בשנת 1995 הופיע לילארד לצד כוכבות קולנוע עולות בשנות ה-90 לדוגמת אנג'לינה ג'ולי במותחן "מרדף ממוחשב" בו שיחק בתפקיד ההאקר עמנואל גולדשטיין ודרו ברימור בדרמה "אהבה בלי גבולות".
ב-1996 התפרסם בעולם בסרט האימה המשפיע של וס קרייבן "צעקה" בתור תלמיד תיכון בשם סטוארט (סטו) מאקר, שמתגלה לקראת סוף הסרט כאחד הרוצחים יחד עם חברו שגם תלמיד תיכון בילי לומיס (שגולם על ידיי סקיט אולריץ').
ב-1998 זכה לילארד לביקורות משבחות על הופעתו בדרמת המוזיקה הקומית "סולט לייק סיטי פאנק" בה שיחק בתפקיד הפאנקיסט סטבו.
באותה שנה שיחק גם בדרמת הפורט "ללא גבולות", בקומדיה "ללא הגיון" בתור הסטודנט טים לאפלור ובמותחן "הפנייה".
ב-1999 הופיע בקומדיה המצליחה "יש לה את זה" בתור כוכב הריאלטי ברוק האדסון.
ב-2001 שיחק בסרט האימה "13 רוחות" בתור דניס ראפקין עוזרו של צייד הרוחות סיירוס קריטסוס (פ. מוריי אברהם) ובדרמת הבייסבול הקומית "חיזורי קיץ" בתור בילי ברובייקר חברו לקבוצה של ראיין דאן (פרדי פרינז ג'וניור).
בשנת 2002 התפרסם לילארד ברחבי העולם בתפקיד שאגי רוג'רס בשובר הקופות "סקובי-דו", את התפקיד גילם גם כשנתיים לאחר מכן בסרט ההמשך "" שזכה גם כן להצלחה רבה.
ב-2004 הופיע בקומדיה "שיגעון בנהר" בתפקיד הראשי של ג'רי קונליין ובדרמה "נערה בפארק" בתור לוק חברו של גיבור העלילה מאט סיימון (ג'וש הארטנט).
ב-2006 השתתף בפנטזיית הפעולה "" בתפקיד דיוק פאלוו אחיינו של המלך קונרייד (ברט ריינולדס).
ב-2011 שיחק לילארד בדרמה ההוליוודית המצליחה "היורשים" בתפקיד בריאן ספיר, המאהב של אליזבת' אשתו הגוססת של עורך הדין מאט קינג (ג'ורג' קלוני).
בשנים האחרונות מדבב לילארד את דמותו של שאגי רוג'רס בסדרת האנימציה "סקובי-דו! מסתורין בע"מ".
בשנת 2012 ביים והפיק את סרטו הראשון "ילד שמן שולט בעולם""," בו גם שיחק בהשתתפותם של דילן ארנולד ולילי סימונס.
בשנת 2017 שיחק בקומדיית הפשע "גרייס" לצד קייטי קסידי.
חיים אישיים.
לילארד הוא אב לשלושה ילדים ונשוי להת'ר הלם.
האחיות טרונג
בית שפירא (חברון)
בית שפירא הוא מבנה עתיק בעיר העתיקה של חברון, סמוך לשכונת אברהם אבינו ולמערת המכפלה, הנמצא במרכז מאבק משפטי לאחר שפונה מדייריו היהודים. הבית נקרא על שמו של שלמה יצחק שפירא, שנרצח בפיגוע במקום בשנת 2002.
הבית הוא מבנה אבן גדול שלטענת המאכלסים נרכש בשנת 2005 מידי בעליו הפלסטינים באמצעות איש קש. מיד לאחר הרכישה הוחלפו מנעולי הבית והוכנסו מיטלטלין על מנת לבצע חזקה. בחול המועד פסח 2006 נכנסו למבנה שלוש משפחות יהודיות. המשפחות פונו כשלושים יום לאחר מכן בהוראת בג"ץ ועד לבירור הבעלות על הבית.
לבית נכנסו יהודים בדצמבר 2008 ובמאי 2011 ופונו בידי המשטרה.
Kentucky Fried Chicken
אריס (פיאודליזם)
פרוייקט לזרוס
חשיבה קבוצתית
ראזסווט
מנכמוס
מנכמוס (ביוונית: Μέναιχμος; 380 - 320 לפנה"ס) היה מתמטיקאי יווני קדום וגאומטרן שנולד באלופקונזוס, אשר היה ידוע בשל חברותו עם הפילוסוף אפלטון ובשל גילויו את חתכי החרוט ופתרונו לבעיה של הכפלת הקובייה באמצעות פרבולה והיפרבולה.
