מאז שנת 2020 היא מכהנת כעורכת כתב העת "Critical Studies in Education", המתמחה בחקר סוציולוגיה ביקורתית של חינוך.
בשנת 2021 נבחרה לאקדמיה הצעירה הישראלית, שם היא עוסקת בעיקר בנושא שילוב חרדים בהשכלה גבוהה.
פרי-חזן כיהנה במספר ועדות ציבוריות ובהן ועדת היגוי לפיתוח מקצועי של המחוז החרדי במשרד החינוך (2016-2015), ועדת היגוי מועצתית לקידום שינוי בחינוך במועצה האזורית עמק יזרעאל בה היא מתגוררת (2020-2018) וצוות חשיבה של המועצה להשכלה גבוהה לשילוב חרדים באקדמיה (2021-היום). בשנים האחרונות היא פועלת לקידום מדיניות התומכת במסגרות חרדיות בהן לומדים לימודי יסוד, במסגרת לובי שהוקם למטרה זו.
מחקרה.
פרי-חזן פרסמה שני ספרים ויותר מ-40 מאמרים. מחקריה מתמקדים בשני תחומים מרכזיים. תחום אחד הוא המדיניות המסדירה את החינוך החרדי בישראל ובעולם והשפעתה על בתי הספר החרדיים. בשורת מחקרים הראתה פרי-חזן כי מדיניות המבוססת על אכיפת לימודי חול בבתי ספר חרדיים לבנים אינה אפקטיבית וכי על מנת לקדם את מימוש הזכות לחינוך בבתי ספר אלה יש לנקוט באמצעים שמייצרים אפשרויות בחירה מלוות בתמריצים. מחקריה התמקדו גם בקידום לימודי חול באמצעות אקטיביזם פנים קהילתי. במחקרים אחרים עסקה פרי-חזן בהפליה בכניסה לבתי ספר חרדיים והראתה כי אמנם לפסיקה אין השפעה ישירה על הפרקטיקות בבתי הספר אך לאורך זמן היא משפיעה באופן עקיף על תודעת הזכויות של ההורים החרדים ומעודדת אותם להגיש תלונות. פרי-חזן עסקה גם בתאורטיזציה של הזכות לחינוך, המבוססת על המשפט הבינלאומי. מחקריה התמקדו בזכות לחינוך מותאם תרבות ובאיזון בין זכות זו לבין יסודות אחרים של הזכות לחינוך.
תחום נוסף בו עוסקת פרי-חזן הוא זכויות ילדים במערכות חינוך. רבים ממחקריה עסקו בהשתתפות ילדים בקבלת החלטות קולקטיביות בבתי ספר, ברשויות מקומיות ובמדיניות ארצית. בתחום זה היא פיתחה מודלים אשר מסייעים להמשיג את הזכות להשתתפות ולמדוד את יישומה. בסדרת מחקרים שנערכה יחד עם פרופ' מיכאל בירנהק מאוניברסיטת תל אביב עסקה פרי-חזן בזכות לפרטיות בבתי ספר. סדרת מחקרים זו התמקדה בקבלת החלטות של מנהלי בתי ספר על התקנת מצלמות מעקב ובהשפעת המצלמות על מורים ותלמידים. מחקרים נוספים של פרי-חזן עסקו בזכות להליך הוגן בהליכי משמעת. כמו כן, היא חקרה סוגיות הקשורות בידע משפטי של מורים ובלמידה של מורים על זכויות. בשנת 2021 פרסמה מטה-אנליזה של מחקרים אמפיריים שעסקו בתפיסות של תלמידים לגבי זכויות בבתי ספר בכתב עת המדורג ראשון בעולם בתחום החינוך.
Diamond Eyes (Boom-Lay Boom-Lay Boom)
Diamond Eyes (Boom-Lay Boom-Lay Boom) הוא סינגל דיגיטלי של להקת הרוק האמריקאית שיינדאון, שנכתב עבור הסרט "בלתי נשכחים". השיר שוחרר לשירות iTunes ב-15 ביוני 2010, ולמכירה אונליין ב-21 ביוני. השיר מופיע כרצועה ה-19 בגרסת הדלוקס של האלבום "The Sound of Madness". הוא שוחרר לרדיו ב-7 בדצמבר.
