תצורת הרמיט בנויה מאבן טין, אבן בוץ ואבן חול דקת גרגיר היוצרים מדרון בגוון חום אדמדם. תצורת הרמיט נוצרה בים רדוד. אם כי עקבות בעלי חיים, סדקי בוץ, וסימנים שיוצרות טיפות גשם מעידים שהסלעים היו חשופים לאוויר לעיתים קרובות. הצבע האדום מעיד שהמשקעים נוצרו בסביבה עשירה בחמצן שגרם לברזל שבבוץ להחליד. המקור העשיר ביותר בחמצן הם מים זורמים, ולכן משקעים מנהרות, מישורי הצפה וחופים שהוצפו בגאות הם בעלי הצבע האדום העז יותר. החלק העליון של התצורה באזור הגרנד קניון בנוי מאבן חול גירית מסיבית בגוונים של אדום ולבן ושכבות של אבן טין שיש בהם שיכוב צולב. שכבות של אבן טין מתפוררת בגוון אדום כהה ממלאים ערוצי נחל קדומים רדודים הנפוצים בתצורה זו. שכבות אבן הטין מכילות לעיתים קרובות מאובנים של שרכים ושל עצים שנשמרו בצורה גרועה, וכן עקבות של זוחלים ודו-חיים. עובי התצורה נע בין 30 מטרים בחלק המזרחי של הגרנד קניון ועד 270 מטרים ברמת הרמיט וברמת שיוויטס. באזור סדונה מגיע עובי התצורה ל-90 מטרים. נקודת המגע של התצורה עם תצורת אבן חול קוקונינו מעליה חדה ואינה כוללת שכבות מעבר. נקודת המגע עם חבורת סופאי מתחתיה מאופיינת באי התאמה מקבילה המאופיינת בסחיפה משמעותית, כולל עמקים קדומים שעומקם מגיע ל-18 מטרים.
החוקה של הכמורה
ריסטם פאשא
דאמאט ריסטם פאשא אופוקוביץ' (טורקית: Damat Rüstem Paşa, 1500 – 10 ביולי 1561) היה מדינאי עות'מאני ממוצא קרואטי. שירת כווזיר גדול תחת שלטונו של הסולטאן סולימאן הראשון (המפואר). נשא את התואר דאמאט עקב נישואיו לבתו של הסולטאן מיהרימה.
ביוגרפיה.
נולד בעיירה סקראדין בקרואטיה. בילדותו נלקח לקונסטנטינופול, שם פיתח קריירה צבאית וניהולית עשירה. ב־26 בנובמבר 1539 נישא למיהרימה סולטאן, בתו היחידה של סולימאן המפואר. ריסטם פאשא מילא את תפקיד הווזיר הגדול פעמיים - בין השנים 1544–1553, ולאחר מכן בין השנים 1555–1561 (עד יום מותו).
במהלך תפקידו צבר הון רב, אשר את חלקו תרם לבניית מבני ציבור, מסגדים וקרנות צדקה.
ביום מותו, רכושו של ריסטם פאשא מנה 815 חלקות אדמה ברומליה ואנטוליה, 476 טחנות קמח, 1700 עבדים, 2900 סוסי מלחמה, 1106 גמלים, 800 ספרי קוראן ועוד.
מסגד ריסטם פאשא , הממוקם ברובע פאתיח (Fatih) באיסטנבול, נבנה לכבודו של ריסטם פאשא, בתכנונו של האדריכל הראשי של הסולטאן, מימאר סינאן.
מאשתו מיהרימה סולטאן נולדו לריסטם פאשא בת ושני בנים: איישה הימאשה סולטאן, סולטאנזאדה עות'מאן ביי וסולטאנזאדה מהמט ביי.
בתרבות הפופולרית.
בסדרת הטלוויזיה "הסולטאן", את תפקידו של ריסטם פאשא מגלם השחקן הטורקי אוזן גובן.
רוסטם פאשה
רוברט קובאלק
רוברט קוּבָאלֶק (בפולנית: Kuwałek; 1966 - 5 ביוני 2014) היה היסטוריון פולני שעסק בעיקר בחקר הקהילה היהודית בלובלין ותהליך השמדתה בשואה. הועסק כחוקר במוזיאון המדינה במיידנק, הקים וניהל את מוזיאון ההנצחה בבלז'ץ.
קורות חייו.
רוברט קובאלק נולד בלובלין, סיים את לימודיו באוניברסיטה הקתולית בלובלין בתחום לימודי היסטוריה. תזת התואר השני שלו הייתה "ארגון הציונים הכלליים בלובלין בתקופה 1926-1939" נכתב תחת פיקוחו של פרופ' רישרד בנדר.
לאחר סיום לימודיו החל לעבוד בארכיון המדינה בלובלין, שם עסק בעיקר במחקרים בנושא של הקהילה היהודית בלובלין. כן הועסק בשנים 1995 - 1999 כמורה להיסטוריה בבתי ספר תיכון. בשנת 1999 הפך לעובד של מחלקת המחקר של מוזיאון המדינה במיידנק.
