בין השנים 2001–2006 שודרו סדרות האנימציה "ליגת הצדק" ו"ליגת הצדק ללא גבולות" בערוץ Cartoon Network בהפקת האחים וורנר אנימציה ובהפצת Warner Bros. Television Studios.
בין השנים 2006–2020 יצאו מספר סרטי אנימציה על הדמות ובהשתתפותה, כחלק מסרטי האנימציה החדשים של חברת DC קומיקס. ביניהם נמנים " , " , " , " , " , " , "ליגת הצדק – הדור הבא", "" , "אול סטאר סופרמן" , "" , "סופרמן נגד האליטה" , " , " , " , " , "ליגת הצדק נגד הטיטאנים הצעירים" , "ליגת הצדק האפל" , "מותו של סופרמן" ו"שלטונם של הסופרמנים" , "ליגת הצדק נגד חמשת הקטלניים" , " , " .
השפעה תרבותית.
דמותו של סופרמן נחשבת לאייקון תרבות פופולרית אמריקאי. היא נמנית בין הדמויות הראשונות בסוגת גיבורי-העל, וכן מהווה את אחת הדמויות המזוהות עם הסוגה והמוכרות ביותר בה. דמותו הייתה בעלת השפעה מכרעת על התפתחות הסוגה ונשארה אחת מדמויות הקומיקס הפופולריות ביותר גם כיום. הרפתקאות הדמות ופופולריותה הרבה ביססו את הדמות ככוח מניע בעיני הציבור, והיא היוותה השראה למוזיקאים, קומיקאים וכותבים כאחד. היסוד הכימי החוצני קריפטונייט וכן שם הנבל ברייניאק הפכו זה מכבר לשם נרדף למושגים שגורים כעקב אכילס ובינה מלאכותית.
ניתוח ספרותי.
מבקרים וחוקרים שונים עסקו במהלך השנים בהשפעתה של הדמות בארצות הברית וברחבי העולם. הסופר אומברטו אקו דן במאפייניה המיתיים של הדמות בשנות ה-60, הרבה לפני השינויים אותם עברה הדמות בעקבות המשבר בעולמות האינסופיים של שנת 1986. במאמרו זה, אקו מציין את יכולותיו הרבות והעוצמתיות של סופרמן, את ניגודו הגמור בזהותו כקלארק קנט, וכן את השלכתו על הקורא הממוצע – אשר נרדף בידי תסביכים שמעבר לכוחותיו ונתון להצקות ממושכות בידי חבריו. אקו מזכיר גם את מתן התקווה כי יום אחד יוכל אותו אדם לשחרר מנבכי אישיותו המתוסכלת את אדם-העל אשר יכפר על שנים של קיום מביך. סופר המדע הבדיוני לארי ניבן עמד על טיב היחסים הרומנטיים של הדמות עם לויס ליין ועל חסרונותיו של החייזר הקריפטוני בהסתגלותו לחיים ארציים. סקוט בוקטמן, תאורטיקן תרבות מאוניברסיטת סטנפורד, דן בהאנשתם של גיבורי-על ובתנועתם באזורים עירוניים, ורואה בריחופו של סופרמן מעל בנייניה הגבוהים של מטרופוליס כייצוג לתפיסה קורבוזית שלפיה כל המרחב שלפניו פתוח ונגיש.
אזכורים ופרודיות.
במוזיקה.
דמותו של סופרמן הפכה למקור השראה גם למוזיקאים רבים, ששיריהם מנציחים את הדמות. שירו של הזמר הסקוטי דונובן, "Sunshine Superman", שנכלל במצעד בילבורד הוט 100, מזכיר את הגיבור גם בשם השיר וגם במילותיו, המציינות "לסופרמן ולגרין לנטרן אין יתרון עליי". הזמר-היוצר של הפולק-רוק, ג'ים קרוצ'י, שר על הדמות בפזמון השיר You Don't Mess Around With Jim. שירים נוספים שמזכירים את סופרמן כוללים את הסינגל של להקת ג'נסיס, "Land of Confusion", שירם של הקינקס "(Wish I Could Fly Like) Superman" . שירם של הקראש טסט דאמיז, "Superman's Song" , חוקר את התבודדותה של הדמות ואת מחויבותה בעולם. הדמות הוזכרה בשירים נוספים של אמנים רבים, ביניהם בון ג'ובי, אלאניס מוריסט, קווין, AC/DC, לורי אנדרסון, דיו, בוני טיילר, בריאן אדמס, סטון טמפל פיילוטס, 3 Doors Down, בוש, אמה בנטון, דייב מת'יוס בנד, אמינם, ג'ושוע סקוט שאזיי, סופיאן סטיבנס, ג'יי זי, טי-פיין, דה גיים וטיילור סוויפט.