חייו ועבודתו.
מנכמוס זכור בקרב המתמטיקאים בשל תגליתו את חתכי החרוט ופתרונו לבעיה של הכפלת הקובייה. קרוב לוודאי שמנכמוס גילה את חתכי החרוט, שהם האליפסה, הפרבולה וההיפרבולה כתוצר לוואי של חיפושו אחר פתרון לבעיית הכפלת הקובייה. מנכמוס ידע שבפרבולה y² = lx, כאשר l הוא קבוע שנקרא הלקטוס רקטום. הוא גילה תכונות נוספות של חתכי חרוט. באמצעות המידע הזה התאפשר לו לפתור את הבעיה של הכפלת הקוביה.
יש מעט מקורות ישירים לעבודתו של מנכמוס; עבודתו על חתכי חרוט ידועה בעיקר מאפיגרמה של ארטוסתנס, וההישג של אחיו (מציאת שיטה לרבע את העיגול נתון באמצעות קוואדרטריקס) דינוסטרטוס, ידוע רק בזכות כתביו של פרוקלוס. פרוקלוס מציין גם שמנכמוס נלמד בידי אודוקסוס.
מנכמוס היה מורהו הפרטי של אלכסנדר הגדול.
מהדק נייר
יעקב קליבאנוב
קרו-מניון
הקרו-מניון (באנגלית: 'Cro-Magnon'), היו בני האדם המודרניים הראשונים בתקופה הפלאוליתית העליונה באירופה. השרידים המוקדמים ביותר הידועים של בני אדם מן הקרו-מניון מתוארכים על פי תיארוך פחמן-14 מלפני כ-35,000 שנים מהיום.
אנשי הקרו-מניון, היו בדרך-כלל בעלי גוף מוצק וחזק, עם שרירים חזקים. המצח היה ישר וגבוה ורכסי הגבות נמוכים. הקרו-מניון היו בני האדם הראשונים עם סנטר בולט. קיבולת המוח הייתה כ-1,600 סמ"ק, גדולה יותר מאשר קיבולת המוח הממוצעת של האדם המודרני.
אטימולוגיה.
השם נובע מ"אברי דה קרו-מניון", (צרפתית: מחסה הסלע של קרו-מניון). ליד הקומונה Les Eyzies-de-Tayac-Sireuil בדרום מערב צרפת, שם נמצאה הדגימה הראשונה של הקרו-מניון. להיותם בני האדם המודרניים העתיקים ביותר הידועים באירופה, קושרו הקרו-מניון, עם ציורי המערות הידועים במערת לאסקו והתרבות האוריניאקית ששרידיה היו ידועים מדרום צרפת וגרמניה. לאחר ששרידים נוספים של בני אדם מודרניים קדומים נתגלו באתרים ארכאולוגיים במערב אירופה ובמקומות אחרים, וטכניקות תיארוך השתפרו בתחילת המאה ה-20, תת-מינים נוספו בסיווג הטקסונומי ושיוך ציורי המערות לקרו-מניון מוטל כיום בספק.
המונח "קרו-מניון", עד מהרה החל לשמש במובן הרחב כדי לתאר את האנשים המודרניים הקדומים באירופה. עד 1970 המונח שימש כל אדם בכל מקום בו נמצא המודרניות המוקדמת, כפי שהיה במקרה עם מקרים מרוחקים כגון בנחל מערות במערת הגדי בישראל, ומקרים שונים של אינדיאנים קדומים ביבשת אמריקה. עם זאת, ניתוח המבוסס על נתונים עדכניים יותר לגבי הנדידה של האדם הקדמון תרמו הגדרה מעודנת של הביטוי הזה. כיום, המונח "קרו-מניון", איננו חלק מן השמות המדעיים למין האדם, אם כי הוא נשאר מונח חשוב בקהילה הארכאולוגית ומזוהה עם מאובנים אנושיים באירופה ובאזורים סמוכים. בספרות המדעית הנוכחית מועדף המונח "בני אדם באירופה בעת החדשה המוקדמת", במקום "קרו-מניון".
מכלולים ודגימות.
הגאולוג הצרפתי לואי לרטה גילה את הראשון מחמישה שלדים מסוג זה במרס 1868 במחסה סלע בשם ב"אברי דה קרו-מניון". דגימות דומות התגלו לאחר מכן בחלקים אחרים של אירופה ובאזורים הסמוכים.
