בית החולים ליס פועל מאז שנת 1997, והוא יורשו של בית היולדות הקריה שנסגר ונהרס. בית החולים משתרע על שתי הקומות העליונות בצד הצפוני של בנין סוראסקי בעוד חדרי המיון נמצאים בקומת הקרקע בצידו המזרחי של הבניין והגישה אליהם היא דרך מבואה נפרדת. כיום, מנהל את בית החולים פרופ' יריב יוגב.
בבית החולים פועלים חדר מיון, שתי מחלקות יולדות, חדרי לידה וניתוח, מחלקת ילודים ופגייה. עוד פועלות בבית החולים מחלקה גינקולוגית, מחלקה לאשפוז טרום-לידתי, יחידה להפריה חוץ-גופית, מכון לחקר הפוריות של הגבר ובנק זרע, יחידת אולטרה סאונד, יחידה להריון בסיכון גבוה, יחידה למחלות צוואר הרחם, יחידה לאורוגינקולוגיה ורצפת האגן, מרכז לרפואת גיל המעבר ומספר מרפאות נשים נוספות.
בבית החולים מתרחשות כ-10,000 לידות מדי שנה. בית החולים מפעיל את מועדון היולדות "מאמי ליס", והמעניק קורסי הכנה ללידה, פגישה עם מילדות והכנת תוכנית הנקה, ייעוץ הנקה, סיור בחדרי לידה ועוד.
טיילת חומות הים
ג'נג הה
בית הכנסת בושאייף
לימור שריר
מדרשת נצר אריאל
רחוב בני אפרים
רח' בני אפרים הוא רחוב וכביש ראשי בצפון תל אביב ואורכו כשני קילומטרים.
הרחוב הוא המשכן של שדרות רוקח (החל בצומת הרחובות בכור שטרית ורפידים) והוא מוביל לכיוון צפון-מזרח עד מפגשו עם דרך משה סנה (כביש 482) ב"צומת הפיל".
הרחוב הוא גבולן המזרחי של שכונות מעוז אביב ותל ברוך על שני חלקיה, והוא חוצץ בינן לבין שכונות הדר יוסף ונאות אפקה א' ו-ב'. לאורכו של הרחוב בעיקר בתי מגורים אולם שוכנים בו גם מספר מבני ציבור, בהם אפקה - המכללה האקדמית להנדסה בתל אביב, תיכון ליידי דייוויס ובית יהודי בסרביה, וכן מקביל לאקספו תל אביב (מרכז הירידים).
אפקה (פירושונים)
שדרות קק&quot;ל
שדרות קק"ל הן שדרה וכביש רוחב ראשי בצפון תל אביב, שאורכו 2.3 ק"מ.
מתווה השדרות.
שדרות קק"ל מתחילות במערב בדרך נמיר כהמשכו של רחוב פרופס. הן חוצצות בין נווה אביבים שמדרום להן לבין רמת אביב ג' מצפון להן, וחוצות את רחוב חיים לבנון. שדרות קק"ל ממשיכות מזרחה בין שני חלקיה של שכונת אפקה ועוברות מעל נתיבי איילון ומסילת החוף במחלף קק"ל. בחלקן המזרחי, חוצות שדרות קק"ל את תל ברוך, ומגיעות לסיומן בצומת עם רחוב בני אפרים. צומת זה עתיד להפוך למחלף עם הפרדה מפלסית. בהמשכו ממזרח לצומת זה מכונה הכביש בשם רחוב שלונסקי ולאחר מכן בשם רחוב טבנקין. אורכו של הציר במלואו, מסמוך לחוף תל ברוך ועד רמת החיל, הוא 4.5 ק"מ.
עד מותו של דוד בן-גוריון כונה רחוב זה בשם "רחוב רשפון", והרחוב בו ניצב בית בן-גוריון נקרא שדרות קק"ל. לאחר מותו של בן-גוריון הוסב שם הרחוב בו ניצב ביתו לשדרות בן-גוריון, ורחוב רשפון זכה בשמו הנוכחי - שדרות קק"ל. לפני הקמתה של שכונת רמת אביב ג', היה חלקו המערבי של הרחוב ידוע כמוקד של זנות, בדומה לחוף תל ברוך הסמוך.
קק&quot;ל (פירושונים)
סבכי אפור
סבכי אפור (שם מדעי:" Sylvia borin") הוא סבכי טיפוסי נפוץ המתרבה בצפון ובאזורי האקלים ממוזג של אירופה ועד מערב אסיה. ציפור שיר קטנה זו נודדת, וחורפת במרכז ודרום אפריקה. בישראל מצוי באביב בכל חלקי הארץ, ולעיתים גם בסתיו.
