במחצבות בשולי הגלבוע: מחצבת גדעונה, מחצבת בית-אלפא ומחצבת אבינדב מבוצעות בדיקות גאולוגיות כאשר יש תוכנית להפוך את מחצבת חפציבה, מחצבה נטושה, לאתר פתוח לתצוגה גאולוגית. על המחצבה נאמר
המעיינות.
מהרכס נובעים יותר מעשרה מעיינות - השופעים שבהם נמצאים ברובם למרגלות ההר. בחלקים הגבוהים של ההר, נובעים מעיינות שכבה, המקבלים את מימיהם מגשמי ההר, 400 -500 מ"מ בשנה: עין שאול, עין נורית ועין הסמל. לרגלי ההר נובעים קבוצת מעיינות שופעים יותר: עין יזרעאל, מעיין חרוד, עין שוקק, עין מודע ועין עמל בגן השלושה (הסחנה). מעיינות אלה מקבלים את מימיהם מאקוויפר ההר, מאגן היקוות של צפון השומרון.
המעיינות פורצים בבסיס הרי הגלבוע בשל חשיפת השכבות הנושאות מים לאורך העתק גלבוע כרמל. בעקבות יצירת ההעתקים הופיעו בשטח המגע בין עמק בית שאן לבין הרי הגלבוע נביעות המים המרובות. שפע המעיינות הביא לכך שעל פי בקשת מועצה אזורית בקעת בית שאן שונה השם של האזור ל"עמק המעיינות". שפע זה גרם גם ליישובי הסביבה לפתח את תחום התיירות במקביל לחקלאות המסורתית.
הצומח.
הר הגלבוע מתאפיין בצמחייה מסוג "בתה ים תיכונית" (צורת צמחייה בה שולטים בשטח בני שיח, שגובהם אינו עולה על 50 ס"מ, בשילוב עם צמחים עשבוניים).
הכולל מאות מינים של צמחים היוצרים בעונת הפריחה מרבדי פריחה מרהיבים, בין המינים השונים ישנם כלניות, נוריות, צבעוני ההרים, שבטן לבן ופרגים.
הייחודי שבהם הוא אירוס הגלבוע פורח בסוף מרץ ותחילת אפריל. אירוס הגלבוע נחשב מין אנדמי, הגדל רק בגלבוע ובצפון השומרון.
בסוף שנות ה-50 ותחילת שנות ה-60 של המאה ה-20 נטעה קרן קיימת לישראל בגלבוע כ-20 אלף דונם של עצים, רובם ככולם אורנים.
החי.
בגלבוע נמצאים בעלי חיים רבים כמו צבאים, זאבים, חזירי בר, ארנבים, שפני סלע, עטלפי פירות וקיפודים. בגלבוע יונקים קטנים כמו מריון מצוי, גרביל הסלעים, עכבר הבית ונברן השדה. בהר נמצאים החיוויאי והצופית ונחשים כמו האפעה, צפעון שחור ועין החתול האדמדם. זוחלים המצויים בהר הם הקמטן, החומט המנומר, חומט הפסים, חומט ננסי וחומט נחשוני וכן חרדון מצוי,צב היבשה והזיקית.
היסטוריה.
הגלבוע מוזכר בתנ"ך בספר שמואל, בסיפור על נפילת שאול ובניו במלחמה נגד הפלשתים כמקום שבו נפלו הבנים והתאבד שאול ובקינתו של דוד. בתנ"ך לא נזכרים יישובים על ההר, אבל במסגרת ההתיישבות הוקמו מספר יישובים ששמם שואב השראה מהקינה כדוגמת שדי תרומות.
בתקופה הביזנטית התקיים יישוב קטן בחלקו הדרום מזרחי, שאת חורבותיו ניתן לראות גם כיום.
לפני מלחמת העצמאות היו בגלבוע כ-15 כפרים ערבים, כפרים אלו שימשו בסיסים לכנופיות בתקופת המרד הערבי ומלחמת העצמאות, במלחמת העצמאות כבש צה"ל את מחציתו הצפונית של הגלבוע עד שולי הרכס ובמלחמת ששת הימים נכבש גם יתר הגלבוע. כיום מצויים על ההר 12 כפרים ערביים ו-5 יישובים יהודיים: מלכישוע, מירב, מעלה גלבוע, גן נר ונורית, בעבר הייתה תוכנית להקמת יישוב שישי בשם "מיכל" אולם תוכנית זו נגנזה לאחר שהחברה להגנת הטבע התנגדה להקמה בגלל הפגיעה הסביבתית שתיגרם.
ייצור חשמל.
