הדעה המקובלת כיום טוענת כי עידן הקרטיקון הגיע לסיומו באחת, כאשר מטאוריט גדול פגע בכדור הארץ ויצר מכתש ענק. מכתש זה אותר, כנראה בחצי האי יוקטן שבמקסיקו, והוא מכונה מכתש צ'יקשולוב. כיום הוא מכוסה כולו. פגיעת המטאוריט העיפה כמויות אבק עצומות לשמים. האבק כיסה את עין השמש לכמה שנים וגרם לחשכה ולחורף ממושך. עקב כך, נגרמה הכחדה המונית הידועה בשם הכחדת קרטיקון-פלאוגן. באירוע זה נכחדו כ-50% מן המינים שחיו על פני כדור הארץ באותה תקופה, ויותר מ-80% מכלל היצורים ובראשם הדינוזאורים ששלטו ביבשה באותם ימים. בים נכחדו מרבית הזוחלים הימיים. נכחדו גם סוגי צמחים רבים. תאוריית המטאוריט המקובלת היום, זכתה לאישוש על ידי גילוי שיעור גדול של אירידיום בגבול K-Pg, אירידיום הוא יסוד מתכתי הנדיר בכדור הארץ אך נפוץ יותר במטאוריטים בחלל, אך עדיין לא ניתן לשלול שלהכחדה הגדולה תרמו גם שינויים באקלים.
העלמות הדינוזאורים פינתה גומחות אקולגיות. דבר זה איפשר התפתחות של היונקים בתקופת הפלאוקן. מיצורים קטנים דמויי חדף התפתחו היונקים לצורות רבות ומגוונות הדומות למה שאנו מכירים היום, וכמו כן התפתחו סוגי צמחים שונים. התנינאים והעופות שרדו את ההכחדה, ועד היום זוכים להצלחה.
טריאס
טריאס (Triassic) הוא תור בעידן המזוזואיקון. אורכו כ-50 מיליון שנים: מלפני כ-250 מיליון שנים עד לפני כ-200 מיליון שנים.
תור הטריאס החל אחרי הכחדת פרם-טריאס, ההכחדה ההמונית הגדולה ביותר בתולדות כדור הארץ. בתור זה כמעט כל היבשות היו מאוחדות ביבשת-על אחת בשם פנגיאה. שטח רב ממנה, בעיקר בפנים היבשת, היה בעל אקלים מדברי בגלל הריחוק ממי ים החיוניים כמקור מים לגשמים. בתקופה זו התפתחו המחטניים. בתור הטריאס שגשגו הזוחלים האמניוטים שסיגלו לעצמם אורח חיים יבשתי מלא ומאפייניהם עזרו להם לשרוד בחום ובמדבר. במחצית הראשונה של תקופה זו שלטו בה הארכוזאורים, שמהם התפתחו מאוחר יותר התנינאים, הדינוזאורים והפטרוזאוריה, וזוחלים דמויי-יונקים שמהם התפתחו היונקים הקדמונים. בים שלטו סילוניות (ראשרגלאים) וזוחלים ימיים דוגמת פלסיוזאורים. במחצית השנייה של הטריאס התפתחו הדינוזאורים והיונקים הראשונים, אך שתי הקבוצות עדיין רק היוו חלק מהפאונה ולא שלטו בה. רק בעקבות הכחדת טריאס-יורה הפכו הדינוזאורים לשליטי היבשה, בעוד שהיונקים המשיכו לחיות בצל עד שהדינוזאורים נכחדו בסוף המזוזואיקון בהכחדת קרטיקון-שלישון.
יצורים שחיו בתור הטריאס (רשימה חלקית).
דינוזאורים:
זוחלים:
אחרים:
פרם (תור גאולוגי)
פרם (אנגלית: Permian) הוא תור בעידן הפלאוזואיקון, אשר התקיים מלפני 298 מיליוני שנים עד לפני 251 מיליוני שנים.
במהלך תור זה הופיעו עצי המחט. לקראת סופו נוצרו לראשונה מדבריות.
סופו של הפרם מאופיין בהכחדה ההמונית הגדולה ביותר הידועה בפלאונטולוגיה ומכונה הכחדת פרם-טריאס, כ-90%-95% מהיצורים הימיים הוכחדו, כמו גם כ-90% מהיצורים היבשתיים.
התור הגאולוגי פרם קרוי על שם העיר פרם שברוסיה, שבמכרות הפחם שלה הוגדרו לראשונה מאפייני העידן הגאולוגי.
