בנשים 1990–1992 הוא היה מפקד הכוח בחטיבה הרביעית. בשנת 1994 הוא נשלח לליבריה והיה סגן מפקד הכוח האוגדני במדינה. עם חזרתו לאוגנדה לוי קרוחאנגה פיקד על מספר חטיבות. בשנת 2007 הוא נשלח לסומליה והיה מפקד כוח אוגנדי במקום. הוא חזר לאוגנדה בשנת 2008 ובשנת 2010 מונה למפקד כוחות המילואים של המדינה.
בשנת 2014 לוי קרוחאנגה מונה ליושב ראש בית משפט צבאי. בהיותו בתפקיד זה הוא זיכה מכל אמשה את מייג'ור גנרל מייקל אונדוגה.
הוא נפטר בשנת 2016 בעקבות בעיות לב.
אין בעד מה
אין בעד מה הוא האלבום השלישי של זמר הראפ הישראלי "איזי". האלבום יצא לאור ב-20 בינואר 2020, כחמש שנים לאחר שהוציא את אלבומו הקודם. במסגרת האלבום, שיתף איזי פעולה עם הזמרים חן פורתי, עמית חשאי, נדב גדג', שחר סאול, ארקדי דוכין, ועם המפיק המוזיקלי "ינון יהל".
את כל שירי האלבום כתב והלחין איזי.
Stand Up (שיר של סינתיה אריבו)
Stand Up (בעברית: עמוד זקוף) הוא סינגל שהוקלט על ידי הזמרת והשחקנית האנגלייה סינתיה אריבו. השיר יצא לאור ב-25 באוקטובר 2019, על ידי חברת התקליטים Back Lot Music, כסינגל מתוך הפסקול "Harriet (Original Motion Picture Soundtrack)".
רקע.
בשנת 2017, לוהקה הזמרת והשחקנית האנגלייה סינתיה אריבו לסרט "הארייט", שם תשחק את דמותה של הארייט טאבמן, אקטיביסטית מהתנועה לביטול העבדות. לאחר סיום הצילומים, אריבו והמלחין ג'ושוע בריאן קמפבל, החלו לכתוב את שיר הנושא של הסרט.
ביקורת.
"Stand Up", השיר תואר על ידי ג'ון בליסטין כתב מגזין רולינג סטון כ"בלדה איטית, בגון בלדת גוספל-מהול."" ראניה אניפטוס ממגזין בילבורד ביקרה את השיר באופן חיובי, אף שציינה לטובה את הנושאים הרגישים בו "תקווה, התגברות על מכשולים ואדיבות לאחרים." בשיר עצמו מופיעות גם מילותיה האחרונות של טאבמן לפני מותה: "אני הולכת להכין לך את המקום."
וידאו קליפ.
הווידאו קליפ של השיר פורסם בערוץ היוטיוב ב-25 באוקטובר 2019, ביום צאת הסינגל עצמו.
זכיות ומועמדויות.
לאחר צאתו, זכה השיר בפרס גלובוס הזהב והועמד בקטגוריות "השיר המקורי הטוב ביותר" ו"שיר השנה" בטקס פרסי איגוד מבקרי הקולנוע האמריקאי. הוא הועמד ללשיר המקורי הטוב ביותר. בנוסף, הועמד לפרס אוסקר בקטגוריית "השיר הטוב ביותר שנכתב עבור סרט"..
נגה קרונפלד-שור
נגה קרונפלד-שור (נולדה ב־14 בדצמבר 1964) היא פרופסור מן המניין בבית הספר לזואולוגיה ובית ספר סגול למדעי המוח באוניברסיטת תל אביב, ופרופסור נלווה בפקולטה לרפואה באוניברסיטת מונש באוסטרליה.
מכהנת כמדענית הראשית של המשרד להגנת הסביבה. מחקריה עוסקים בפיזיולוגיה אקולוגית וסביבתית, בין השאר בחקר שעון ביולוגי בבעלי חיים ובאדם.
ביוגרפיה.
קרונפלד-שור נולדה בכפר שמריהו כנגה קרונפלד, בת בכורה לימימה (ג'ימי) ואמיתי קרונפלד, ולה שני אחים ושתי אחיות. למדה בתיכון לחינוך סביבתי במדרשת בן-גוריון. שירתה בצה"ל כמדריכה בבית ספר שדה עין גדי של החברה להגנת הטבע.