בקולנוע.
התייחסויות מוזיקליות לדמותו של סופרמן לא היו היחידות. בסרט באטמן ורובין, כאשר באטמן מסרב לצרף את רובין כשותף, הוא מציין כי זו הסיבה שסופרמן עובד לבדו. בסרט ספיידרמן, הדודה מיי מייעצת לאחיינה פיטר פארקר לא להתאמץ יותר מדי, כיוון שהוא לא סופרמן.
בטלוויזיה.
פרודיות על הדמות החלו להופיע כבר בשנת 1942 עם הצגת דמותו של מייטי מאוס בסרטון קצר בשם "עכבר המחר". שנה לאחר מכן, באגס באני הופיע בסרטון אנימציה בשם "סופר ראביט", שבו אכילת גזרים מועשרים מקנה לו כוחות-על. הסרטון מסתיים בכך שבאגס באני ניגש לתא טלפון כדי להחליף את זהותו לסופרמן האמיתי, ויוצא משם כנחת אמריקני. בשנת 1956, דאפי דאק נטל את זהותו של "קלאק טרנט" בסרטון האנימציה הקצר "Stupor Duck" ובחוברת קומיקס של לוני טונס בהמשך. חבורת מונטי פייתון הבריטית יצרה עבור סקיצה לתוכניתם ברשת BBC דמות של מתקן אופניים בעולם שמלא בסופרמנים. באותה רשת, הסיטקום "גיבור שלי" הציג את דמותו של גיבור-העל ת'רמומן, פסטיש של סופרמן שגר עם חברתו ומנסה להציל את העולם. בארצות הברית, התוכנית סאטרדיי נייט לייב ערכה מספר פרודיות לדמות, והשחקנית מרגו קידר גילמה בשנית את דמותה של לויס ליין במערכון משנת 1979. ג'רי סיינפלד, מעריץ מושבע של סופרמן, הביא בסדרתו סיינפלד מגוון התייחסויות לדמות, ובשנת 1997 ביקש שסופרמן יככב לצידו בסרטון פרסומת לאמריקן אקספרס. הסרטון שודר במהלך משחקי הפלייאוף של NFL והסופרבול של שנת 1998, וסופרמן אויר בדמותו של המאייר קורט סוואן לפי בקשתו של סיינפלד.
דירוגים ופרסים.
דמותו של סופרמן נבחרה במקום הראשון ברשימת 50 גיבורי-העל הגדולים ביותר שערך מגזין אמפייר, וכן במקום הראשון ברשימת גיבורי-העל הגדולים של שנת 2011 שערך האתר IGN
מותג הקומיקס זיכה את יוצריו בשישה פרסי אייזנר, ביניהם הסיפור הקצר, האלבום הגרפי, המאיירים והסדרה החדשה הטובים ביותר וקטגוריה מיוחדת ליוצרי הדמות, ג'רי סיגל וג'ו שוסטר: היכל התהילה של שנת 1992.
בנוסף, המותג זכה בשלושה פרסים ע"ש הארווי קורצמן, בהם האמן, האינקר והמהדורה הטובים ביותר. יוצרי הדמות, ג'רי סיגל וג'ו שוסטר, זכו בקטגוריה מיוחדת גם בפרס זה: היכל התהילה ע"ש ג'ק קירבי של שנת 1993.
אזוב מצוי
אֵזוֹב מָצוּי (שם מדעי: ."Origanum syriacum L") הוא בן-שיח ים-תיכוני, נפוץ וארומטי מאוד בסוג אזובית ממשפחת השפתניים. הוא אחד מ-7 מינים מסוג אזובית הגדלים בר בישראל וסביבותיה. הוא מונה 3 תת-מינים, אחד מהם אנדמי לסיני. אזוב מצוי מכיל בכל חלקיו חומרי טעם וריח אופייניים ועל כן הוא משמש לחליטה, לתבלין ולהפקת שמנים אתרים לתעשיית הבשמים, ובעבר הוא שמש אף בטקסים דתיים וכחומר בעירה. הוא משמש כצמח מרפא ברפואה העממית. אחד ממרכביו משמשים ברפואה המודרנית לטיפול בפטריות עור וגירוי עור ובתערובת עם קמפור הוא משמש לחיטוי הפה. בשל מגמה של עלייה בצריכתו בגלל האסור לקטוף אותו לצרכים מסחריים מתקיים גידול מסחרי של האזוב.