קרבון פנסילבני
קרבון פנסילבני הוא פרק זמן בתור הקרבון אשר בעידן הפלאוזואיקון. הוא קרוי על שם מדינת פנסילבניה שם מצויים סלעים רבים מתקופה זו.
משך תקופתו: כ-33 מיליוני שנים, מלפני כ-323 מיליוני שנים עד לפני כ-290 מיליוני שנים.
קרבון מיסיסיפי
קַרבּוֹן מיסיסיפּי (באנגלית: Mississippian) הוא תת-תור בתור הקרבון שבעידן הפלאוזואיקון. הוא קיבל את שמו מהסלעים הרבים מהתקופה שנמצאו ליד נהר המיסיסיפי.
משך תקופתו: 40 מיליוני שנים, מלפני 363 מיליוני שנים עד לפני 323 מיליוני שנים.
דבון
דֶּבוֹן הוא תור בעידן הפלאוזואיקון שנמשך 45.5 מיליוני שנים, מ-408.5 מיליוני שנים לפני זמננו עד לפני 363 מיליוני שנים. את הדבון נהוג לחלק לשלוש תקופות: דבון שלישי (הקרובה ביותר לזמננו), דבון שני ודבון ראשון (הרחוקה ביותר מזמננו).
בתור הדבון התקרבו יבשות אירואמריקה וגונדוונה, שמאוחר יותר יצרו את יבשת פנגיאה. במהלך תור דבון הופיעו הדו-חיים הראשונים וכן שבטבטנים.
התקופה נקראת על שם מחוז דבון באנגליה.
סילור
סילור הוא תור בעידן הפלאוזואיקון.
משך תקופתו: 30.5 מיליוני שנים, מלפני 439 מיליוני שנים עד לפני 408.5 מיליוני שנים. התור השלישי בעידן הפלאוזואיקון מ-440 עד 400 מיליון שנה קודם זמננו. בתור הסילור התרחש הקימוט הקלדוני, אשר יצר את שרשרת ההרים לאורכה של נורווגיה, את רכסי ההרים העיקריים בסקוטלנד ובאנגליה, את רכסי הארדנים והסודטים.
בתקופה זו החלו להופיע דגי הסחוס.
ביבשה החלו להופיע צמחי היבשה. נמודסמוס, מרבה רגליים הנמצא באזור סקוטלנד כיום, הופיע בתקופה זו והיה בעל החיים היבשתי הראשון שנושם אוויר ומתוארך 423 מיליון שנים לפני זמננו.
אורדוביק
אורדוביק הוא התור הגאולוגי השני בעידן הפלאוזואיקון.
התור נמשך 71 מיליוני שנים, בין 510 מיליוני שנים ועד לפני 439 מיליוני שנים.
הגאולוג האנגלי, צ'ארלס לאפוורט', היה זה שנתן לתור את שמו, על שם האורדוביקים, שבט קלטי קדום שחי בוויילס. הגדרת התור הייתה הכרעה לעניין סלעים שנמצאו בוויילס, והחוקרים חלקו תחילה בשיוכם: לתור הקמבריון (שקודם לאורדוביק) או לתור הסילור (המאוחר לו). הקונגרס הגאולוגי קיבל את ההגדרה של לאפוורט' ב-1960, כארבעים שנה לאחר מותו.
במהלך האורודוביק החלה בדרום כדור הארץ התכנסות יבשות שיצרה את גונדוונה, כשלב מקדים לקראת היווצרות יבשת-העל פנגיאה.
תקופה זו מתאפיינת בשליטת חסרי החוליות ושגשוג של צמחי הים. לראשונה מופיעות שוניות האלמוגים וגם ראשוני החולייתנים.
קמבריון
תור הקמבריון (Cambrian, נקרא גם קמבריום) היא יחידת הזמן הגאולוגית הראשונה בעידן הפלאוזואיקון.
תקופה.
תור זה הוא המוקדם ביותר ממנו נמצאו סלעים בכמות משמעותית. משך התור כ-60 מיליוני שנים, מלפני כ-542 מיליוני שנים עד לפני 488 מיליוני שנים. התור הגאולוגי שקדם לקמבריון נקרא אדיקר (Ediacaran).
במחקר שהתפרסם ב-2018 בכתב העת Science, הצליחו החוקרים להראות, שבעלי חיים מתור הקמבריון התפתחו מבעלי חיים בתור האדיקר וכי יש המשך אבולוציוני בין שתי התקופות.
