וולטה סיקליסטה אה קטלוניה (בקטלאנית: Volta Ciclista a Catalunya) או בקיצור וולטה אה קטלוניה (בקטלאנית: Volta a Catalunya, סובב קטלוניה) הוא מרוץ אופני כביש המתקיים מדי שנה בקטלוניה, ספרד. המרוץ הוא חלק מההסבב העולמי של איגוד האופניים הבינלאומי, ונחשב למרוץ השני בפופולריות שלו בספרד, לאחר הוואלטה אספניה. בעבר נערך המרוץ בסוף חודש מאי, ולפיכך נחשב למרוץ הכנה חיוני עבור הטור דה פראנס. ב-2010 העביר איגוד האופניים הבינלאומי את המירוץ לסוף חודש מרץ.
הוולטה אה קטלוניה נערך לראשונה ב-1911, והוא אחד המרוצים הוותיקים ביותר בעולם.
אמי פלמור
אמי פלמור (נולדה באוגוסט 1966) היא עורכת דין ישראלית, שכיהנה כמנכ"לית משרד המשפטים מ-1 בפברואר 2014 ועד ספטמבר 2019.
ביוגרפיה.
פלמור נולדה בירושלים להורים ניצולי שואה ומסורבי עלייה מרומניה שעלו לישראל בשנת 1960. אביה, אליעזר, ששולט בשפות רבות, שירת כדיפלומט בשגרירויות ישראל בבלגיה, בנורווגיה ובארגנטינה. אמה, שושנה, שורדת מחנה בטרנסניסטריה, הייתה כימאית ועבדה במפעל לייצור תרופות. שמה הפרטי, אמי, מורכב מהאותיות הראשונות של שמות סבתא אסתר וסבתא רבתא מיכל, שנספו בשואה.
פלמור למדה בבית הספר התיכון על שם מיי בויאר. את שירותה הצבאי עשתה ביחידה 8200 של חיל המודיעין, בין השנים 1984–1986.
בשנת 1990 סיימה את לימודי המשפטים באוניברסיטה העברית והתמחתה אצל השופט צבי טל בבית המשפט המחוזי בירושלים ואצל עו"ד יאיר גולן (בתחום הפלילי). פלמור היא בוגרת קורס גישור למנהלים במשרד המשפטים של מכון "גומא", בוגרת הקורס לפיתוח מנהלים בכירים של מכון ברנקו וייס, בוגרת הקורס לניהול איכות למצוינות בשירות המדינה של המכללה למנהל ובוגרת התוכנית למדיניות חברתית ולמינהל של מכון ברוקדייל (ג'וינט ישראל).
קריירה מקצועית.
בין השנים 1991–1996 עבדה כעורכת דין בתחום האזרחי במשרד עו"ד כרמלי-ארנון בירושלים, והתקבלה כשותפה במשרד בשנת 1995; בין השנים 1996–1999 שימשה כפרקליטה במחלקה הפלילית בפרקליטות המדינה במשרד המשפטים, ובמסגרת תפקידה ניהלה הליכים משפטיים בתחום הפלילי והופיעה בבית המשפט העליון; בשנת 2000 מונתה למנהלת מחלקת החנינות במשרד המשפטים, תפקיד בו כיהנה במשך 14 שנים, ובמסגרתו הייתה אמונה על הכנת המלצת שר המשפטים לנשיא המדינה בבקשות חנינה. בין היתר, שימשה במסגרת התפקיד כאחראית מטעם שרי המשפטים על משימות מיוחדות הקשורות לאיתור חיילי צה"ל הנעדרים, וכן כחברה בוועדה שעסקה בשחרור אסירים ביטחוניים לרשות הפלסטינית, במסגרת משא ומתן מדיני, במסגרת זו שימשה גם כחברה בצוות המשא ומתן לשחרורו של גלעד שליט (2011-2006), ויצרה מנגנון משפטי שהפך את החנינות שניתנו במסגרת שחרור האסירים בעסקה לחנינות על תנאי, באופן שמאפשר החזרה מידית למאסר של מחבלים, אשר יתפסו בביצוע מעשי טרור נוספים, לריצוי עונשם המקורי. במסגרת מילוי תפקידיה אלה, יזמה והקימה את מאגר המידע האנליטי בנושא אסירים ביטחוניים בשיתוף שירות הביטחון הכללי (שב"כ), שירות בתי הסוהר (שב"ס) והפרקליטות הצבאית.
תפקידים נוספים שמילאה במסגרת נוסף על תפקידה כמנהלת מחלקת החנינות:
כמנכ"לית משרד המשפטים.
