בדצמבר 2002, סין, יחד עם 5 המדינות השכנות האחרות של אפגניסטן, חתמו על הצהרת שכנות טובה בקאבול, המאששת מחדש את מחויבותן לכבד את הריבונות והשלמות הטריטוריאלית של אפגניסטן, והסכימו לתמוך ללא הרף בהתנהלות תהליך השלום. אפגניסטן. בפברואר 2003, הנשיא כרזאי ביקר בסין פעמיים. בחודש מאי ביקר סגן נשיא ממשלת המעבר האסלאמית האפגנית, נמטולה שרכרני, ביקור עבודה בסין. במהלך הביקור, הוא ניהל שיחות עם סגן נשיא סין זנג צ'ינגהונג ונפגש עם יו"ר ועדת ה-NPC וו בנגגו ועם ראש הממשלה וון ג'יאבאו ממועצת המדינה של הרפובליקה העממית של סין. שני הצדדים חתמו על שלושה מסמכים, כולל האמנה לשיתוף פעולה כלכלי וטכני, במסגרתו סיפקה ממשלת סין מענקים של 15 מיליון דולר לממשלת אפגניסטן. מאז 2010, הגדילה סין את הסיוע הכלכלי וההשקעות שלה לאפגניסטן, במיוחד, הקצתה 3.5 מיליארד דולר לפיתוח מכרות נחושת באפגניסטן.
יחסי סחר.
לאורך ההיסטוריה של היחסים בין אפגניסטן לסין, הסחר בין מדינות בוצע דרך פרוזדור ואח'אן, הגובל באזור האוטונומי שינג'יאנג.
ליימן למניצר
ליימן לואיס למניצר (באנגלית: Lyman Louis Lemnitzer; 29 באוגוסט 1899 - 12 בנובמבר 1988) היה גנרל אמריקני אשר שימש כראש מטה צבא ארצות הברית בין השנים 1959–1960, כיושב ראש המטות המשולבים בין 1960–1962, כיושב ראש הוועדה הצבאית של נאט"ו בין 1961–1962, וכמפקד העליון של בעלות הברית באירופה 1963-1969.
ביוגרפיה.
למניצר נולד ב-29 באוגוסט 1899 בהונסדייל שבפנסילבניה. הוא למד בתיכון בהונסדייל וב-1916 החל ללמוד באקדמיה הצבאית של ארצות הברית (וסט פוינט). הוא סיים את לימודיו ב-1920 והוצב כלוטננט משנה בקורפוס ארטילריית החופים. הוא החל ללמוד בבית ספר לארטילריית חופים וסיים את לימודיו שנה לאחר מכן. הוא שרת ברוד איילנד ובפיליפינים, ובין 1926–1930 היה מדריך בווסט פוינט. בין 1934–1935 הוא הוצב שוב בפיליפינים, ולאחר מכן למד במכללת הפיקוד והמטה של צבא ארצות הברית עד 1936. לאחר מכן החל ללמוד במכללת המלחמה של ארצות הברית (אותה סיים ב-1940), ובמקביל החל לשמש כמדריך בבית הספר לארטילריית חופים.
ביוני 1942 הוא הועלה לדרגת בריגדיר גנרל ומונה למפקד בריגדת ארטילריית החופים ה-34. לאחר מכן צורף למטהו של דווייט אייזנהאואר, וסייע בתכנון מבצע לפיד והפלישה לסיציליה. בנובמבר 1944 הוא הועלה לדרגת מייג'ור גנרל. הוא היה מעורב במגעים שהובילו להסכם שביתת הנשק עם איטליה, ובמבצע זריחה אשר נועד להביא לכניעת הכוחות הגרמניים באיטליה. עם סיום המלחמה הוא מונה לסגן מפקד המכללה הלאומית למלחמה.
ב-1950 מונה למניצר למפקד הדיוויזיה המוטסת ה-11, וב-7 בנובמבר 1951 הועבר לפקד על הדיוויזיה ה-7 ויחד עמה השתתף במלחמת קוריאה. באוגוסט 1952 הוא הועלה לדרגת לוטננט גנרל. במרץ 1955 הוא הועלה לדרגת גנרל ומונה למפקד הארמייה השמינית. ב-5 ביוני של אותה שנה הוא מונה למושל איי ריוקו ולמפקד פיקוד האו"ם. הוא החזיק בשני התפקידים עד יולי 1957, אז מונה לסגן ראש מטה צבא ארצות הברית. ב-1 ביולי 1959 הוא מונה לראש מטה צבא ארצות הברית. ב-1 באוקטובר 1960 הוא הועבר לתפקיד יושב ראש המטות המשולבים. בתפקידו זה הוא היה מעורב בתכנון הפלישה למפרץ החזירים ובשנים הראשונות למעורבות ארצות הברית במלחמת וייטנאם. ביוני 1961 הוא מונה ליושב ראש הוועדה הצבאית של נאט"ו. בתחילת 1963 הוא מונה למפקד העליון של בעלות הברית באירופה וכיהן בתפקיד עד פרישתו מהצבא ב-1969.
