בארלטה (באיטלקית: Barletta) היא עיר בנפת בארלטה-אנדריה-טראני בצפון מחוז פוליה שבדרום איטליה. בשנת 2011 מנתה אוכלוסיית העיר 94,322 תושבים. בארלטה מפורסמת בזכות הקולוסוס של בארלטה, פסל ארד בדמותו של אחד מקיסרי רומא (ככל הנראה תאודוסיוס השני). פסל זה, שבפי תושבי העיר קרוי "ארקליו" (Eraclio), הוא פסל בגובה של כ-4 מטרים והוא הפסל הגדול ביותר מכל חלקי האימפריה הרומית ששרד עד היום. על פי אגדה מקומית, ארקליו הציל את העיר מהתקפה של סרצנים. בראותו את הספינות של הסרצנים מתקרבות לחופי העיר, המתין להם ארקליו על חוף הים. כאן העמיד ארקליו פנים כאילו הוא בוכה, וכששאלו אותו הסרצנים לפשר הבכי, הוא השיב להם כי הוא הקטן ביותר מבין תושבי העיר השמים אותו ללעג. תשובתו גרמה לסרצנים לחשוב שכל תושבי בארלטה הם ענקים ועזבו את החוף מפחד תושבי העיר.
ב-1503 הייתה בארלטה מקום התרחשותו של קרב בין אבירים איטלקים לבין אבירים צרפתים שהיו בכוחות שקולים. באותה תקופה הייתה העיר תחת מצור צרפתי ונכבשה על ידי הצבא הספרדי.
בארלטה שוכנת פחות או יותר על מיקומה של עיר קאנאי, (המקום בו ניטש קרב קאנאי בין במסגרת המלחמה הפונית השנייה) ששגשגה בתקופה הרומית ולאחר התקפות חוזרות ונשנות של הסרצנים, הוחרבה סופית על ידי הנורמנים ונותרה נטושה במשך תקופת ראשית ימי הביניים.
תושבי בארלטה זכו באותות כבוד על ההתנגדות שגילו בפני הצנחנים הגרמנים שהרסו את הנמל של העיר כדי למנוע את נפילתו בידיהם של כוחות הארמייה השמינית של הצבא הבריטי במהלך מלחמת העולם השנייה.
גאוגרפיה.
בארלטה שוכנת על חוף הים האדריאטי, שם החופים המסולעים מכוסים בטין שמקורו מנהר אופנטו. הנהר מהווה את הגבול שבין נפת בארי לבין נפת פוג'יה ומאז ומתמיד השפיע על הפעילות החקלאית באזור.
בארלטה ממוקמת על קצהו הדרום-מערבי של מפרץ מנפרדוניה (Manfredonia) ושוכנת מנגד לכף גארגאנו (Gargano). העיר שוכנת על מישור נמוך בגובה שנע בין 10 ל-15 מטרים מעל פני הים. האקלים ממוזג בזכות הקרבה לים. הרוחות נושבות בדרך כלל מדרום. הגשמים מועטים, 500 מ"מ בשנה שרובם יורדים בסתיו ובחורף. כמות הגשמים בין מחצית יוני לבין מחצית אוגוסט מזערית.
העיר מחולקת לשני חלקים, מונטלטינו (Montaltino) ופיומארה (Fiumara). חופה של בארלטה ארוך וחולי ומשתרע ממערב וממזרח לנמל המסחרי שלה. לאורך החוף נמצאים כמה חופי רחצה שממערב להם שטח מיוער.
היסטוריה.
בארלטה התקיימה זמן רב לפני התקופה הרומית והייתה ידועה על ידי היוונים בשם בארדולוס ועל ידי הרומאים בשם בארדולום. ההיסטוריה שלה מתחילה מאה שנים לפני הגעתם של שתי האימפריות לאזור., כפי שניתן להסיק משרידי היישוב הפולי מהמאה הרביעית לפני הספירה ומשמה הפיניקי "בעל-אל". הפיניקים ייסדו במקום לראשונה תחנת סחר לצורך קשרי המסחר שלהם עם השבטים המקומיים ועם האטרוסקים ששכנו צפונה יותר. כאן נסחרו בין השאר יינות שיוצרו מהגפנים שגדלו על הקרקע הפורייה. בשל הצלחתה של ההתיישבות במקום נקרא האזור בפי הפיניקים בשם "ארץ היין", שם שבהמשך תורגם על ידי היוונים לאואנוטריה (Οἰνωτρία).
