התוכנה מסתירה את עצמה ככל האפשר מבעל המכשיר ומשמידה את עצמה בניסיון לטשטש ראיות אם היא לא מצליחה לתקשר עם שרת הפיקוד והבקרה שלה במשך למעלה מ-60 יום.
שימוש לרעה.
אף על פי שפגסוס נקבעה במקור כתוכנה שמיועדת לשמש כנגד עבריינים וטרוריסטים, בתקשורת דווח לעיתים קרובות על שימוש של ממשלות אוטוריטריות כדי לרגל אחר מתנגדי משטר.
במאי 2019 טענה חברת וואטסאפ ש-NSO השתמשה בתוכנת פגסוס כדי לחדור למכשירי הטלפון של יותר מ-100 עיתונאים ופעילי זכויות אדם ברחבי העולם, תוך ניצול חולשת אבטחה בשירות שיחות הווידאו של וואטסאפ. הרוגלה חדרה למכשיר גם ללא מענה של בעל המכשיר. באוקטובר 2019 הודיעה חברת האם פייסבוק כי היא תובעת את NSO בבית משפט המחוזי בקליפורניה, בטענה שעברה על החוק האמריקאי נגד ניצול והונאות מיחשוב, הפרה את החוזה שלה עם וואטסאפ ופייסבוק (בכך שהפרה את כללי השימוש באפליקציות אותן אישרה) וביצעה הסגת גבול בכך שפרצה לשרתים ומערכות המחשוב של וואטסאפ ופייסבוק.
בינואר 2020 התפרסם כי האו"ם אסר על עובדיו הבכירים להשתמש בוואטסאפ משיקולי אבטחה,וזאת ארבעה ימים לאחר שהארגון פתח בבדיקה האם חשבון וואטסאפ של מספר המקושר למוחמד בן סלמאן הדביק את הטלפון של ג'ף בזוס.
שימוש בהודו.
בסוף 2019 פייסבוק יזמה תביעה נגד NSO בטענה כי פגסוס יירטה את תקשורת הוואטסאפ של מספר פעילי זכויות אדם ועיתונאים הודיים, מה שהוביל להאשמות כי ממשלת הודו מעורבת במבצע היירוט.
מספרי טלפון של שרים הודים, בהם מנהיגי האופוזיציה ומפקחי בחירות נמצאו על פי החשד במאגר של יעדים לפריצה במהלך פרויקט פגסוס ב-2021. 11 מספרי טלפון הקשורים לעובדת בבית המשפט העליון ההודי ולמשפחתה הקרובה, שהאשימו את השופט הראשי לשעבר של הודו, ראנג'אן גוגוי, בהטרדה מינית, נמצאים אף הם במאגר שהצביע על אפשרות לפיה הטלפונים היו אמורים להיות יעד של פגסוס.
מקסיקו.
על אף שהתוכנה אמורה לשמש נגד עבריינים, פגסוס שימשה אנשי קרטלי סמים במקסיקו על מנת להפחיד ולהטריל עיתונאים מקסיקניים.
ב-2017 פורסם כי ממשלת מקסיקו השתמשה בתוכנה כדי לרגל אחרי האופוזיציה, ובין השאר אחרי עורכי הדין שחקרו את רצח 43 הסטודנטים באיגואלה. מלבד זאת, פורסם לאורך השנים כי הממשלה במקסיקו משתמשת בתוכנה על מנת לרגל אחרי עיתונאים הפועלים במדינה.
פרויקט פגסוס.
ביולי 2021 פורסם תחקיר עיתונאי לפיו תוכנת הריגול פגסוס שימשה כדי לעקוב אחרי ראשי מדינות, פעילים, עיתונאים ומתנגדי משטר. בכך קבוצת NSO סייעה להפרות זכויות אדם ב-11 מדינות, כולל משטרים אוטוריטרים כגון איחוד האמירויות הערביות, בחריין וערב הסעודית. מעבר לכך, חקירה של למעלה מ-50,000 מספרי טלפון העלתה כי עיתונאים מאל ג'זירה, CNN, פייננשל טיימס, אי.פי, הניו יורק טיימס, וול סטריט ג'ורנל, בלומברג חדשות, ולה-מונד היו גם הם תחת מעקב. מספרי הטלפון שנכללו ברשימה שייכים לגורמים ב-45 מדינות. כ־15,000 מהמספרים במאגר היו ממקסיקו, למרוקו ואיחוד האמירויות היו 10,000 מספרים במאגר וכ-1,000 מהמספרים שייכים לגורמים ברחבי אירופה.
