בשנת 1967 גרייבס הוציא לאור יחד עם עומר אלי-שאה תרגום חדש של "הרובעיאת" של עומר ח'יאם. מהר מאוד נהיה התרגום שנוי במחלוקת. היו שתקפו את גרייבס בטענה שהוא מנסה לשבור את הקסם של התרגום המפורסם של אדוארד פיצג'רלד מהתקופה הוויקטוריאנית. בנוסף הייתה מחלוקת סביב כתב היד ששימש לתרגום: עלי-שאה ואחיו אידריס שאה אמרו שכתב היד נשמר אצל משפחתם במשך 800 שנים, בעוד L.P. Elwell-Sutton, חוקר המזרח מאוניברסיטת אדינבורו, טען שכתב היד הוא למעשה זיוף. הביקורת על התרגום פגעה קשות בשמו של גרייבס והוא נתפס כמי שהלך שולל אחרי האחים שאה.
ספרים שתורגמו לעברית.
הרשימה שלהלן מסודרת לפי סדר הוצאת הספרים לאור בתרגום עברי:
בורגנות
בורגנות הוא מושג נפוץ בתחומי המחקר הסוציולוגי, ההיסטורי, והכלכלי, המתאר מעמד חברתי שאינו עוסק בעבודות כפיים. עם ירידת מעמד האצולה בצרפת במאה ה-18, המונח כלל את המעמד שאיננו האצולה או הכמורה ולא עסק בעבודת כפיים למחייתו. בתאוריה המרקסיסטית, הבורגנות היא המעמד המודרני של בעלי ההון, הכולל בני אדם המתפרנסים מניכוס אמצעי הייצור והערך העודף של התוצר, בניגוד למעמד הפועלים (פרולטריון) המתפרנס משכר עבודתו בעסקים שבבעלות הבורגנות. קרל מרקס הבחין בין בורגנים לבין זעיר בורגנים, כאשר הזעיר בורגנים אינם שולטים על אמצעי הייצור הראשיים בתקופה אלא בעלי עסקים קטנים או משקיעים קטנים שנאלצים לעבוד בעבודה שכירה אצל בורגנים, בעיקר בעלי מקצועות חופשיים.
בעבר שימשה המילה בורגני כינוי למי שיושב במצודה או בעיר. מאוחר יותר, החל המושג לציין באופן כללי את אנשי הערים בני מעמד הביניים. באופן נגזר מההקשרים הכלכליים והפוליטיים של המעמד העירוני, החל "בורגני" להיות כינוי לטעם בינוני שאינו יוצא דופן, וגם כינוי לבעל תחומי עניין חומריים או קפיטליסטיים.
גיזרון.
מקור המילה העברית "בורגנות" הוא בשפות ההינדו-אירופיות, בהן תצורות שונות של המילה "בּוּרְג", פירושן מגדל או מצודה. בצרפתית, למשל, מקור המילה המודרנית Bourgeoisie הוא כינוי לשוכני העיר. המונח נגזר מן הצרפתית העתיקה, בה המילה burgeis ציינה עיר מוקפת חומה.
בהשפעת שפות אלו. גם במקורות חז"ל מופיעים הביטויים "בורגנין", בהקשר של מגדלים או מצודות: . וכדוגמה לשימוש ב"בורגני" ככינוי ל"יושב בית", או איש עיר: . כמו כן מופיעה המילה בורגנין גם בתלמוד בהקשר לסוכות של שומרי העיר: המילה התגלגלה גם לערבית, בה פירוש המילה בורג'ה (برج) הוא מגדל.
היסטוריה.
לידתו של מעמד הבורגנות בימי הביניים המאוחרים, בתקופה בה החלו לצמוח הערים. כתוצאה ממעבר המרכז הכלכלי מהכפר, ומהסתמכות הכלכלה על עיבוד הקרקעות השייכות לאצולה, אל העיר, ולהסתמכות הכלכלה על הייצור בבתי המלאכה העירוניים, התחזק תחילה השלטון המרכזי, דהיינו המלוכה, ונחלשו שני מעמדות האצולה והכמורה באירופה. לצידם של שני מעמדות אלו היה המעמד השלישי, שכלל, ללא הבחנה, הן את העניים והן את אלו שלימים יכונו בורגנים: הסוחרים, בעלי המקצועות החופשיים - עורכי דין, רופאים ויועצים אחרים ששירתו את המלוכה - וכן בעלי בתי המלאכה. הבורגנים, בהיותם החלק העשיר במעמד השלישי, נאלצו לשלם את רוב המסים במדינה, היות שהכמורה והאצולה היו פטורות בדרך כלל מנטל המס. במאה ה-18 והמאה ה-19, בעקבות המהפכה הצרפתית ומהפכות אחרות שהתחוללו בארצות אירופה, לקחה הבורגנות תפקיד מוביל בשינוי שיטת המשטר ממלוכני-פאודלי למשטר פרלמנטרי, שבו רוכז עיקר הכוח בידי הבורגנים. המהפכה התעשייתית אפשרה התעשרות חסרת תקדים של חלקים בבורגנות האירופאית, ויצרה שני תתי-מעמדות: הזעיר בורגנות, כלומר בעלי העסקים הקטנים והמקצועות החופשיים, והבורגנות הגבוהה המחזיקה בבעלות על עסקים גדולים ומנהלת אותם.