מאפיינים.
הסבכי האפור חסר תווים בולטים ואחיד למדי. אורכו 13-14.5 ס"מ, גופו העליון חום אפור-זית, ולבנבן בצידו התחתון, צידי הגוף בצבע בז וצידי הצוואר אפרפרים, רגליו אפורות. הוא ניזון מחרקים ופירות כמו רוב סוגי הסבכי. זהו מין הנמצא ביערות, מטעים וגנים. הקן נבנה בשיחים נמוכים והנקבה מטילה 3 עד 7 ביצים.
שירת הסבכי האפור נעימה ופטפטנית, וחלקיה ברורים כשל השחרור. שירתו עשויה לבלבל עם שירת הסבכי שחור-כיפה, אולם שירתו של הסבכי האפור מלודית יותר וחסרה את הסיום המסלסל האופייני לסבכי שחור-כיפה. למרות חוסר הדמיון בדפוס הצבעים, שני מינים אלו ככל הנראה בעלי קרבת משפחה יותר מכל יתר הסבכים האחרים.
הסבכי האפור נתן את השם והרבה מן החומר ליצירה "La fauvette des jardins" של המלחין אוליבייה מסייאן.
סיבכי
שמירת הלשון
שמירת הלשון הוא ספר שנכתב על ידי הרב ישראל מאיר הכהן מראדין. ספר "שמירת הלשון" עוסק בדברי מוסר, ודן בדרכי התמודדות עם הקושי להתגבר על דיבור לשון הרע. שם הספר לקוח מהפסוק ב: "שומר פיו ולשונו שומר מצרות נפשו".
מבנה הספר.
הספר מחולק לשני חלקים.
לימוד הספר.
ספר זה מהווה השלמה לספרו הראשון של המחבר, "חפץ חיים" שעסק בהלכות לשון הרע ורכילות. בהקדמה מוסבר שאין די בלימוד ספר זה העוסק במוסר ובעידוד לשמירת הלשון ללא ידיעת ההלכות המפורטות בספר הראשון.
נושא שמירת לשון הרע מטרתו ליצור חברה מוסרית יותר ואנושית יותר, אשר מתחשבת בזולת. החפץ חיים הבין כי השמירה על לשון נקייה, הימנעות מדברי רכילות ולשון הרע קשים מאוד לאדם, אך ראה בשמירת הלשון ובאיסורי לשון הרע ורכילות לא רק ציווי מוסרי, אלא בראש ובראשונה הלכה. לכן הוא קרא ללמוד את אותן הלכות ודברי מוסר ולהקפיד עליהן מכל משמר כשם שמקפידים על הלכות כשרות ושבת.
ניתוח התנהגות יישומי
ניתוח התנהגות יישומי (ABA, ראשי תיבות של Applied Behavior Analysis), הוא תחום מדעי החוקר את השפעות הסביבה על התנהגות האדם ומפתח שיטות על בסיס חוקי ההתנהגות לשיפור התנהגויות בעלות ערך חברתי. ניתוח התנהגות בוחן את הקשר בין הנסיבות, התנהגות, תגובה. כלומר, איך התנהגות בנסיבות מסוימות מחוזקת או לחלופין בנסיבות מסוימות מוענשת ונכחדת (ABC-anteceden, behaviort, consequence).
קיימים שלושה תחומים תחומים של ניתוח ההתנהגות: ניתוח התנהגות יישומי, ניתוח התנהגות ניסויי וביהביוריזם.
ניתוח ההתנהגות היישומי משתמש גם בניסויים על מנת למצוא את המשתנים אשר אחראים על שינוי ההתנהגות.
רקע היסטורי.