בין השמות שנחשפו במאגר היו מנהיגי המדינות: נשיא צרפת, עמנואל מקרון, ראש ממשלת מצרים, מוסטפא מדבולי, נשיא המועצה האירופית, שארל מישל, מלך מרוקו, מוחמד השישי, ראש ממשלת מרוקו, סעד א-דין אל-עות'מאני, ראש ממשלת פקיסטן, עימראן ח'אן, נשיא דרום אפריקה, סיריל רמפוזה, נשיא עיראק, ברהם צאלח, נשיא לבנון, סעד אל-חרירי, נשיא הנציבות האירופית לשעבר, רומנו פרודי, ראש ממשלת אוגנדה לשעבר, רוהאקנה רוגונדה, ראש ממשלת תימן לשעבר, אחמד עובייד בן דע'ר. גם פוליטיקאים ופעילי זכויות אדם נוספים, בהם שרים ומתנגדים פוליטיים של המנהיגים עצמם נמצאו ברשימה, המרכזיים שבהם רהול גנדי שהוא יריבו העיקרי של ראש ממשלת הודו, נרנדרה מודי, לוג'יין אל-הד'לול שפועלת למען זכויות נשים בערב הסעודית. יו"ר הפרלמנט של קטלוניה לשעבר, רוג'ר טורנט ואנה גבריאל , ששימשה כחברת פרלמנט בקטלוניה מטעם מפלגת CUP. מלבד אלו, גם נסיכה אמירתית מדובאי, לטיפה בינת-מוחמד אל-מכתום השנייה וגרושתו של ראש ממשלת איחוד האמירויות הערביות, מוחמד בן ראשד אאל מכתום, האיא בת חוסיין . גם המספר של עיתונאי מקסיקני בשם ססיליו פינדה בירטו, שנרצח ב-2017, נכלל ברשימה, שמספרו הוכנס למאגר מספר שבועות לפני מותו.
לפחות 10 ממשלות שהיו לקוחותיה של NSO הכניסו מספרי טלפון לרשימה שהודלפה: אזרבייג'ן, בחריין, קזחסטן, מקסיקו, מרוקו, רואנדה, ערב הסעודית, הונגריה, הודו ואיחוד האמירויות הערביות.
משטרת ישראל.
בינואר 2022 פורסם בעיתון "כלכליסט" תחקיר עיתונאי בסדרת כתבות, לפיו משטרת ישראל השתמשה בתוכנה כדי לפרוץ מרחוק לטלפונים של אזרחים ישראלים, שאינם עבריינים או חשודים, ללא צווי חיפוש או צווי האזנה. בעזרת התוכנה, בוצע מעקב אחרי פעילים ב, בכירים במחאת הנכים, פעילים במחאות האתיופים, מנכ"לים של משרדי ממשלה, עובדים בחברה ממשלתית, עיתונאים, אנשי עסקים בכירים ואף בנו של ראש הממשלה לשעבר, אבנר נתניהו. השימוש בתוכנה לא נמצא תחת פיקוח בית משפט, אך לפי המשטרה, נמצא "תחת פיקוח ובקרה באופן רציף, על ידי היועץ המשפטי לממשלה וגורמים משפטיים חוץ ארגוניים נוספים".
ספרד.
ראשת מרכז המודיעין הלאומי של ספרד, פס אסטבן לופס, פוטרה במאי 2022 לאחר שהתגלה שהסוכנות ריגלה באמצעות תוכנת פגסוס אחרי בדלנים קטלונים ובאסקים.
בנוסף נחקר בספרד חשד שהמכשירים הניידים של יותר מ-200 אנשים, כולל ראש ממשלת ספרד פדרו סנצ'ס ושרת הביטחון מרגריטה רובלס היו מטרה לפריצה באמצעות תוכנת פגסוס. לטענת הממשלה האחראי לכך הוא "כוח זר".
השפעה.
בעקבות פרסום התחקיר העיתונאי, חברת אמזון כיבתה תשתית של NSO שהתארחה בזרוע הענן של החברה, Amazon Web Services.
גם בצרפת התעוררה סערה לאחר פרסום התחקיר, וגורמי הביטחון במדינה טוענים שהמזמינים והמבצעים של המעקב אחר הטלפון של הנשיא מקרון הם שירותי הביון של מרוקו. למרות זאת, הממשל פרסם הודעה מתונה על מנת שלא לגרום לפגיעה ביחסים בין המדינות. בנוסף לכך, התובע הכללי של צרפת פתח בחקירה, בה ייבדקו הטענות של אתר התחקירים מדיהפאר לפיהן מרוקו היא זו שעומדת מאחורי הריגול אחרי בכירים צרפתיים. מספר ימים לאחר הפרסום החליט מקרון להחליף את מכשיר ומספר הטלפון שלו.