Peștera cu Oase.
הראשון מבין שרידי אדם לא ארכאי באירופה הם הממצאים ב-Peștera cu Oase (מערה עם עצמות) ליד שערי הברזל ברומניה. האתר נמצא במסלול הדנובה, אשר עשוי להיות נקודת הכניסה של הקרו-מניון למרכז אירופה. המערה עצמה נראית כמערת צבוע או מערת דוב; שרידי האדם יכולים להיות טרף או נבלה. אף כלי לא קושר לממצא.
הדוגמה הכללית Oase 1 הוא בעל לסת תחתונה חזקה ומשלב שלב מגוון תכונות ארכאיות, מודרניות מוקדמת, ואולי תכונות ניאנדרטליות. תכונות מודרניות ממקמות אותו כמאובן הקרוב ביותר לאדם המודרני האירופי המוקדם בין דגימות הפלייסטוקן המאוחרת. המאובן הוא אחד הממצאים הבודדים באירופה אשר יכול לתוארך ישירות ונחשב אחד המאובנים הידועים מהתקופה האנושית המודרנית המוקדמת מאירופה. שתי מעבדות בלתי תלויות הניבו גיל ממוצע של קולגן בתארוך פחמן 14 ל-34,950, +990, ו-890, השוות ערך ל כ־45,000 שנה. הלסת התחתונה 1 Oase התגלה ב-16 בפברואר 2002. גולגולת כמעט מוחלטת של זכר צעיר (Oase 2) ושברי אחר (Oase 3) נמצאו בשנת 2005, שוב עם תכונות פסיפס, אשר חלקם מקביל ללסת 1 Oase.
Peştera Muierilor.
ממצא Muierilor Peştera הוא גולגולת יחידה שלמה למדי של אישה עם תכונות פנים ארכאיות ותכונות מודרניות. הגולגולת נמצאה בגלריה התחתונה של מערת "Womans" ברומניה, בין שרידי מערות הדובים הרבים. תארוך פחמן הניבו גיל ממוצע של 30,150 (עם טוח טעות של כ-800 שנים), מה שהופך אותו לאחד משרידי הקרו-מניון העתיקים ביותר.
אתר קרו-מניון.
תגלית הקרו-מניון המקורית, התגלתה במחסה סלע ב-Les Eyzies שבחבל Dordogne בצרפת. סוג הדגימה מאתר זה הוא קרו-מניון-1, מתוארך על פי תארוך פחמן 14 ללפני כ-28,000 שנים (עם סטיה של 270 שנים). בהשוואה לניאנדרטלים, השלדים בעלי אותו מצח גבוה, יציבה זקופה ומבנה שלד כמו בני האדם המודרניים. ממצאים אחרים באתר הם שרידי אשה (קרו-מניון 2) ושרידי זכר (קרו-מניון 3).
התנאי והמיקום של שרידי קרו-מניון-1, יחד עם קונכיות ושיני בעלי חיים במה שנראה שהיה תליונים או שרשראות, מעלה את השאלה האם הם נקברו במכוון. אם אכן אנשי הקרו-מניון קברו את מתיהם במתכוון זוהי הוכחה שהם הכירו את מושג הטקסיות, וזאת עשו על ידי קבורת מתיהם עם שרשראות וכלים, או לחלופין את ההבנה כי גופות המתים יכולות לגרום למחלות, ושיש להרחיק את הגופות כדי למנוע זאת.
ניתוח הפתולוגיה של השלדים עולה כי בני האדם בתקופה זו ניהלו חיים קשים פיזית. בנוסף לזיהום, כמה מן השלדים שנמצאו במקלט סבלו מהתמזגות חוליות בצווארם, המעיד על פציעה טראומטית; הנקבה הבוגרת נמצא במקלט שרדה זמן רב עם שבר בגולגולת. פגיעות כאלה מהוות סכנת חיים גם כיום, והשרדות הקרו-מניון עם פציעות אלו מצביע על כך כי אנשי הקרו-מניון זכו לתמיכת הקהילה וטיפלו בפציעות אנשיהם.
Předmostí.
אתר מאובן אחר נמצא ב-Předmostí המוקם במחוז מורביה, כיום בצ'כיה. האתר התגלה במאה ה-19. החפירות נערכו בין 1884 ו-1930. החומר המקורי אבד במלחמת העולם השנייה. בשנת 1990 נערכו חפירות חדשות.