בימי הביניים היית בארלטה מעוזם של הנורמנים והלומברדים, והפכה לנקודת הערכות של הצלבנים, של המסדר הטבטוני, של מסדר אבירי היכל שלמה ושל ההוספיטלרים. בעקבות הכיבוש המוסלמי של ארץ ישראל, מצא הארכיבישוף של נצרת מקלט בבארלטה.
לאחר שאוכלוסייתה של בארלטה גדלה עקב ההגירה מקאנאי הסמוכה שהוחרבה על ידי הנורמנים, זכתה בארלטה לשיגשוג הגדול בתולדותיה תחת שלטונו של פרידריך השני ולאחר מכן של מלכי ממלכת נאפולי.
בראשית המאה ה-16, במהלך מלחמת גרילה בין הצרפתים ובין הספרדים על השליטה בדרום איטליה, העיר הייתה לזירת הניצחון ההיסטורי של האבירים האיטלקים על השבויים הצרפתים. מאוחר יותר הייתה העיר למעוזם של השליטים הספרדים של דרום איטליה. ב-1528 נבזזה העיר על ידי כוחות צרפתים.
במהלך איחוד איטליה ולאחריו הייתה בארטלה עיר ענייה כמו רוב דרום איטליה. כתוצאה מכך תנאי ההיגיינה היו גרועים במיוחד. סוגים שונים של מחלות פגעו באוכלוסייה, כמו שחפת, שלשול, דלקת ריאות, אבעבועות שחורות ומלריה. כ-15% מהאוכלוסייה הייתה נגועה בגרענת. המחלה המחרידה ביותר שהייתה מנת חלקם של העניים הייתה הכולרה. מגפות כולרה התפרצו בעיר בשנים 1836, 1854, 1865, 1866, 1867 ולבסוף ב-1910, כאשר החיידק הגיע לבארלטה על ידי דייג בן המקום והמחלה הכחידה עשרות אלפים בדרום איטליה.
במהלך מלחמת העולם השנייה הייתה בארלטה מקום התרחשותו של העימות הראשון בין האיטלקים לבין כוחות גרמנים, כאשר גדוד של צנחנים גרמנים נשלח מפוג'יה לבארלטה כדי להרוס את הנמל לפני שכוחות הארמייה השמינית של הצבא הבריטי הצליחו להגיע. חיל המצב האיטלקי נכנע לאחר מאבק קצר. לאחר המלחמה היה בבארלטה מחנה עקורים.
כלכלה ותחבורה.
כלכלת בארלטה מבוססת בעיקר על ייצור בטון ומלט. הענף הכלכלי המשני הוא החקלאות, בעיקר גידול גפנים וזיתים.
תחנת הרכבת של בארלטה מקושרת למסילת הברזל האדריאטית. ניתן להגיע לעיר באמצעות הכבישים המהירים A14 ו-SS16. נמל התעופה הקרוב ביותר הוא נמל התעופה של בארי השוכן במרחק 55 ק"מ מהעיר. נמל העיר משמש רק לספינות מטען ואין ממנו הפלגות נוסעים.
פינחס קנטורוביץ
פ. קנטורוביץ
פ' קנטורוביץ
פ. קאנטאראוויטש
פ. קאנטאראוויץ
פנחס קאנטאראוויץ
פינחס קאנטאראוויץ
פנחס קאנטאראוויטש
פינחס קאנטאראוויטש
פוני קטן
Die Ärzte
ארצטה
Ärzte
ברלטה
הרפובליקה הדמוקרטית של מולדובה
טורייזאורוס
שינג'י אוקזאקי
שינג'י אוקזאקי (ביפנית: 岡崎 慎司; נולד ב-16 באפריל 1986) הוא כדורגלן יפני המשחק בנבחרת יפן.
קריירת מועדונים.
אוקזאקי הוא בוגר תיכון טאקיגאווה דאייני. אחרי שהצטיין במדי קבוצת הכדורגל של התיכון, חתם ל-5 שנים בשימיזו ס-פולסה. בדצמבר 2005, ערך את הופעת הבכורה שלו סנפרנס הירושימה. ב-15 באפריל 2007, הוא הבקיע את השער הבכורה שלו נגד קוואסאקי פרונטאלה. בעונתו הראשונה במועדון כבש 3 שערים ב-13 משחקים. בעונת כבש 10 שערים ב-27 משחקים, והגיע עם קבוצתו לגמר גביע הליגה בו הפסידה 0–2 לאויטה טריניטה. ב-30 בינואר 2011, חתם ל-3 וחצי שנים בשטוטגרט הגרמנית. ב-17 בפברואר 2011, אישרה פיפ"א את המעבר. באותו יום הוא ערך את הופעת הבכורה שלו בהפסד 1–2 לבנפיקה ליסבון בליגה האירופית. ב-20 בפברואר 2011, אוקזקי ערך את הופעת הבכורה שלו בבונדסליגה נגד באייר לברקוזן. אוקזקי הבקיע את השער הראשון שלו נגד הנובר 96. ב-19 בפברואר 2012 הבקיע בבעיטה חופשית נגד הנובר 96, שער זה זכה לתואר "שער החודש בבונדסליגה". אוקזאקי הוא היפני השני שזוכה בתואר זה אחרי שיאשיקו אוקודרה עשה זאת באפריל 1978 כאשר שיחק בפ.צ. קלן. בעונת כבש רק שני שערים בליגה, אך ב-22 בנובמבר באותה עונה הוא הבקיע את שעריו הראשונים באירופה בניצחון 1–5 נגד סטיאווה בוקרשט.