ב-1 בפברואר 2014 החלה לכהן כמנכ"לית משרד המשפטים במקומו של ד"ר גיא רוטקופף, לאחר שמונתה לתפקיד על ידי הממשלה בהצעת שרת המשפטים ציפי לבני, והמשיכה לכהן בתפקיד לאחר מינויה של איילת שקד לתפקיד שרת המשפטים בחודש מאי 2015.
עם כניסתה לתפקיד, הדגישה פלמור את תפקידו של משרד המשפטים כמשרד חברתי המעניק שירות לציבור, לצד מרכזיותו כמשרד מטה בתחום הייעוץ המשפטי והחקיקה בממשלה, והובילה שורת רפורמות ארגוניות במטה המשרד וביחידותיו המקצועיות. בין היתר: הקימה את חטיבת תכנון המדיניות והאסטרטגיה במשרד והובילה את המעבר לתכנון רוחבי ושיטתי בכל יחידות המשרד, בהתאם ליעדי הממשלה; הקימה את אגף השירות לציבור, לפיתוח והטמעה של תורת שירות לציבור וניהול רוחבי של כל ערוצי הקשר עם הציבור; וכן הביאה לפיצול אגפי המינהל, הלוגיסטיקה וההון האנושי (שרוכזו תחת גורם מטה אחד) כחלק ממהלך כולל לביסוס מומחיות וקשב ניהולי בתחומי הליבה של מטה המשרד.
ב-23 ביולי 2019 פורסם שתסיים את תפקידה כמנכ"לית משרד המשפטים, לבקשת שר המשפטים החדש, אמיר אוחנה. אוחנה התכוון למנות תחתיה את מקורבו אופיר כהן, אך בעקבות עתירה של התנועה לאיכות השלטון, הקפיא בג"ץ את המינוי ופלמור נשארה בתפקיד עד תום הבירור המשפטי. ב-11 בספטמבר מונתה סיגל יעקבי להחליפה כממלאת מקום מנכ"לית המשרד.
רפורמות ומהלכים מרכזיים.
במהלך כהונתה יזמה, הובילה והוציאה אל הפועל רפורמות ומהלכים במשרד המשפטים, במערכת המשפט ובממשלה. בין השאר:
תכננה והוציאה אל הפועל, יחד עם היועץ המשפטי לממשלה, ד"ר אביחי מנדלבליט, את הרפורמה הארגונית במחלקת ייעוץ וחקיקה; הובילה את היערכות מערכת המשפט ליישום הרפורמה בחדלות פירעון; יזמה והקימה מיזם ממשלתי להנגשת זכויות חברתיות באמצעות אתר "כל-זכות"; יזמה והובילה את הרפורמה במסלול ההכשרה וההסמכה של רואי חשבון וביטול שנת ההשלמה; הובילה את רפורמת השירותים הדיגיטליים בתחום המקרקעין (טאבו דיגיטלי); הקימה את היחידה הממשלתית לתיאום המאבק בגזענות; הוציאה אל הפועל תוכנית חומש לטיוב רגולציה, שהביאה לשיפור משמעותי בדירוג מדינת ישראל במדד של הבנק העולמי; הקימה את בתי הדין לעררים לפי חוק הכניסה לישראל, יזמה וביצעה את הרפורמה הארגונית וההתייעלות בבתי הדין המנהליים בתחום ההגירה (איחוד בתי הדין לביקורת משמורת ובתי הדין לעררים); הקימה את מחלקת הניו מדיה בדוברות משרד המשפטים לחיזוק הקשר הישיר עם הציבור; הובילה את התיאום בין גופי הממשלה בהליך הצטרפות מדינת ישראל לארגון ה-FATF למאבק בהלבנת הון ומימון טרור; עמדה בראש ועדת היישום של דו"ח שרית דנה בנושא התביעה החיצונית והקימה את המחלקה להנחיית תובעים חיצוניים; הקימה את ועדת המשמעת העצמאית לדין משמעתי לרואי חשבון; יזמה וביצעה מהלך לחיזוק טוהר המידות במוסדות התכנון באמצעות הסדרת הייעוץ המשפטי לוועדות המחוזיות לתכנון ובניה; השלימה את הטמעת פרויקט "גיידסטאר" לשקיפות עמותות ברשות התאגידים; יזמה והוציאה אל הפועל מתווה חנינות מיוחד ליוצאי אתיופיה; הוציאה אל הפועל את תוכנית הקמת מבנה משרד המשפטים החדש בקריית הלאום במטרה לאחד את יחידות המשרד תחת קורת גג אחת ולהעביר יחידות ארציות מתל אביב לירושלים.