על הר הגלבוע נבנית תחנת הפקת חשמל בשיטת "אנרגיה שאובה". במערכת נבנים שני מאגרי מים, העליון על פסגת ההר בסמוך לקיבוץ מעלה גלבוע והתחתון למרגלותיו ליד קיבוץ רשפים. בין המאגרים מחבר צינור אנכי בגובה 500 מטר. הזרמת המים מהמאגר העליון לתחתון מאפשרת הפקת 300 מגה-וואט למשך כ-10 שעות. המערכת אמורה להיכנס לפעולה תוך 90 שניות, מה שיאפשר מענה מהיר לתקלות ברשת החשמל. העלאת המים בחזרה למאגר העליון אורכת כ-13 שעות ודורשת כ-380 מגה וואט, אך אמורה להתבצע בשעות הלילה, בהן תעריף החשמל זול משמעותית. סיום בניית הפרויקט מתוכנן לחודש יוני 2018.
סמוך לקיבוץ מעלה גלבוע ניצבת גם חוות הרוח במעלה גלבוע ובה 14 טורבינות רוח להפקת חשמל.
אזכורים בזמר העברי.
הר הגלבוע מוזכר בכמה שירים ופזמונים עבריים מוכרים, ובהם: "בהר הגלבוע" של לאה נאור ("יבש הקיץ בעתו בהר הגלבוע, נשען שאול על חניתו בהר הגלבוע"), "שיר העמק" של נתן אלתרמן ("באה מנוחה ליגע", ובהמשך: "אופל בהר הגלבוע, סוס דוהר מצל אל צל"), "בת שישים" של דידי מנוסי (שורת הפתיחה: "את ראשו של הגלבוע מישהו צבע אדום"), "זמר" של אברהם שלונסקי ("לא אורחת גמלים ירדה לכרוע, לא דבשת היא אל מול כוכב, זה הרים, הרים שבגלבוע, הררים צופים אלי מרחב"), "יעלה ויבוא" של יורם טהרלב ("על גלבוע כגבעול יעלה נורא המלך, יעלה נורא המלך והחרב בלבבו"). "שיר על רעי" של דני בירן ("כמו גם שאול וכמו בנו יונתן, להט האש של יום קשה. כך גם נפל בין תימרות העשן על הגלבוע גם משה"). ״שאי לך מולדת״ של יעקב ליכטמן (״מִמְּרוֹמֵי הַר תָּבוֹר וְגִלְבּוֹעַ שְׂאִי לָךְ מוֹלֶדֶת, שְׁבוּעַת אֱמוּנִים עַד עוֹלָם פֹּה לִחְיוֹת וְלִגְוֹעַ; בְּרִיתֵנוּ עָמָל וְדָמִים״).
קישורים חיצוניים.
לנושאי הגאולוגי והמעיינות:
מכבי תל אביב בכדורסל
מכבי תל אביב בכדורגל
ABC (שפת תכנות)
ABC היא שפת ציווי וסביבת תכנות שפותחה על ידי המכון הלאומי ההולנדי למחקר במתמטיקה ומדעי המחשב (CWI).
זוהי שפת תכנות אינטראקטיבית, מובנית, עילית, קלה להבנה ושימוש, שפה למטרה כללית, שיכולה להחליף למשל את BASIC, Pascal או AWK. היא איננה שפת תכנות למערכות, אך היא טובה ללימוד בתור שפה ראשונה.
ב-ABC קיימים רק חמישה טיפוסי נתונים שניתן לשלבם בקלות: Strong type (כלומר לא ניתנים להמרה לא מפורשת), אולם ללא הצהרות. המידע מוגבל רק על ידי זיכרון המחשב; תמיכה בתכנות (top-down); קינון על ידי חריצה. התוכניות ב-ABC הן לרוב קצרות פי 4 מתוכניות דומות בפסקל או C, וקריאות יותר.
ABC מכילה סביבת תכנות עם עריכה מונחית-תחביר, הצעות, משתנים נמשכים, שולחנות עבודה מרובים ואריתמטיקה עם דיוק אינסופי.
דוגמה לפונקציה אשר אוספת רשימה של כל המילים במסמך:
HOW TO RETURN words document:
PUT {} IN collection
FOR line in document:
FOR word IN split line:
IF word not.in collection:
INSERT word IN collection
RETURN collection
השפה הוסבה למערכות יוניקס, DOS, אטארי ומקינטוש. ABC השפיעה על תכנונה של פייתון.
תיירות חוץ
ארכיפלג
אַרְכִיפֶּלָג הוא קבוצת איים. ישנם ארכיפלגים באוקיינוסים, שם קבוצת איים קטנה מוקפת במאות ואלפי קילומטרים של מים, ואילו ארכיפלגים אחרים נמצאים בקרבת יבשות.