מלבד השימוש בסרט "בלתי נשכחים", הוא שימש כנעימה המשנית של אירוע הרסלמניה 27 של ה-WWE, וכנעימת הפתיחה של תוכנית ההיאבקות של הארגון, "WWE Main Event" מאוקטובר 2012 ועד ינואר 2014. כמו כן שימש השיר בסיקור הגראנד פרי הברזילאי של הפורמולה 1 בשנת 2011. במשחק המחשב "Rock Band 3" הוא משמש כשיר שניתן לנגן ב-"Rock Band Blitz".
תהליך הכתיבה.
השיר היה הראשון שנכתב על ידי חברי הלהקה בהרכבה החדש, לאחר החלפת החברים והצטרפותם של זק מאיירס ואריק בס.
במהלך מסע ההופעות "Carnival of Madness" הסביר ברנט סמית, סולן הלהקה, מה הביא אותם לכתוב את השיר:בסופו של דבר, השיר לא נכנס לסרט בגרסתו הקולנועית, אך נכנס לגרסת הבמאי של הסרט, שיצאה בשירותי וידאו שונים באפריל 2021. השיר מושמע בסרט פעמיים, בפעם הראשונה בסצנה שבה פושטת החבורה על המתחם של גארזה, ובפעם השנייה במהלך ריצת הקרדיטים של סוף הסרט.
וידאו.
הקליפ לשיר שוחרר ב-14 בדצמבר 2010. הוא משלב קטעים מהופעתה של הלהקה במסע ההופעות "Carnival of Madness" וקטעים מהסרט "בלתי נשכחים".
דון רוזנטל
דונלד "דון" רוזנטל (באנגלית: Donald "Don" Rosenthal; נולד בשנת 1930), שחיין יהודי-אמריקאי, אלוף המכביה הרביעית (1953) במשחה ל-100 מטר חופשי.
ביוגרפיה.
רוזנטל גדל בסינסינטי, אוהיו. עם סיום לימודיו בתיכון בשנת 1950 עבר עם משפחתו לדרום קליפורניה ושם למד בסנטה מוניקה קולג' .
בשנת 1951 דורג במקום חמישי בעולם במשחה ל-100 מטר חופשי. הוא קבע 5 שיאי קולג'ים בארצות הברית.
במבחנים האמריקאים לאולימפיאדת הלסינקי (1952) שנערכו בניו יורק בתחילת יולי 1952 הוא סיים במקום שישי במשחה ל-100 מטר חופשי בתוצאה של 58.7 שניות ולא זכה להיכלל במשלחת האמריקאית לאולימפיאדה. בשלב המוקדמות הוא קבע תוצאה של 58.6 שניות.
בתחרויות השחייה של המכביה הרביעית שנערכו בספטמבר 1953 זכה רוזנטל בשתי מדליות זהב, במשחה ל-100 מטר חופשי בשיא מכביה חדש של 59.0 שניות, לפני מיקי בונין מדרום אפריקה (1:01.0 דקות) וסמיט מארצות הברית (1:01.6 דקות) במשחה שליחים 4x200 מטר בשיא מכביה חדש של 9:15.4 דקות, לפני דרום אפריקה (9:26.7 דקות) וישראל (10:03.4 דקות).
בשנים 1956 עד 1958 שחה ושיחק בנבחרת הכדורמים של אוניברסיטת קליפורניה בלוס אנג'לס. בשנים 1973 עד 1979 השתתף בתחרויות לוותיקים והחזיק בשיאי ארצות הברית לגילים בהם השתתף.
מילצ'ן
בחירות 2022
בחירות 2024
בחירות 1994
הר געש תת ימי
הקרב על נמל התעופה אנטונוב
הקרב על נמל התעופה אנטונוב היה קרב שהתרחש ב-24 וב-25 בפברואר 2022, במהלך הפלישה הרוסית לאוקראינה. שני גלים של כוחות רוסים תקפו את נמל התעופה אנטונוב בהוסטומל. הגל הראשון, אשר הורכב מצנחנים רוסים, נחת ב-24 בפברואר וכבש לזמן קצר את נמל התעופה לפני שהובס. הגל השני, המורכב מכוחות קרקע רוסים שהתקדמו מבלארוס, כבש את שדה התעופה לאחר התכתשות ב-25 בפברואר.
ניסיון ראשון.