אחד המקורות הידועים לתפיסה המודרנית של הבורגנות היא הגותו של הסוציולוג והפילוסוף קרל מרקס. מרקס ראה בבורגנות שלפני המהפכה התעשייתית כמעמד מהפכני המוביל את השינויים בפני החברה המודרנית, וכזה שבזכותו חוותה האנושות קידמה חסרת תקדים. ואולם עם התבססות השיטה הכלכלית הקפיטליסטית התעשייתית, תפסה הבורגנות עמדת כוח והפכה למעמד ריאקציוני ושמרני. כוחה של הבורגנות בא לה מכך שהיא מעמד בעלי הרכוש ואמצעי הייצור, ועושרה נובע מניצול בני מעמד העובדים, הפרולטריון. על פי הניתוח של מרקס, העושר של הבורגנות מצטבר וגדל כאשר בעלי אמצעי היצור שומרים לעצמם את הערך העודף הנובע מן הפער בין השכר המשולם לפועל ובין המחיר המבוקש עבור הסחורה בשוק. מכאן יוצא כי אותם פועלים אשר מייצרים את הסחורות משלמים עליהן יותר ממה שהם מקבלים כתמורה לעבודתם, וזהו תהליך של התרוששות הולכת וגוברת.
מרקס ייחל לכך שמעמד הפועלים יתעורר וישתחרר מן הניצול בידי הבורגנות, וכך יחל עידן כלכלי חדש, ששיטתו קומוניזם. על פי תורת המרקסיזם, ההתפתחות ההיסטורית ההכרחית תוביל למאבק בין הבורגנות לפרולטריון, שבו תנושל הבורגנות מנכסיה. נכסים אלו יועברו לבעלות הפרולטריון, אשר ייצור לבסוף חברה נטולת מעמדות.
טרזן
טרזן (באנגלית: Tarzan) הוא דמות ספרותית, גיבור סדרת ספרים פרי עטו של הסופר אדגר רייס בורוז.
ביוגרפיה.
טרזן הוא ילד אנגלי שננטש בג'ונגל אפריקאי של קונגו בסוף המאה ה-19, לאחר שהוריו נהרגו על ידי קופי אדם (מגזע שבורוז המציא). אחת מהקופות אימצה את הילד וגידלה אותו כאחד הקופים. צורת גידולו העניקה לו יכולות פיזיות העולות על אלו של טובי האתלטים. משבגר נעשה טרזן למנהיגו של שבט הקופים וכן למנהיגן של חיות אחרות.
שמו האנגלי הרשמי של טרזן הוא ג'ון קלייטון השלישי, לורד גרייסטוק, אך על זהותו כאדם וייחוסו למד רק בבגרותו, כאשר פגש לראשונה כמה מבני מינו שנקלעו לג'ונגל, ביניהם ג'יין, לימים אהובתו.
מאוחר יותר עבר טרזן הרפתקאות שונות, בג'ונגלים באפריקה ומחוצה להם.
את הרעיון לספר שאל בורוז מ"ספר הג'ונגל" של רודיארד קיפלינג ומסיפורים שקרא על אנשים שנקלעו לג'ונגל. הסיפור הראשון יצא לאור ב-1912, פורסם תחילה בחוברת סיפורי מתח בשם "אולסטורי" ושנתיים לאחר מכן הופיע בספר ועל אף הביקורות הקשות שנמתחו על סגנונו ורדידותו, זכה להצלחה מיידית. את ההצלחה נהוג לייחס לפנטזיה האנושית, שהיא נחלתם של מבוגרים וילדים כאחד, לשוב אל גן העדן האבוד, לגלות יכולות גופניות המאפשרות להתגבר על קשיי הטבע ולמצות תכונות אנושיות אציליות.
טרזן בספרים.
