בדיון ברלוונטיות הפוליטית של המושג כתב פישר:בתקופה של ריאקציה פוליטית ושיקום, כשהחדשנות התרבותית נתקעה ואף הלכה אחורה, כאשר "הכוח... פועל כצפוי כמו ברטרוספקטיביות" ( Eshun 2003: 289), אחד התפקידים של ההאנטולוגיה הוא להמשיך ולהתעקש שיש עתידים מעבר לזמן הסופי של הפוסטמודרניות. כשההווה ויתר על העתיד, עלינו להקשיב לשרידי העתיד הפוטנציאלים והלא ממומשים של העבר.פישר והמבקר סיימון ריינולדס אימצו את הקונספט של דרידה כדי לתאר טרנדמוזיקלי באמצע שנות ה-2000. ספרו של פישר משנת 2014 Ghosts of My Life בחן את הרעיונות הללו דרך מקורות תרבותיים, כמו המוזיקה של Burial , ג'וי דיוויז'ן, והלייבל Ghost Box, סדרות טלוויזיה כמו Sapphire &amp; Steel סרטיהם של סטנלי קובריק וכריסטופר נולאן, והרומנים של דייוויד פיס וג'ון לה קארה.
המוזר המזוויע.
ספרו של פישר שפורסם לאחר מותו המוזר והמזוויע (The Weird and the Eerie) חוקר את המושגים "המוזר " ו"מזוויע" באמצעות יצירות אמנות שונות, ומגדיר את המושגים כמצבים נרטיביים רדיקליים או רגעים של "הלם טרנסצנדנטלי" שבכוחם להביא לידי שלילת-המרכזיות (de-center) של הסובייקט האנושי ולבטל את הטבעיות של המציאות החברתית, תוך חשיפת הכוחות השרירותיים המעצבים אותה. "המוזר" עולה בתיאורי סוף העולם ו"המזוויע" מבליח מההריסות של העולמות האבודים. הספר כולל דיון במדע בדיוני ובמקורות אימה כמו כתיבתו של ה.פ. לאבקרפט, הקולנוע של ג'ואן לינדזי, פיליפ ק. דיק, דייוויד לינץ', וג'ונתן גלזר. והמוזיקה של להקת הפוסט-פאנק הבריטית The Fall ושל מוזיקאי האמביינט בריאן אנו.
אסיד קומוניזם.
בזמן מותו, נאמר כי פישר מתכנן ספר חדש בשם אסיד קומוניזם (Acid (Comunism. בנובמבר 2018 פורסמו קטעים ממנו כחלק מאנתולוגיה של קיי-פאנק: אסופה של כתבים שלא פורסמו מאת מארק פישר 2004-2016 ( k-punk: The Collected and Unpublished Writings of Mark Fisher). "אסיד קומוניזם" לא היה ניסיון להשיב אלמנטים של תרבות הנגד, היפים, ופסיכדליה. השאיפה הייתה לדמיין אפשרויות פוליטיות חדשות עבור השמאל הפוליטי.
על ארץ נעלמת.
לאחר מותו של פישר, חברת התקליטים Hyperdub הקימה תת-לייבל בשם Flatlines שפרסמה מאמר אודיו מאת ג'סטין ברטון ופישר ביולי 2019. ברטון ערך יחד מוזיקה של מוזיקאים שונים שנעשתה כדי ללוות את הטקסט ופישר סיפק טקסט למאמר האודיו, ש"מזכיר טיול לאורך קו החוף של סאפוק ב-2006, מנמל המכולות של פליקססטו ('גנגל עצבים של הקפיטליזם') ועד מגרש הקבורה האנגלו-סכסוני בסאטון הו". גם ברטון וגם פישר מספרים את החיבור. אדם הארפר כתב על המרכיבים של האנטולוגיה ב- On Vanishing Land, כמו גם על הקשר שלה לתנועה הסביבתית. בביקורת על The Quietus, התייחס ג'וני לאמב ל"ארץ נעלמת" כ"גילוי מזעזע של הדיסטופיה המתקרבת".
מותו.
פישר תלה את עצמו בביתו ברחוב קינג, פליקססטו ב-13 בינואר 2017 בגיל 48, זמן קצר לפני פרסום ספרו האחרון "המוזר והמפחיד" (2017). הוא פנה לטיפול פסיכיאטרי בשבועות שקדמו למותו, אך רופא המשפחה שלו הצליח להציע רק פגישות טלפוניות כדי לדון בהפניה. בריאותו הנפשית של פישר התדרדרה מאז מאי 2016, מה שהוביל לחשוד במנת יתר בדצמבר 2016, שם אושפז בבית החולים איפסוויץ' . הוא דן במאבקיו בדיכאון במאמרים ובספרו רוחות חיי. לפי סיימון ריינולדס ב"גרדיאן", פישר טען ש"מגפת עוגמת הנפש שפוקדת את זמננו לא ניתנת להבנה נכונה, או לרפא אותה, אם רואים אותה כבעיה פרטית ממנה סובלים אנשים שניזוקו".