לקרונפלד-שור תואר ראשון בביולוגיה, תארים שניים בזואולוגיה ובמנהל מערכות בריאות, תעודת הוראה ותואר שלישי (דוקטורט) בזואולוגיה, כולם באוניברסיטת תל אביב. את לימודי הפוסט-דוקטורט למדה באוניברסיטת בוסטון, ארצות הברית. עם חזרתה לישראל השתתפה במשך שנה בתוכנית העמיתים לפיתוח מנהיגות סביבתית וחברתית של מרכז השל לקיימות.
בשנת 2001 התקבלה לאוניברסיטת תל אביב כחברת סגל אקדמי במלגת אלון. במהלך השנים כיהנה כראש המחלקה וראש בית הספר לזואולוגיה, מנהלת אקדמית של הגן למחקר זואולוגי, ראש התכנית לתואר שני באקולוגיה וסביבה, ועוד.
בשנים 2003–2005 הייתה חברה בוועד המנהל של החברה לזואולוגיה בישראל. בשנים 2005–2007 הייתה חברת הוועד המנהל של החברה להגנת הטבע. בשנים 2009–2014 הייתה יו"ר הוועדה המדעית מקצועית של מליאת רשות הטבע והגנים וחברת מליאת רשות הטבע והגנים.
בשנים 2008–2015 הייתה חברת מועצת גדרה וראש ועדת איכות הסביבה.
בשנים 2017–2020 הייתה חברה במועצת גנים ושמורות. 2017–2020 חברה בוועדה המייעצת של Compassionate Conservation Middle East, 2018-2020 וב־2018–2020 חברה בוועדת ההיגוי של הפורום לתזונה בת קיימא.
בשנת 2020 הייתה אחת משני המועמדים הסופיים לתפקיד רקטור אוניברסיטת תל אביב, אך לא נבחרה.
בינואר 2021 מונתה למדענית הראשית של המשרד להגנת הסביבה. במקביל, היא מכהנת כחברת סגל בכיר בבית הספר לזואולוגיה ובבית ספר סגול למדעי המוח באוניברסיטת תל אביב, ופרופסור נלווה בפקולטה לרפואה באוניברסיטת מונש באוסטרליה. נוסף על כך, היא חברה בוועדת ההיגוי לשימור ופיתוח אוספי הטבע הלאומיים באוניברסיטאות המחקר בישראל מטעם האקדמיה הלאומית הישראלית למדעים, חברה בוועדה המדעית העליונה של מוזיאון הטבע ע"ש שטיינהרדט.ומשמשת כחברה בוועד המנהל של הארגון האירופאי לחקר שעונים ביולוגיים.
פרסמה מעל 100 מאמרים מדעיים, והנחתה מעל 50 תלמידים לתארים מתקדמים.
חיים אישיים.
נגה קרונפלד-שור נשואה לרונן שור, ולהם ארבעה ילדים.
בשנת 2013 זכתה המשפחה בפרס מטעם ynet בתחרות "המשפחה הירוקה של המדינה"
קישורים חיצוניים.
מהרצאותיה ומאמריה:
עקב מקסיקני
עקב מקסיקני (שם מדעי: Buteo plagiatus) הוא מין של עוף דורס ממשפחת הנציים המצוי באמריקה המרכזית, מקסיקו ודרום-מערב ארצות הברית והוא שייך לסוג עקב. הוא מקורב למינים עקב אדום-כתף ועקב בונאפרט.
עקב זה מגיע לאורך 46 עד 61 סנטימטרים ולמשקל 475 גרם בממוצע. גופו של העקב אפור עם חזה מסורטט, ראש אפור-בהיר בעל עיניים שחורות, הרגליים כתומות והזנב העבה שחור בעל שלוש רצועות לבנות לרוחבו. הוא בעל כנפיים מעוגלות יחסית, מתאימות לתעופה ביערות. הזכרים והנקבות דומים במראם וגודלם בעוד הצעירים מעט יותר חומים ומפוספסים עד התבגרותם.
העקב מעופף לאורך דרום-מערב ארצות הברית בדרום ניו מקסיקו, אריזונה וטקסס ודרומה למקסיקו, גואטמלה, בליז, אל סלוודור, הונדורס, ניקרגואה ועד לצפון קוסטה ריקה. לרוב הוא מצוי ביערות טרופיים או לחים, אך גם ביערות יבשים יותר ובחורשים פתוחים או שדות.