הומבולדט (מחוז)
המבולדט (מחוז)
כריסטוס ארדיזוגלו
שיידון שארפ
שיידון שארפ (באנגלית: Shaedon Sharpe; נולד ב-30 במאי 2003) הוא כדורסלן קנדי המשחק בעמדות הקלע והסמול פורוורד בפורטלנד טרייל בלייזרס.
קריירה.
שארפ נולד וגדל בקנדה. הוא החל לשחק כדורסל עבור תיכון בעיר הולדתו, לונדון, אך בשנת התיכון השנייה בחר לעבור לארצות הברית, ושיחק בתיכון בעיר בל אייר, קנזס. לאחר מכן עבר לשחק בתיכון בגלנדייל, אריזונה. לאחר שכיכב בליגת הכדורסל לנוער של נייקי, קיבל שארפ הצעות מקבוצות כדורסל במספר אוניברסיטאות, ובספטמבר 2021 בחר לשחק באוניברסיטת קנטקי. עם זאת, שארפ לא שיחק כלל במדי קנטקי בעונת 2021/2022, מפני שהעדיף להקדיש את זמנו להכנות לדראפט 2022 ב-NBA, שנערך ביוני 2022.
בדראפט נבחר שארפ בבחירה השביעית על ידי פורטלנד טרייל בלייזרס. הוא הצטרף לסגל הקבוצה לקראת ליגת הקיץ של ה-NBA וערך את הופעת הבכורה שלו בטורניר ב-8 ביולי, אך לאחר שש דקות של משחק בלבד ספג פציעה בכתף השמאלית, ונעדר עד לסוף הטורניר.
המצעד הלועזי השבועי של רשת ג'
מבצע עלות השחר
מבצע עלות השחר היה מבצע צבאי של צה"ל ברצועת עזה נגד הג'יהאד האסלאמי הפלסטיני, שהחל ב-5 באוגוסט 2022, ח' באב ה'תשפ"ב, והסתיים ב-7 באוגוסט 2022, י"א באב ה'תשפ"ב עם הפסקת אש, שנכנסה לתוקפה בשעה 23:30.
את המבצע פתח צה"ל בסיכול ממוקד של תייסיר אל-ג'עברי, מפקד החטיבה הצפונית של הג'יהאד האסלאמי הפלסטיני בצפון רצועת עזה. למחרת נהרג גם ח'אלד מנצור, מפקד החטיבה הדרומית. לאורך המבצע תקף חיל האוויר הישראלי מטרות המזוהות עם הג'יהאד האסלאמי הפלסטיני ברצועת עזה, כולל מחסני אמצעי לחימה ועמדות צבאיות, מתקני שיגור רקטות ויעדים צבאיים נוספים. בצד הישראלי, הוחל "מצב מיוחד בעורף" בטווח 80 ק"מ מהרצועה, ותושבי עוטף עזה הונחו להישאר בקרבת מרחבים מוגנים.
במהלך המבצע שיגר הג'יהאד האסלאמי כ-1,175 רקטות, מתוכן כ-200 נפלו והתפוצצו בשטח רצועת עזה, וגרמו למותם של 15 פלסטינים, בהם לפחות 7 ילדים. כ-380 רקטות יורטו בידי כיפת ברזל ב-96% הצלחה. כ-14 רקטות לא יורטו ונפלו בשטחים בנויים.
לפי נתוני צה"ל, בתקיפות צה"ל ברצועת עזה נהרגו 36 פלסטינים, מהם 25 מחבלים ו-11 אזרחים שמתוכם ארבעה ילדים. גם החזית העממית לשחרור פלסטין וזרועה, גדודי אבו עלי מוסטפא, הצטרפו ללחימה.
שם המבצע.
בעברית, השם הרשמי שניתן למבצע הוא "עלות השחר" ובאנגלית, בהתאמה, "Breaking Dawn". השם נועד לעורר תקווה, ומתכתב עם אמרת הכנף "תמיד הכי חשוך לפני עלות השחר".
לעומת זאת, בערבית קרא צה"ל למבצע "الفجر الصادق" (אל-פג'ר א-סאדק; קרי: "השחר האמיתי"). "השחר האמיתי" או "השחר הנכון" הוא מונח דתי אסלאמי המתייחס לזמן הנכון לקיום תפילת השחר, זאת בהנגדה למונחים כגון "השחר השקרי" (الفجر الكاذب – אלפג'ר אלכאד'ב), המציינים זמנים שגויים לקיום התפילה.