מורשת.
פישר זכה לשבחים לאחר מותו כהוגה ותאורטיקן בעל השפעה רבה. בהתייחסו להשפעתו של פישר בטריביון, נזכר אלכס ניבן ש"הצלילות של פישר, אבל יותר מזה, היכולת שלו להגיע ללב מה לא בסדר בתרבות הקפיטליסטית המאוחרת ונכון לגבי האלטרנטיבה המשוערת... נראה שפיצח קוד בלתי מפוענח". רוב דויל מאייריש טיימס כתב כי "לא הופיע כותב בריטי מעניין יותר במאה הזו", בעוד שהגרדיאן תיאר את הפוסטים בבלוג k-punk כ"קריאה נדרשת עבור הדור". רוג'ר לוקהרסט כינה את פישר "אחד מפרשני התרבות הנועזים, הצלולים והמלהיבים ביותר בבריטניה" והוסיף כי "זו קטסטרופה שאין לנו יותר את מארק פישר".
עדיין יש לו השפעה רבה על סופרי Zer0 Books העכשוויים, למשל כאשר צוטט בהרחבה ב"ההיסטוריה הסודית של אַלְבְּיוֹן" של גיא מנקובסקי .
לאחר התאבדותו של פישר, המוזיקאי האנגלי The Caretaker הוציא לזכרו את Take Care, כשההכנסות שלו נתרמו לארגון הצדקה לבריאות הנפש Mind.
צ'ראה
צ'ראה (בבלארוסית: Чарэя) הוא כפר בלארוסי במחוז משנה צ'אשניקי שבמחוז ויטבסק. הוא נמצא במרחק של 28 ק"מ דרומית מזרחית לצ'אשניקי בצומת דרכים לצ'שניקי ואנטפוליה.
היישוב הוזכר לראשונה בשנת 1454. הוא הוקם בצומת דרכים והיה מרכז מסחרי. בסוף המאה ה-15 היישוב עבר לשליטת משפחת סאפגה. בסוף המאה ה-16 ביישוב הוקם מנזר ופעלו מספר כנסיות. בשנת 1793 האזור עבר לתחומי האימפריה הרוסית. בעקבות הסכם ריגה הוא הוא נכלל בתחומי ברית המועצות. תקופה קצרה הוא היה מרכז של אזור משנה.
קהילה יהודית.
קיימת השארה שהיישוב הוקם על ידי יהודים שהתיישבו במקום. בשנת 1799 התגוררו ביישוב 399 יהודים. בהתאם למפקד אוכלוסין של שנת 1899 התגוררו בשטטל 1829 יהודים וסך אוכלוסייה של 3039 תושבים. לפני מלחמת העולם השנייה בכפר התגוררו כ-3 אלף תושבים מהם כ-60% היו יהודים.
במהלך יולי 1941 היישוב נכבש על ידי הנאצים. כל יהודי הכפר נרצחו ב-5 במרץ 1942. באותו יום נרצחו 210 יהודים. לאחר סיום במלחמה, במקום הוקמה אנדרטה.
פרדריק זאותן
פרדריק זאותן (בדנית: Frederik Ludvig Bang Zeuthen; 9 בספטמבר 1888, קופנהגן - 24 בפברואר 1959, קופנהגן), היה כלכלן דני.
ביוגרפיה.
פרדריק זאותן נולד בקופנהגן למשפחת מתמטיקאי היארונימוס זאותן. לאחר סיום בית הספר הוא למד באוניברסיטת קופנהגן. בשנת 1928 זאותן סיים עבודת הדוקטורט בה נותחו תהליכים של קביעת מחירים. בשנת 1930 הוא מונה לפרופסור לכלכלה באוניברסיטה וכיהן בתפקיד זה עד לשנת 1958.
הספר Problems of Monopoly and Economic Warfare שנכתב על ידי זאותן פורסם במהלך שנות ה-30 של המאה ה-20 בלונדון. בעבודות של זאותן נותחה אסטרטגיה שקיבלה את שמו "אסטרטגיית זאותן". בשנת 1942 הוא פרסם ספר כלכלה נוסף שתורגם בשנת 1955 לאנגלית תחת השם Economic Theory and Method.