בסוף המאה ה-19 פיזיולוגים עשו תגליות מרשימות בתחומי הרפלקסים והאנטומיה של הגוף, אך באותו הזמן התאוריות הפסיכולוגיות המרכזיות בעולם הסתמכו על חקר ה'תודעה' וה'נפש' באמצעות שיטות אינטרוספקטיביות (התבוננות פנימית). בתחילת המאה ה-20, כתגובה לכישלון של פסיכולוגיית המעמקים לניבוי ושליטה של ההתנהגות, נוסד הביהביוריזם המתודולוגי של ג'ון ווטסון, שהציע דרכי מחקר חדשות לחקר התנהגות האדם (ובעלי החיים) והתבסס ברובו על התגליות האחרונות של הפיזיולוגיה (תורת הרפלקסים המותנים והבלתי מותנים של איוואן פבלוב). מאוחר יותר, בשנת 1938, ב. פ. סקינר פרסם את ספרו הראשון "התנהגות האורגניזמים", ששם מתאר נתונים של ניסויי מעבדה שנערכו כ-7 שנים. בספר הוא מתאר את המתודולוגיה החדשה של ניתוח ההתנהגות האקספרימנטלי ומציע לחקור את ההתנהגות של האורגניזם כשלם בתור תחום נפרד.
בשנת 1949 פסיכולוג אמריקאי, פול פולר, פרסם עבודת מחקר על יישום של טכניקות חיזוק חיובי בניסיון ללמד נער עם מוגבלות שכלית התפתחותית קשה להניע את ידיו. הרופאים טענו שהנער לעולם לא יוכל לנוע באופן פעיל, אך פולר השתמש במזרק עם חלב מתוק בתור חיזוק חיובי בכל פעם שהנער הרים את ידיו. הנער התחיל להרים את ידיו בתדירות גבוהה יותר.
בשנות ה-50 ב. פ. סקינר פרסם כמה מן הספרים החשובים בתחום מדע ההתנהגות: "מדע והתנהגות האדם" (1953) ו"התנהגות מילולית" (1957). הספרים מבוססים על ניסוייו בחקר ההתנהגות, ובאמצעות המנגנונים שנתגלו בתוך המעבדות בתנאים מוקפדים, סקינר מפרש ומסביר את התנהגות האדם ואספקטים מורכבים שלה כגון שפה והרגשות. בשנת 1960 חוקר מכובד בתחום ההתנהגות מיוראי סידמן () מפרסם ספר בשם "טקטיקות של מחקר מדעי", בו הוא מתאר בהרחבה מתודולוגיה מדעית למחקר, איסוף נתונים, הערכת נתונים וכן הלאה.
בשנת 1968 שלושה חוקרים (, וטוד ריסלי) פרסמו מאמר שנחשב עד היום לתיאור המרכזי של שיטת ה-ABA. במאמר הם מתארים שבעה קריטריונים של ה: יישומיות, התנהגותיות, אנליטיות, טכנולוגיות, קונספטואליות, אפקטיביות וכלליות.
בשנות ה-90, נוצר תת-תחום המרחיב את עקרונות ניתוח ההתנהגות היישומי אל תחום הפסיכולוגיה הקלינית בשם ניתוח התנהגות קליני ().
ניתוח ההתנהגות.
יחידת המידה בניתוח ההתנהגות.
יחידת המידה היא הסתברות של הופעת אופרנט. את ההתנהגות מנתחים ברצף תלת שלבי: האירוע המקדים שגרם להתנהגות (תנאי מוטיבציה, גירוי מבחין), ההתנהגות עצמה (מה שהאדם אמר או עשה), והתוצאות של ההתנהגות (חיזוקים, ענישות והכחדות).
ניתוח פונקציונלי.
במדע ההתנהגות הביהביוריסטי ההתנהגות נחשבת כפונקציה של הסביבה. בניתוח הפונקציונלי מחפשים וחוקרים את הקשר בין המשתנים הבלתי תלויים (השפעות הסביבה) למשתנים התלויים (התנהגות האדם).
רפלקסים בלתי מותנים.
אדם בריא נולד בדרך כלל עם אוסף רפלקסים הקשורים לאיברים שונים בגוף. דוגמאות - אצל תינוק: מציצה, בכי, הזזת ידיים ורגליים. רפלקסים אחרים - אור (גירוי) שגורם להתכווצות האישון (תגובה), מיץ לימון (גירוי) שגורם להפרשת רוק (תגובה), מכה עם פטיש בברך (גירוי) שגורמת להתכווצות שרירי הרגל (תגובה), טמפרטורה גבוה (גירוי) שגורמת להזעה (תגובה) וכו'.
התנהגות תגובתית (רספונדנטית).
רפלקסים בלתי מותנים מתארים בדרך כלל התנהגות יותר פרמיטיבית של האדם, שקשורה באופן ישיר לפיזיולוגיה ולאנטומיה של הגוף. רפלקסים בלתי מותנים קשורים לרוב לשרירים החלקים של הגוף ולבלוטות מסוימת, אך יכולים גם לערב את השרירים המחוספסים של השלד.