ב-1 ביולי 2013, אוקזקי עבר למיינץ 05. הוא הבקיע את שער הבכורה שלו בניצחון קבוצתו 2–3 נגד קבוצתו הקודמת שטוטגרט. ב-26 ביוני 2015 חתם בלסטר סיטי מהפרמייר ליג. ב-8 באוגוסט ערך את הופעתו הבכורה בקבוצה בניצחון 2–4 על סנדרלנד. ב-15 באוגוסט הבקיע את שערו הראשון בניצחון 1–2 על ווסטהאם יונייטד. באותה העונה זכה אוקזאקי עם הקבוצה באליפות הפרמייר ליג, לראשונה בתולדותיה.
ב-30 ביולי 2019 חתם במאלגה לעונה אחת. עם זאת, מלאגה ביטלה החוזה עם אוקאזקי לאחר 34 ימים בלבד, מכיוון שהקבוצה לא הצליחה לרשום אותו מכיוון שדרישות השכר שלו חרגו מהוצאות התקציב המקסימליות שלה כפי שהותרה בליגה.
ב-4 בספטמבר 2019, חתם על חוזה לעונה אחת בוסקה, עמה עלה בתום העונה ללה ליגה כשהיפני כובש 12 שערים.
קריירה בינלאומית.
בצעירותו אוקזאקי היה חלק מנבחרת יפן עד גיל 23 והיה איתה באולימפיאדת בייג'ינג. באוקטובר ערך את הופעת הבכורה שלו במדי נבחרת יפן. ב-20 בינואר 2009 הבקיע את שער הבכורה שלו במדי הנבחרת נגד במסגרת מוקדמות גביע אסיה 2011. בשנת הבקיע 15 שערים ב-16 משחקים בנבחרת. אוקזאקי בסגל הנבחרת במונדיאל 2010. ב-24 ביוני 2010 הבקיע בניצחון 1–3 נגד . אוקזאקי הבקיע שלושער בניצחון 0–5 נגד במסגרת גביע אסיה 2011 שבסיומו זכה עם הנבחרת בתואר בפעם הרביעית. אוקזאקי סיים כמלך השערים במסגרת מוקדמות מונדיאל 2014 של אסיה. נכון למאי 2014 יש לו 38 שערים והוא במקום השלישי בטבלת כובשי הנבחרת בכל הזמנים.
סטטיסטיקה.
בנבחרת.
נכון ל-11 ביוני 2015
שבוע פריון הייצור
שבוע פריון הייצור היה שבוע שהוקדש בישראל מדי שנה להעלאת המודעות לצורך בהגברת פריון הייצור במשק הישראלי.
ראשיתו של שבוע פריון הייצור ביום פריון הייצור שנקבע על ידי המכון לפריון העבודה והייצור ל-כ"ב בתמוז, יום פטירת שר האוצר אליעזר קפלן בשנת 1956. ביום זה חולק פרס קפלן, שודרו תוכניות מיוחדות בקול ישראל על פריון הייצור ומשפחות העובדים הוזמנו לבקר במפעלים. לקראת יום הפריון הראשון נקבע הסיסמה: "גם פריון הוא נשק". במפעלים התקיימו כינוסים ומסיבות בהם הוקרנו סרטים על חשיבות הפריון. כינוסים התקיימו לא רק במפעלי תעשייה, אלא גם במקומות עבודה אחרים כמו בבנק לאומי. בכינוסים רבים השתתפו שרים וחברי הכנסת. היום צוין מדי שנה, ומשנת 1960 היה ל"שבוע הפריון", שלעיתים נמשך כשבועיים. מזכ"ל ההסתדרות הציע להפוך את יום פריון הייצור לחג לאומי.
בשנת 1967, נדחה שבוע פריון הייצור לספטמבר, בגלל מלחמת ששת הימים, וטקס מרכזי התקיים על הר הצופים.