אגודה לסוציו-כלכלה הדנית מעניקה פרס זאותן עבור עבודת תואר שני שהוגשה לפקולטה לכלכלה של אוניברסיטת קופנהגן. החל משנת 1996 באוניברסיטה נערכים הרצאות בהזמנת מומחים בולטים בתחום שנקראים "הרצאות זאותן". החל משנת 2008 הם נערכים כל שנתיים.
רשימת ערי יהודה
רשימת ערי יהודה היא רשימת ערים באזור יהודה הכתובה ב כחלק מתיאור נחלת שבט יהודה אותה נחל שבט יהודה בימי יהושע בן נון. רשימה זו היא המפורטת מבין כל הרשימות המופיעות במסגרת תיאור נחלות השבטים במקרא.
במחקר ההיסטורי והארכאולוגי ובביקורת המקרא, השם רשימת ערי יהודה כולל גם את רשימת ערי בנימין ב, המופיעה כחלק מתיאור נחלת שבט בנימין. זאת משום שלפי השחזור הטקסטואלי והגאוגרפי-היסטורי נראה כי שתי הרשימות המקראיות הנפרדות הן חלק מרשימה אחת קדומה. הרשימה האחת המשוערת היא המקור הטופונימי המפורט ביותר במקרא, והבסיס למחקר הגאוגרפי-היסטורי של ממלכת יהודה. מקובל לתארך אותה למחצית השנייה של תקופת המלוכה, כנראה ימי יאשיהו, ונחלקו החוקרים לגבי טיבה של הרשימה באותה תקופה.
מכאן והלאה בהמשך הערך, המונח רשימת ערי יהודה מתייחס לרשימה הקדומה המשוערת, שכללה את רשימות יהודה ובנימין. הוא כולל גם קבוצה אחת ביהודה שנשמטה מנוסח המסורה ושרדה רק בתרגום השבעים, וקבוצה משוערת בבנימין שכנראה נשמטה גם היא, אבל לא שרדה בשום מקור.
היקף הרשימה.
רשימת הערים נדונה לראשונה במאמר היסוד של אלברכט אלט, שפתח את הדיון המחקרי בנושא. לדעת אלט כללה הרשימה המקורית, בנוסף לערים שנזכרו ברשימה שבנחלת יהודה, גם את ערי בנימין ב, ערי שמעון ב וערי דן ב. עם זאת, על בסיס כפילויות רבות, חפיפה ניכרת והבדלים סגנוניים, נראה שרשימות ערי שמעון ודן אינן שייכות לרשימתנו, וכך מקובל במחקר. בין רשימת יהודה לרשימת בנימין יש רק שתי כפילויות, אחת בכל קבוצה: בית הערבה, וקריית יערים. אולם כפילות זו מוסברת בנקל בכך ששני היישובים כלולים בסימון הגבול בין נחלת יהודה לנחלת בנימין; בעת העריכה הוכללו בשתי הרשימות, בטעות או משום שמשרטטי הגבול לא היו בטוחים היכן לשייך אותן, או כי הייתה בהן אוכלוסייה משפחתית מגוונת שהייתה משויכת גם למשפחות יהודה וגם למשפחות בנימין.
אלט שיער כי הרשימה משקפת את החלוקה המינהלית של ממלכת יהודה בשלב מסוים של ימי יאשיהו. הוא גם קשר את קבוצות הערים בהר (להלן) ליחידות המשפחתיות העיקריות של יהודה: הקנזים (קבוצה 5), הכלבים (6), הקינים (7), האפרתים (9).
קבוצות הערים ברשימה.
להלן רשימת קבוצות הערים, לפי המיספור המקובל בדרך כלל במחקר, האזור הגאוגרפי, והעיר המרכזית או הידועה ביותר.
1 נגב
2 שפלה: עדולם
3 שפלה: לכיש
4 שפלה: קעילה
פלשת: אשדוד
5 דרום ההר: דביר
6 מרכז ההר א: חברון
7 מזרח ההר: מעון
8 מרכז ההר ב: בית-צור
9 צפון ההר: בית-לחם ספר יהושע, פרק ט"ו, פסוק 59ג (נשמטה מנוסח המסורה, שרדה רק בתרגום השבעים, מקובל להתייחס אליה כפסוק 59ג )
10 א צפון ההר / בנימין
10 ב בנימין קבוצה 2
11 א מדבר / בנימין
11 ב בנימין קבוצה 1
12 בנימין מזרח, קבוצה 3 לפי סברה מקובלת התקיימה קבוצה נוספת בבנימין, שנשמטה (כמו קבוצה 9), שכן ברשימה חסרות ערים רבות מבנימין.
החלוקה לקבוצות ומשמעות הרשימה.