עקבים אלה מהירים יחסית לבני סוגם והם עטים על טרף של זוחלים, צפרדעים, יונקים קטנים כמו מכרסמים ועטלפים ועופות אחרים בצלילה מהאוויר, לעיתים לאחר מעקב אווירי.
זוג העקבים מקנן על ענפים גבוהים ובהם הנקבה מטילה 1 עד 3 ביצים כחולות בהירות. הגוזלים פורחים מהקן תוך 6 שבועות.
מגפות הדבר בהיסטוריה
"מגפות הדבר" התפרצו לאורך ההיסטוריה האנושית.
בעת העתיקה.
לא ידוע אם מחלת הדבר המוכרת לנו כיום הייתה קיימת בבני אדם בעת העתיקה. כל הדיווחים הקיימים בעניין הם חלקיים ושנויים במחלוקת.
בימינו.
מחלת הדבר נדירה ביותר כיום, אך עודה קיימת בכמה מדינות, ביניהן מדגסקר, פרו והרפובליקה הדמוקרטית של קונגו. בשנים 2010–2015 דווחו 3248 מקרי דבר ו-584 פטירות מהמחלה. בהתפרצות של המחלה במדגסקר ב-2017 דווחו 2348 מקרים, ומתוכם מתו 202. בארצות הברית נרשמו מדי שנה בין 1 ל-17 מקרי דבר, בשנים 2000–2017, כולם באזורים כפריים במערב המדינה.
בספטמבר 2020 פרצה המגפה בסין לאחר שזאת לכאורה רק יצאה ממשבר הקורונה.
מגפות הדבר בתולדות האדם
מגפת הדבר
חנוך בן פזי
חנוך בן פזי () הוא פרופסור חבר באוניברסיטת בר-אילן וראש החוג למחשבת ישראל שם החל משנת 2018. בשנים 2003–2008 היה ראש החוג למקרא ותרבות ישראל בסמינר הקיבוצים, בשנים 1991–2000 היה מנחה 'בית מדרש' ב'מדרשת עיון' בתל אביב בקורסים בתלמוד ובמחשבה בת זמננו.
בשנת 1991 קיבל תואר ראשון במדעי הרוח מהאוניברסיטה הפתוחה. בשנת 1996 קיבל תואר שני בחוג לפילוסופיה יהודית באוניברסיטת תל אביב, על עבודה שכותרתה "אברהם אבן מיגאש והקבלה: התמודדותו של פילוסוף רציונליסט עם הקבלה", שנעשתה בהנחייתה של פרופ' שרה קליין-ברסלבי. בשנת 2003 קיבל תואר דוקטור מאוניברסיטת בר-אילן, על עבודה שכותרתה "קריאה לאחריות: עיון פילוסופי ב'קריאות התלמודיות' של עמנואל לוינס", שנעשתה בהנחייתו של פרופ' אפרים מאיר.
פרסם ספרי מחקר, ומאמרים רבים בן בקובצי מחקר והן בכתבי העת המובילים בתחומי מחשבת ישראל, פילוסופיה של העת החדשה, פילוסופיה יהודית של המאה העשרים, ומחקר הדתות.
תחומי מחקרו.
בן פזי חוקר וכותב בעיקר בנושאים של הפילוסופיה והמחשבה היהודית במאה העשרים בתחומים של אתיקה והרמנויטיקה, ומתמקד בהגותם של פרנץ רוזנצווייג, מרטין בובר, עמנואל לוינס. הוא שותף בקבוצות מחקר בינלאומיות, כנסים אקדמיים בינלאומיים, ארגונים ואגודות מחקר ובוועדות היגוי מקצועיות במשרד החינוך, וכותב חוות דעת בנושא מדעי היהדות והרוח. בן פזי משתתף ומרצה בפורומים אקדמיים רבים ובכינוסים בינלאומיים העוסקים ב"דת ואתיקה", פנומנולוגיה והגות יהודית של העת החדשה.
אחד מתחומי מחקר עיקריים בהגותו ובמחקריו הוא עיסוקו בפילוסופיה של עמנואל לוינס – תוך התייחסות למכלול כתביו, היהודיים והפילוסופיים, תוך עיון פילוסופי הן בכתביו היהודיים והן בכתביו הפנומנולוגיים. במחקריו ביקש בן פזי להאיר את המשמעות הישראלית העכשווית של הגותו המוסרית של לוינס, ובין היתר אודות האפשרות לחשוב מחשבה ציונית, שתהיה מנוסחת במונחים של אתיקה ואחריות, בעקבות הפילוסופיה של לוינס.