החוקרים סוברים, שעלייה בכמות החמצן באטמוספירה של כדור הארץ בתור זה, האיצה תהליכי התפתחות והופעת זני חיים חדשים.
מקור שמו.
שמו של התור ניתן לו על ידי אדם סדג'וויק שכינה אותו כך בשל שמה הלטיני של ויילס (מחוז בבריטניה), "קמבריה", שם סלעי הקמבריון חשופים בצורה הטובה ביותר בבריטניה.
המפץ הקמבריוני.
בראשית תור זה, בתוך תקופה של 10–20 מיליון שנה, הופיעו רוב המערכות הגדולות של בעלי החיים חסרי החוליות, תהליך הקרוי על שם התקופה "המפץ הקמבריוני". כל האורגניזמים בעידן זה חיו בים. בין המאובנים שנמצאו בתקופה זו ישנם היצורים הקדומים ביותר שהתגלו שהיו בעלי יכולת חישה.
עדויות בישראל.
בישראל מצויים סלעים מתור זה באזור אילת. באזור תמנע נמצאה כמות גדולה של נחושת בסלעים מתור זה.
האדן
האדן (באנגלית: Hadean) הוא יחידת הזמן הגאולוגית המוקדמת ביותר, הפותחת את הפרקמבריון שבלוח הזמנים הגאולוגי. תחילתו של ההאדן בהיווצרותו של כדור הארץ לפני כ-4.54 מיליארד שנה וסופו לפני כ-3.8 מיליארד שנה, טרם הופעתם של מאובנים ראשונים. השם "האדן" נטבע בשנת 1972 על ידי הגאולוג פרסטון קלוד (Preston Cloud) ונובע משמו של האדס, אל השאול ושליט המתים במיתולוגיה היוונית, שפירושו גיהנום או "אַיִן". כוונתו של קלוד הייתה לציין את העובדה שלא נותרו שרידים לכדור הארץ הראשוני של אותה תקופה, אם כי בעשורים האחרונים של המאה ה-20 נמצאו מספר סלעים המתאימים לתקופה זו במערב גרינלנד, בצפון-מערב קנדה ובמערב אוסטרליה.
מחקר.
כדור הארץ עבר תהפוכות רבות מאז היווצרו, ועל כן לא נותרו ראיות לשלבים השונים של היווצרותו והתפתחותו. עם זאת, עומדים לרשות המדענים כלים המאפשרים ללמוד על שלבים אלה או על חלקים מהם.
תיארוך באמצעות זירקון.
אחד מן הכלים החשובים במחקר גאולוגי הוא הזירקון – מינרל יוצא דופן הנפוץ מאוד בקרום כדור הארץ ונמצא בסלעי יסוד, בסלעים מותמרים ובסלעי משקע.
זירקון הפך למכשיר חשוב מכמה סיבות:
בשל תכונותיו אלה ומידת דעיכת האורניום המצוי בו לעופרת, משמש הזירקון כלי חשוב לתיארוך סלעים.
באמצעות זירקון הוגדר סלע הנחשב לעתיק ביותר – מחשוף טונליט (דיוריט פנריטי במרקמו המכיל יותר מ-20% קוורץ) – אשר נמצא בקנדה ומתוארך ליותר מ-4 מיליארד שנה. סלע אחר – הנחשב לעתיק אף יותר – נמצא במערב אוסטרליה ומתוארך ל-4.4 מיליארד שנה.
מחקרי הירח.
מציאת מספר סלעים זעום שניתן לשייך לתחילת היווצרות כדור הארץ מביאה את החוקרים לפנות לחקר מקומות רחוקים. חקר כדור הארץ בהאדן נשען בעיקר על חקר הירח מאחר ש"המכה הגדולה" - התאוריה הנחשבת כמובילה כיום באשר להיווצרות הירח - מציעה כי הוא נוצר כמה עשרות מיליוני שנה לאחר היווצרות כדור הארץ. השערה זו, שהעלתה האסטרופיזיקאית האמריקנית רובין קאנופ (Robin Canup), גורסת שהירח נוצר בשלבי היווצרותה של מערכת השמש כאשר תיאה – עצם בגודלו של מאדים – התנגש בכדור הארץ המתהווה. השברים מן הפגיעה נזרקו לחלל, התמזגו ויצרו את הירח – שהרכבו לא השתנה מאז.