסייע.
תכונות נוספות:
CNAV-2.
מסר הנווט של L1C, הנקרא CNAV-2, הוא באורך 1,800 ביט (כולל FEC) ומשודר ב-100bit/s. הוא מכיל 9 ביט של נתוני זמן, חבילות מידע של 600 ביט נתוני אפמריס ו-274 ביט של מידע נוסף.
אשל ארמוני
אשל ארמוני (נולד ב-1959) הוא יו"ר דירקטוריון נמל חיפה, לשעבר מנכ"ל משרד הבינוי והשיכון. בעבר היה איש מערכת הביטחון, ראש אגף במוסד למודיעין ולתפקידים מיוחדים, ומנכ"ל עיריית כפר סבא.
ביוגרפיה.
קורות חייו.
גדל באבן יהודה והיה חבר גרעין שמיניסטים לעיירות פיתוח בקריית מלאכי.
ארמוני התגייס לצה"ל ב-1978 ושירת כלוחם וכקצין בצוות צוללים התקפיים (צ-1) בשייטת 13 והשתחרר בדרגת סרן. ב-1987 התגייס למוסד ומילא תפקידים מבצעיים בישראל ומחוצה לה, בעיקר בתחום היומינט. הוא עסק בהעלאת יהודי אתיופיה במבצע משה, בניהול פעילות חשאית במלחמת לבנון השנייה ובמבצע עופרת יצוקה והוביל מבצעים רבים. הוא שימש ראש שלוחה ובתפקידו האחרון כיהן כראש אגף בארגון. באוקטובר 2010 פרש מהשירות במוסד.
בנובמבר 2010 מונה למנכ"ל עיריית כפר סבא וכיהן בתפקיד עד התפטרותו בינואר 2015. במהלך הבחירות לכנסת העשרים היה מעורב בארגון הפעילות של מפלגת "כולנו" בכפר סבא ובאזור השרון. ב-31 במאי 2015 מונה בידי הממשלה למנכ"ל משרד הבינוי. בפברואר 2017 הודיע ארמוני על התפטרותו.
בעל תואר ראשון בהיסטוריה ובכלכלה מהאוניברסיטה העברית בירושלים, בעל תואר שני במנהל עסקים ותואר שני בפילוסופיה של הדתות. הוא כיהן בוועד המנהל של עמותת "נירים" המפעילה את כפר הנוער נירים ומועדונים לנוער בסיכון ברחבי הארץ.
חיים אישיים.
ארמוני מתגורר בתל אביב, גרוש בפעם השנייה ואב לחמישה. בתו הבכורה היא המלחינה והמפיקה המוזיקלית תום מאירה ארמוני.
ארמוני
יוחנן טרייוויש (איטליה)
רבי יוחנן בן יוסף טרייוויש (נולד: 1490 ה'ר"ן איטליה נפטר: 1557 ה'שי"ז) היה רב מחכמי איטליה, דיין, פוסק, מורה, מגיה ספרים, משורר, ומראשי קהילת יהדות איטליה. ידוע בעיקר בשל חיבורו קמחא דאבישונא על התפילות והפיוטים בנוסח איטליה, שנדפס במחזור בולוניה ש"א.
על פי מסורת משפחתו, שהגיעה לאיטליה מצרפת, היה טרייוויש בן לשושלת רבנים, דור אחר דור עד לרש"י (שם המשפחה טרייוויש, התקבל על שם טרוייש עירו של רש"י).
ייסד את בית הכנסת האשכנזי בפדובה. למרות גדולתו בתורה, ולמרות שנחשב כפוסק בולט, לא שימש טרייוויש ברבנות. לפרנסתו, הוא בחר לו כמקצוע את ההוראה, בבתיהם של יהודים עשירים באיטליה, אשר תמורת הקניית תורה לילדיהם, סיפקו לו מגורים כלכלה ושכר.
אלכסנדר סידיק
יוחנן טרייויש (איטליה)
חיים ילין (ראש מועצה אזורית)
התוכנית ללימודי נשים ומגדר באוניברסיטת תל אביב