ארכיפלגים נוצרים בתהליכים שונים. ישנם ארכיפלגים שנוצרים מהתפרצות הרי געש לאורך קווי שבר בקרום כדור הארץ. ארכיפלגים אלו נפוצים ב"טבעת האש", קו השבר שמקיף את האוקיינוס השקט, ובהם איי הוואי ופולינזיה. לעומתם, ארכיפלגים אחרים הם ארכיפלגים של אטולים, שנוצרים מ"בנייה" איטית על ידי מיקרואורגניזמים.
מקור המילה באזור הים האגאי, שמכונה "ארכיפלגו" (Archipelago): ביוונית "ארכי" (ἄρχι) פירושה "מוביל", "ראשי", ו"פלאגוס" (πέλαγος) פירושה "ים".
סאנט הלנה
סנט הלנה
סנט הלנה (באנגלית: Saint Helena) הוא אי געשי באוקיינוס האטלנטי, בשליטת הממלכה המאוחדת. האי, אחד מהמקומות המיושבים הנידחים בעולם, נמצא במרחק של כ-2,000 ק"מ מהחוף המערבי של אפריקה. מאז שנת 2009, סנט הלנה הוא חלק מהטריטוריה הבריטית "סנט הלנה, אסנשן וטריסטן דה קונה".
האי שימש כנקודת מעגן אסטרטגית עבור אוניות מאירופה בדרכן לאוקיינוס ההודי לפני שנחפרה תעלת סואץ.
בסנט הלנה אוכלוסייה קטנה ונאמנה לממלכה המאוחדת. אולם ממדיו הקטנים של האי ונדחותו הביאו לכך שרבים מתושבי האי מאשימים את ממשלת בריטניה בהתעלמות. הכלכלה של האי חלשה למדי, והוא תלוי כמעט לחלוטין בסיוע מהממשל הבריטי.
עיקר פרסומו של האי בא מגלותו במקום של נפוליאון בונפרטה, אשר סיים בו חייו, ותעשיית התיירות באי מבוססת בעיקר על הצגת פן זה של ההיסטוריה של האי. דמויות מוכרות ממלחמת הבורים, כולל גנרל פיט קרוניה ("Piet Cronje") הושמו גם הן במעצר באי.
היסטוריה.
האי התגלה ב-21 במאי 1502 על ידי הנווט הפורטוגזי ז'ואו דה נובה במהלך מסעו חזרה הביתה מהודו. הוא כינה אותו "סנטה הלנה". הפורטוגזים לא הקימו בו התיישבות קבע מלבד בודדים שגרו על האי תקופות מסוימות. מכיוון שהוא היה שולי לפורטוגזים עבר האי לידי ההולנדים לתקופה קצרה ולבסוף נתפס על ידי הבריטים בשנת 1661.
בשנות השלטון הבריטי נשלט האי על ידי חברת הודו המזרחית הבריטית. הם בנו את העיר היחידה שבו, ג'יימסטאון, את המבצר שמגן עליה, והציבו חיל משמר באי. תחת שליטתם שגשג האי. ספינות בריטיות רבות עגנו בו בדרכן חזרה מהודו והשאירו בו חלק מעושרן. בנוסף הוקמו בו מטעים שעובדו על ידי עבדים שחורים וסינים שנקנו מספינות העבדים שעגנו באי.
בשנת 1815 הובא לאי על ידי השלטונות הבריטיים נפוליאון בונפרטה כאסיר. היה זה לאחר שהצליח לחמוק מכלאו הקודם באי אלבה, ולשלוט בצרפת בתקופת מאה הימים. הוא נכלא לאחר תבוסתו בקרב ווטרלו. נפוליאון חי באי שש שנים, עד מותו.
משנת 1834 החל הכתר הבריטי לשלוט ישירות באי שלא באמצעות חברת הודו המזרחית הבריטית. אולם בשנות ה-70 של המאה ה-19 החל האי לדעוך בעקבות התפתחות ספינות שלא היו זקוקות לתחנת עצירה, ופתיחת תעלת סואץ. מאז היה האי התיישבות חסרת חשיבות מיוחדת של בריטניה. למרות זאת הוא עלה לכותרות פעם נוספת בשנת 1982 כאשר שימש בסיס יציאה בריטי במלחמת פוקלנד.
בשנת 1858 הכריזה ממשלת בריטניה על כך שהיא מעניקה שני אזורים באי לצרפת: את שטחו של הבית שבו גר נפוליאון בעת גלותו, וכן את העמק שבו נקבר.
כלכלה.
כלכלת האי נשענת בעיקר על הסיוע מבריטניה.