השם "זעתר" בעברית ובערבית מתייחס לעיתים קרובות לאזוב מצוי מאחר שזהו המרכיב העיקרי בתבלין הזעתר, אבל שם זה מיוחס גם לצמחים נוספים ממשפחת השפתניים כמו קורנית מקורקפת (זעתר פרסי), צתרה ורודה (זעתר רומי), צתרנית משובלת (זעתר סבלי) ועוד.
שם וזיהוי.
אזוב מצוי נמנה במהדורה הראשונה של המגדיר הראשון של איג, זהרי ופינברון (1931) על הסוג אזובית (Origanum). במהדורה השנייה של המגדיר (1948) הוא שוייך לסוג – Majorana - שיוחד כסוג בפני עצמו, והמין נקרא ."Majorana syriaca" (L.) Raf. הבוטניקאי איטסווארט (Jan H. Ietswaart), כלל את המין בסיסטמטיקה חדשה שערך בשנת 1980 בסוג אזובית (."Origanum Tourn. ex L"). האקדמיה העברית הותירה את השם "אזוב מצוי" על כנו למרות שיוכו המדעי לסוג אזובית כדי למנוע קשיים בשימוש בשם אזוב בהקשר התנ”כי שלו. באתרי האינטרנט ובספרות (למשל, במגדיר לצמחי התרבות בישראל) השמות אזוב מצוי ואזובית מצויה מהווים שמות נרדפים.
אזוב מצוי מונה 3 תת-מינים, אחד מהם, שהוכר ופורסם בשנת 1985, הוא אנדמי לסיני ("Origanum syriacum subsp. sinaicum").
בישראל זוהו שני טיפוסים כימיים (Chemotypes) ללא הבדלים מורפולוגיים פרט לריח והבדלים גנטיים. טיפוס אחד מצטיין בכמות גבוהה (כ-50% מכלל הטרפנים) של הטרפן תימול (Thymol) והשני בעל כמות גבוהה של הטרפן קרבקרול (Carvacrol).
מיניות.
אזוב מצוי כמו בני סוגו האחרים הוא דו-מיני, אך, יתכן ופרחים נקביים ימצאו על צמח אחד ופרחים דו-מיניים על צמח אחר. תופעה זו מכונה גינודיואציות (Gynodioecy). באזוב מצוי קיימת סבילות עצמית (self-compatibility) להאבקה עצמית. באזוב מצוי שלושה טיפוסי צמחים: 1. בעלי פרחים דו-מיניים שבהם האבקנים בעלי אבקה פורייה ואורך חיים 72 שעות; 2. פרחים נקביים בעלי אבקנים מנוונים שאינם מייצרים אבקה; 3. ופרחים דו-מיניים שהאבקנים מיצרים אבקה חיונית מועטה יותר ואורך חייהם 48 שעות בלבד. שלושת הטיפוסים נבדלים זה מזה במורפולוגיה, במהלך התפתחות אברי הפרח ובפוריות האבקה. בשני הטיפוסים המייצרים אבקה קיים מנגנון של הפרדה בזמן בין חיוניות השחלה ועמוד העלי לבין חיוניות האבקה. מנגנון זה נועד למנוע האבקה עצמית. האבקנים מבשילים לפני השחלה, וליתר דיוק השלב הזכרי מקדים ב-24 שעות את השלב הנקבי. בשלב הזכרי, עם פתיחת הפרחים, חיוניות האבקה המפוזרת נמצאת בשיאה וזירי האבקנים זקופים והמאבקים תפוחים ואילו הצלקת ואונותיה מהודקות זו לזו וממוקמות מתחת לשתי קומות האבקנים ואינן מוכנות לקליטת האבקה. בשלב הנקבי, אחרי 24 שעות, ביום השני לפריחה, לאחר שרוב האבקה כבר פוזרה, עמוד העלי מתארך (בשלושת טיפוסי הפרחים), אונות הצלקת הבשלה נפרשות ונמצאות מעל האבקנים שזיריהם הפכו לכפופים ולמצומקים. בשלב זה, לקראת סיום השלב הזכרי, התארכות עמוד העלי והרחקת הצלקת מן האבקנים מונעות את האבקה העצמית.
מאפיינים.