הון אנושי וגיוון תעסוקתי.
פלמור פעלה רבות לחיזוק, טיפוח והתמקצעות ההון האנושי במשרד. בתקופתה הוקם במשרד מערך הדרכה חדש ופותחו תוכניות הכשרה והדרכה מקצועיות לאלפי עובדי המשרד במגוון מקצועות שונים. פלמור יזמה והקימה את תוכנית "פורום משפיעים" לקידום ופיתוח מנהיגות צעירה במשרד המשפטים, שזכתה להצלחה גדולה ויושמה לאחר מכן בארגונים נוספים בממשלה.
פלמור נחשבת לחלוצה בתחום הגיוון התעסוקתי בממשלה כולה, היא פרסמה לראשונה דו"ח שנתי שקוף ומפורט על מידת הגיוון התעסוקתי במשרד, שאומץ לאחר מכן על ידי נשיא המדינה, ראובן ריבלין ומנכ"לי משרדים נוספים, ויזמה שורה של הכשרות לעובדי המשרד בתחום יצירת סביבת עבודה מעודדת רב-גוניות. יוזמותיה של פלמור הפכו אותה לדמות מזוהה עם מהלכי גיוון תעסוקתי ולדוברת מבוקשת בנושא, והיא פעלה לקדמו מול משרדים נוספים בממשלה, משרדי עורכי דין במגזר הפרטי וחברות פרטיות. ביום העצמאות ה-68 למדינת ישראל נבחרה על ידי המכון הישראלי לדמוקרטיה כמדליקת "משואה אלטרנטיבית" על תרומתה לאמון הציבור בשירות הציבורי בזכות מהלכיה לקידום גיוון תעסוקתי במשרד המשפטים ובממשלה. בדצמבר 2019 נבחרה לקבל את אות החיים המשותפים של עמותת יוזמות אברהם בהוקרה על פועלה על עשייתה לקידום גיוון בשירות המדינה ולמיגור הגזענות.
בחודש אוקטובר 2018 פרסמה לראשונה בממשלה אמנת איזון בית-עבודה במשרד המשפטים, שמגבילה את שעות ההתקשרות עם העובדים ומאפשרת גמישות תעסוקתית. האמנה פורסמה כמענה לתופעת השחיקה בקרב עובדי המשרד בפרקליטות המדינה וביחידות נוספות.
תפקידים נוספים שמילאה במסגרת כהונתה כמנכ"לית משרד המשפטים:
בתקופת כהונתה כמנכ"לית נרשמה גם התעוררות בתחום פעילות הפנאי של עובדי המשרד. בין היתר הוקמו להקת משרד המשפטים "הקול שפיט" וקבוצת הריצה של המשרד "צדק צדק תרדוף".
צוותים ממשלתיים בראשותה.
במהלך כהונתה מונתה לעמוד בראש מספר צוותים ממשלתיים בנושאים חברתיים בוערים על סדר היום של הממשלה, בהם: הצוות הממשלתי למיגור הגזענות נגד יוצאי אתיופיה, שמינתה עדת השרים לעניין קידום שילובם בחברה הישראלית של אזרחי ישראל ממוצא אתיופי, בראשות ראש הממשלה, בנימין נתניהו; הצוות הממשלתי לצמצום צריכת זנות, שמינתה שרת המשפטים איילת שקד, והצוות הממשלתי להתמודדות עם השלכותיה השליליות של הפוליגמיה, שמינתה ממשלת ישראל בהחלטה מס' 2345 מיום 29.1.2017.
הצוות למיגור הגזענות נגד יוצאי אתיופיה.
בחודש פברואר 2016 מונתה לעמוד בראש הצוות למיגור גזענות נגד יוצאי אתיופיה, שהקימה ועדת השרים לעניין קידום שילובם בחברה הישראלית של אזרחי ישראל ממוצא אתיופי, בראשות ראש הממשלה, בנימין נתניהו.
הדו"ח המסכם של עבודת הצוות (דו"ח פלמור) הוגש בחודש אוגוסט 2016 וכלל סקירה ושיקוף של האירועים המשמעותיים שחוו יוצאי אתיופיה כגילויי גזענות ואפליה. הצוות בראשות פלמור הציג למעלה מ-50 המלצות, אותן אימצה ותקצבה הממשלה, ורובן ככולן יושמו באופן מלא.
המלצות מרכזיות:
הצוות לצמצום צריכת זנות.