בין 20 למעל 30 מסוקים רוסיים הנחיתו חיילים רוסיים על מנת לאבטח את נמל התעופה אנטונוב בהוסטומל, בניסיון ליצור רכבת אווירית שבה חיילים וציוד יוכלו להגיע במרחק של פחות מ-10 קילומטרים מקייב. כוחות רוסים כבשו תחילה את נמל התעופה לאחר שלוש שעות של לחימה, אך התרחשה מתקפת נגד אוקראינית של חטיבת התגובה המהירה ה-4 של המשמר הלאומי של אוקראינה, שבמסגרתה החיילים הרוסים והמוטסים שלהם שהקיפו את נמל התעופה הושמדו.
נכון ל-24 בפברואר 2022, אושר כי המטוס אנטונוב An-225, המטוס הגדול בעולם, שהיה בנמל התעופה בזמן הפלישה, נותר שלם ולא ניזוק. לעומת זאת ב-27 בפבואר 2022 צבא אוקראינה טען כי המטוס הגדול בעולם הושמד בהפצצות של צבא רוסיה על הבסיס.
ניסיון שני.
ב-25 בפברואר 2022, כוחות קרקע רוסים שהתקדמו מבלארוס השתלטו על נמל התעופה לאחר שפרצו חלק מההגנות האוקראיניות בקרב איוונקיב. לפי משרד ההגנה הרוסי, 200 חיילים אוקראינים נהרגו במהלך הלחימה, בעוד שהצבא הרוסי לא ספג נפגעים.
לאחר הקרב.
החל מ-27 בפברואר 2022, נמל התעופה נותר בשליטה רוסית כאשר העימותים החלו לעבור לעיירות בוצ'ה ואירפין מדרום, שם טענו הכוחות האוקראינים כי עצרו את ההתקדמות הרוסית, תוך עימות עם הכוחות הרוסיים בהוסטומל תוך קרבות עזים. ב-27 בפברואר, שירות הביטחון של אוקראינה פרסם שיחה מיירטת לכאורה של כוחות רוסים בהוסטומל המדווחים על נפגעים וביקשו להתפנות. באותו יום הפציצו כוחות אוקראינים את שדה התעופה בארטילריה, וטענו כי השמידו מספר ציוד רוסי, כלי רכב וכוח אדם. למחרת הגיעה לשדה התעופה שיירה צבאית רוסית שאורכה היה 64 ק"מ כהכנה להתקפה על קייב.
שדה התעופה ניזוק מכדי לשמש כמסלול תעופה שמיש. רוסיה רצתה להשתמש בשדה התעופה כדי להביא חיילים ישירות לבירה. האוקראינים נלחמו כדי למנוע מהרוסים להשתמש במסלול הנחיתה, ואילצו אותם להעביר חיילים ואספקה על פני האדמה.
ב-29 במרץ, הודיע סגן שר ההגנה הרוסי אלכסנדר פומין על נסיגה של הכוחות הרוסיים מאזור קייב כולל נטישת נמל התעופה. הם נסוגו מנמל התעופה עד 1 באפריל.
מגנוליות
המתקפה בדרום אוקראינה
המתקפה בדרום אוקראינה (באוקראינית: Херсонська операція, ברוסית: Херсонская операция) היא מתקפה מתמשכת, שהחלה ב-24 בפברואר 2022 של הכוחות המזוינים של רוסיה שהוצבו בחצי האי קרים לתוך דרום אוקראינה, במסגרת הפלישה הרוסית לאוקראינה. יעדי המתקפה, לפחות בשלב הראשון, היו ניתוק אוקראינה מהים, כיבוש הנמלים בשליטתה על חופי ים אזוב והים השחור ויצירת רצף יבשתי בשליטת רוסיה לחצי האי קרים ואולי אף למחוז טרנסניסטריה שבמולדובה.
מהלך המתקפה.
לאחר הפריצה החוצה מחצי האי קרים התקדמו הכוחות הרוסיים במספר צירים במקביל. כוח אחד תקף מזרחה לאורך חופי ים אזוב לכיוון נמלי מליטופול ומריופול, כוח שני התקדם מערבה וצפון-מערבה במטרה לכבוש את נמלי חרסון ומיקולאייב ולהתקדם במעלה נהר דנייפר במקביל לגדה המערבית של הנהר לכיוון קריווי ריה, ואילו כוח שלישי נע צפונה לכיוון זפורוז'יה בגדה המזרחית של הדנייפר.