בישיבת הפרלמנט ההודי התחוללה מהומה, ובין השאר, קראו חברי האופוזציה קריאות נגד ראש הממשלה מודי ודרשו משר הפנים אמית שאה להתפטר מתפקידו.
עני ועשיר ורשע באין לדין
עני ועשיר ורשע באין לדין הוא סיפור מסגרת בדבר מצוות תלמוד תורה המובא ב, ובו משולבות שלוש אגדות עצמאיות עם מוסר השכל משותף: הכל חייבים בתלמוד תורה, גם כאשר קשיי החיים מפריעים לכך.
מבנה האגדה.
להלן מסגרת האגדה בלשון הברייתא המובאת בתלמוד:
בסוף כל חלק משלושת חלקי סיפור מסגרת זה מופיעה אגדה הממחישה את מאפייניו של גיבור חלק זה: אגדת הלל לומד תורה להמחשת עוניו של הלל ודבקותו בתלמוד תורה למרות עוניו, אגדה על עושרו של רבי אלעזר בן חרסום ודבקותו בתלמוד תורה תוך הזנחת נכסיו, ותמצית סיפור יוסף ואשת פוטיפר להמחשת צדיקותו של יוסף (ללא התייחסות לתלמוד תורה).
הרב ד"ר שרגא בר־און אמר על מסגרת זו כי "מבלי לפרט את הסיפורים על אודות גיבורי התרבות מעבירה מסר ברור וחד משמעי שביום הדין לא יוכל אדם לפטור את עצמו מן הדין על כך שלא למד תורה". להערכת בר־און, שילוב שלוש האגדות בסיפור המסגרת, ואף כל אחת מהאגדות עצמן, הם יצירה רב-דורית שהתפתחה בהדרגה, כשכל דור הוסיף רובד התואם את מטרותיו הדידקטיות, וכתוצאה מכך, הסיפור השלם "מחד, הוא משמר את החשיבות היתירה של ערך תלמוד התורה ומאידך הוא מורה על גבולותיו של ערך זה באמצעות הצבת מראה המבקרת את הניתוק בין התורה לחיים. סיפורי המופת הופכים לסיפורי מחאה המורים מתי יש לחדול מן העיסוק בתורה ולהפנות לטיפול באתגרי החיים הממשיים שמחוץ לבית המדרש."
הרב יונתן פיינטוך מציין את חריגותו של סיפור יוסף באגדה שלפנינו: "קריאת האגדה ללא סיפורו החריג של יוסף חלקה ביותר: העני והעשיר הם הפכים מושלמים, שני קטבים על ציר אחד, וממילא הם יוצרים יחד מבנה הרמוני ושלם בעל מסר פשוט: כל הקשור בנכסים חומריים בעולם הזה, ריבויים או מיעוטם, אינו אמור למנוע אדם מלעסוק בתורה. הרשע בעל היצר וניסיונותיו, לעומתם, שייכים לציר אחר, ובמידה מסוימת מהווים בהקשר הנוכחי 'מין בשאינו מינו'."
באבות דרבי נתן חיוב העניים בדין על שלא עסקו בלימוד תורה מיוחס לרבי עקיבא.
זיקת הברייתא לפרק התלמוד שבו היא משולבת.
הרב פיינטוך דן בשאלת הקשר בין ברייתא זו ובין הפרק השלישי של מסכת יומא, העוסק בעבודת הכהנים בבית המקדש, שבו היא משולבת. תחילה הוא מציג קשר אסוציאטיבי: לפני הברייתא, שאחד מגיבוריה הוא רבי אלעזר בן חרסום, מוזכר בגד הכהונה היקר שהכינה לו אמו. הוא מציע (ושולל) זיקה מהותית: "אמנם נושא האגדה, דינם של יהודים מסוגים שונים, יכול להתקשר באופן כללי ליום הכיפורים, שהוא אחד מימי הדין אשר בהם אדם נידון על מעשיו ומנסה לכפר עליהם. ברם, אם אכן זהו ההקשר, היינו מצפים לפגוש אגדה זו דווקא בפרק השמיני במסכת, סמוך למשניות העוסקות בתשובה ובכפרה, ולא בלב הפרק השלישי, שעוסק בתחילתו של סדר העבודה."