הספרים המקוריים בסדרה הם:
בעברית יצאו לאור חלק מהכותרים חלקם תורגמו מספר פעמים בשמות שונים:
כמו כן יצאו לאור גם ספרים נוספים שהשתמשו בדמות של טרזן כגון "עלילות טרזן בארץ ישראל" וחוברות קומיקס שונות.
טרזן במדיות אחרות.
טרזן הוסרט לקולנוע ולטלוויזיה פעמים רבות, כאשר הסרטים הראשונים היו סרטים אילמים נאמנים במידה רבה למקור הספרותי. החל משנות ה-30 החלו להופיע הסרטים המדברים הראשונים בכיכובו של ג'וני וייסמילר, כשלצידו הופיעה לעיתים קרובות השימפנזה המכונה צ'יטה. סדרת סרטים זו נמשכה עד שנות ה-60.
בשנת 1960 פורסמה בעיתון הילדים הארץ שלנו סדרת סיפורים בהמשכים בשם "טרזן ותעלומת האטום", המשתמשת בדמותו של טרזן, אותה כתב פנחס שדה, תחת השם הבדוי "יריב אמציה"; אותו עיתון פרסם באותה עת סדרת קומיקס בהמשכים על טרזן, באיור הצייר דניאל פלנט.
משנת 1976–1984 הופיע טרזן בטלוויזיה בסדרת אנימציה שנקראה, "Tarzan, Lord of the Jungle", בהפקת חברת CBS האמריקנית. הסדרה נצמדה למקור הספרותי ופרקיה גם שודרו בתחילת שנות השמונים בישראל. ב-1984 יצא סרטו של יו הדסון, המבוסס על הספר הראשון בסדרה בכיכובם של כריסטופר למברט ואנדי מקדואל. בשנת 1999 הופיע טרזן בסרט האנימציה, טרזן, מבית חברת וולט דיסני. בשנת 2005 יצא טרזן 2 המהווה פריקוול לסרט הראשון.
בשנת 2007 יצאה סדרת טלוויזיה חדשה על טרזן מבית דיסני בשם, "אגדת טרזן", שמספרת על הרפתקאותיהם של טרזן וחבריו לאחר הסרט הראשון.
בשנת 2016 יצא סרט הפעולה האגדה של טרזן בכיכובו של אלכסנדר סקארסגארד כטרזן ומרגו רובי כג׳יין; כמו כן משחקים בסרט סמואל ל. ג'קסון וכריסטוף ואלץ.
אדגר רייס בורוז
אדגר רייס בורוז (באנגלית: Edgar Rice Burroughs; 1 בספטמבר 1875 – 19 במרץ 1950) היה כתב צבאי וסופר אמריקאי שנודע בעיקר כמחבר סדרות הספרים "טרזן", "בארסום" וסדרות נוספות.
ביוגרפיה.
אדגר רייס בורוז נולד בשנת 1875 למשפחה עשירה בשיקגו. למד באקדמיה צבאית ולאחר מכן עבד בעבודות שונות בין היתר ככורה וכבוקר. מאז שנת 1912 עסק בכתיבה. כתב ספרי מדע בדיוני, אך ייזכר תמיד כיוצרו של טרזן. במלחמת העולם השנייה שירת ככתב צבאי. נפטר בשנת 1950.
בורוז בקולנוע.
ספרי טרזן הוסרטו בהוליווד החל משנת 1918. במרוצת השנים גילמו שחקנים שונים את דמותו של טרזן. הידוע מכולם הוא ג'וני וייסמילר שסרטו הראשון כטרזן היה בשנת 1932. להנצחת הסדרה ניתן לאחד מפרברי לוס אנג'לס השם "טרזנה".
ב-2012 יצא הסרט "ג'ון קרטר" המבוסס על ספריו על המאדים.
אנמיה
אָנֶמְיָה (Anemia, בעברית: מִעוּט דָּם) היא שם כולל לכמה מחלות שהמשותף לכולן: תכולה נמוכה של המוגלובין בדם או חסר בתאי דם אדומים שיכולים לשאת את ההמוגלובין, מה שגורם לאספקה ירודה של חמצן לרקמות הגוף. זהו המצב ההמטולוגי השכיח ביותר והוא מופיע בכל קבוצות הגילאים.
סוגי אנמיה.
ניתן לחלק את מחלות האנמיה על פי מנגנון היווצרותן:
ייצור מופחת או לקוי של המוגלובין או תאי דם אדומים.
באנמיות מסוג זה, הבעיה היא ביצירת הכדוריות האדומות או החלבון המרכזי בהן המוגלובין.
לאנמיות מסוג זה יכולות להיות מספר סיבות הכוללות:
הרס של כדוריות אדומות או אובדן דם.