הג'יהאד האסלאמי הפלסטיני קרא למבצע בשם "عمليّة وحدة الساحات" (עמליית וחדת א-סאחאת; קרי: "מבצע אחדות הזירות").
רקע.
בליל 2 באוגוסט 2022 ערכו צה"ל, מג"ב והשב"כ, כחלק ממבצע שובר גלים, מבצע מעצרים נרחב בג'נין, שבמהלכו נעצר בסאם א-סעדי, ראש הג'יהאד האסלאמי הפלסטיני בג'נין. סרטונים מן המעצר הופצו ברשתות החברתיות, בהם בין היתר מתועד א-סעדי נגרר על הקרקע וננשך על ידי כלב תקיפה.
המעצר הביא לאיומי הסלמה, היערכות לירי טילי נ"ט מצד הג'יהאד האסלאמי, והעלאת המתיחות. בעוטף עזה הוטלו מגבלות מעבר על התושבים, הגזרה עובתה בסוללות כיפת ברזל נוספות, וכוחות שריון תגברו צוותי קרב בקרבת ציר הוברס. במקביל התנהל מאמץ בין־לאומי בקרב מצרים ושליח האו"ם למזרח התיכון במטרה ללחוץ על חמאס לרסן את הג'יהאד האסלאמי ולעצור את ההסלמה.
היערכות כוחות הביטחון.
בהתאם להחלטות פיקוד העורף חלו הגבלות על תושבי עוטף עזה. בנוסף, כהכנה להסלמה, החליטו מספר ערים בדרום, בשרון ובמרכז על פתיחת מקלטים ציבוריים, וחופי הים מזיקים ועד פלמחים נסגרו לרחצה. כמו כן, צה"ל גייס כוחות מילואים, בעיקר במערך ההגנה האווירית ופיקוד העורף. נפרשו סוללות כיפת ברזל גם במרכז ישראל. משטרת ישראל נערכה אף היא, גייסה 10 פלוגות מילואים של משמר הגבול, על מנת למנוע מהומות לאומניות והועלתה הכוננות בהר הבית.
בכבאות והצלה הועלתה דרגת הכוננות לרמה גבוהה ובמגן דוד אדום העלו את רמת הכוננות לאיוש מלא, הרמה הגבוהה ביותר במרחבי הדרום והמרכז.
היציאה למבצע נעשתה על פי החלטתו של ראש ממשלת ישראל, יאיר לפיד, ושר הביטחון בני גנץ, ללא כינוס של הקבינט המדיני-ביטחוני, וזאת באישורה של היועצת המשפטית לממשלה, גלי בהרב-מיארה.
עם פתיחת המבצע אישר שר הביטחון בני גנץ את גיוסם של 25 אלף חיילי מילואים.
המבצע.
5 באוגוסט, היום הראשון למבצע.
ביום שישי, 5 באוגוסט 2022, בשעה 16:16 פתח צה"ל את המבצע בסיכול ממוקד של תייסיר אל-ג'עברי, מפקד הארגון בצפון רצועת עזה (קודמו בהאא אבו אל-עטא, נהרג על ידי ישראל בשנת 2019, במבצע חגורה שחורה). הסיכול בוצע באמצעות מטוס קרב מדגם F-16 ברק 2020 שהטיל פצצה מדויקת אל תוך הדירה בה אל-ג'עברי הסתתר. לאחר מכן ביצע חיל האוויר הישראלי מספר תקיפות אוויריות על מטרות של הארגון ברצועת עזה. הרוג נוסף בתקיפה בצפון הרצועה הוא נימר אבו עמשה, שהיה אחראי ההסברה של הזרוע הצבאית של הג'יהאד האסלאמי. במקביל להריגת ג'עברי, נהרג גם סגן מפקד מערך הנ"ט של הג'יהאד האסלאמי, עבדאללה קדום, ששתי חוליות עליהן פיקד היו בדרך לבצע פיגוע באמצעות טיל נ"ט. גם ראש מערך התצפיות בצפון הרצועה נהרג בתקיפה, שארכה פחות משלוש דקות. בהפצצה נהרגו גם עשרה מתושבי עזה ובתו בת ה-5 של קדום.
בשעה הראשונה למבצע הרג צה"ל 15 מחבלים בצפון רצועת עזה, בעיר עזה ובח'אן יונס, בהם חוליות נ"ט וצלפים שהיו בדרכם לבצע פיגוע. בנוסף תקף מגדלים רבי-קומות במרכז העיר עזה, הידוע שבהם הוא "מגדל פלסטין" בשכונת א-רימאל. הותקף גם מבנה בשכונת שג'אעיה שצה"ל זיהה בו מחבלים. לפנות ערב תקף צה"ל עמדות צבאיות של הג'יהאד האסלאמי באמצעות ארטילריה וכוחות מיוחדים, והרג מספר מחבלים.