בשנים 2004 - 2007 הועסק כמנהל של המוזיאון - אתר ההנצחה בלז'ץ שהוא סניף מקומי של מוזיאון המדינה במיידנק. הוא הוביל לפתיחתו של אתר זה, והפך אותו לנקודה חשובה על המפה של אתרי זיכרון ההשמדה באזור לובלין. הוא היה מעורב בעבודה עם הקהילה המקומית באמצעות יישום של פרויקטים חינוכיים בשיתוף פעולה עם בתי ספר מבלז'ץ ויישובים אחרים בסביבה.
בשנת 2007 רוברט קובאלק חזר לעבודתו במחלקת המחקר של מדינת המוזיאון במיידנק. בשנים האחרונות עסק במחקר על נושאים הקשורים להשמדת היהודים באזור לובלין במהלך מבצע ריינהרד.
ביוני 2014 נמצאה גופתו בעיר לבוב באוקראינה. לא נמסרו פרטים על סיבת מותו .
פרסים וחברות בעמותות.
רוברט קובאלק היה סגן-נשיא האגודה לידידות ישראל-פולין בלובלין ונשיא מרכז האיגוד האירופי "Heritage and Contemporaneity".
בשנת 2008 העניק לו נשיא פולין אות כבוד בתחום של קידום של היסטוריה ותרבות היהודיות.
בשנת 2014 הוענקה לו מדליה של מרד גטו ורשה על ידי איגוד ותיקי המלחמה יהודית וקורבנות מלחמת העולם השנייה.
מומנט התמד פולרי מנורמל
מומנט התמד פולרי מנורמל (באנגלית: Normalized polar moment of inertia) או פקטור מומנט התמד (אנגלית: Moment of inertia factor) הוא גודל פיזיקלי חסר יחידות המתאר את התפלגות המסה בגרמי שמים כמו כוכבי לכת או ירחים. לגודל זה ישנו שימוש רב במדעים פלנטריים והוא מסומן לרוב כ־MoI או כ־NMoI.
הגדרה.
נניח גוף פלנטרי בעל מומנט התמד בצירים הראשיים formula_1
כאשר M זו מסת הגרם ו־R זה הרדיוס הממוצע של הגרם. עבור גרם כדורי לחלוטין בעל צפיפות אחידה נקבל NMoI=0.4. בגרם שמים שעבר בידול כבידתי, תהליך בו חומר כבד יותר שוקע אל מרכז הגרם וחומרים קלים צפים למעלה מתקבלות שכבות בעלות צפיפות שונה (בדומה לגלעין כדור הארץ). בגרם כזה נקבל NMoI&lt;0.4.
לפקטור מומנט התמד ישנה חשיבות גבוהה מקביעת קיום ליבה בכוכב הלכת, כיוון שככל שיש יותר חומר צפוף במרכז הגרם, כך נקבל NMoI רחוק יותר מ־0.4. מה שחושב במיוחד בגודל זה הוא שהוא אינו מושפע כלל ממסת הגרם, אלא רק מצורתו והרכבו הפנימי.
מדידה.
מומנט התמד פולרי מנורמל אינו נמדד ישירות, אלא מוסק על סמך מדידות ערכים של סיבוב עצמי של כוכב לכת, לרבות נטיית ציר הסיבוב ונקיפה וערכים כבידתיים (מקדמים של ספריות הרמוניות הקשורות לשדה כבידה).
חשיבות במודלים פנימיים.
למומנט התמד מנורמל ישנה חשיבות גובהה כאילוץ מחייב בבניית מודלים מתמטיים המדמים את המבנה הפנימי של כוכב הלכת או ירח. פרופיל הצפיפות, כלומר צפיפות כפונקציה של רדיוס במודל צריך להיות כזה שמומנט התמד הכללי המחושב יסתדר עם הערך הנמדד במציאות.
קירוב דריוון־רדו.
אחד הקירובים השימושיים לקביעתו של מומנט התמד מנורמל הוא משוואת דריוון־רדו (Darwin–Radau equation) הקובעת:
כאשר formula_3 נקרא "פרמטר ד'אלמבר", f זו פחיסות ו־formula_4 הוא פרמטר רדו הנתון על ידי:
כאשר q הוא פקטור גאודינמי הנתון על ידי:
formula_7 היא מהירות זוויתית של סיבוב עצמי ו־formula_8 היא הפחיסות הנתונה על ידי:
כאשר formula_10 הוא רדיוס בקו המשווה ו־formula_11 הוא רדיוס בקוטב.
הקשר לformula_12.
formula_12 הוא אחד הפרמטרים החושבים לתיאור התפלגות המסה בכוכב לכת, והוא חיוני לתיאור הפחיסות שלו. הוא נתון על ידי:
קיים קשר בין גודל זה לבין מומנט התמד מנורמל:
כאשרformula_16 נקרא "פרמטר סיבוב קטן".
גוף ספרי דו־שכבתי.
אחד המודלים הפשוטים ביותר לתיאור של כוכב לכת בעל ליבה ומעלה אטמוספירה משמעותית היא בתור גוף ספרי דו־שכבתי, בו השכבה הפנימית, הליבה היא בעלת צפיפות formula_17 ורדיוס formula_18 וצפיפות השכבה החיצונית, האטמוספירה היא formula_19 ורדיוס האטמוספירה (כלומר כוכב הלכת כולו) הוא formula_20. במקרה כזה, מומנט התמד פולרי מנורמל נתון על ידי:
כאשר formula_22 היא הצפיפות הממוצעת.
פקטור מומנט התמד
נורמן לברכט
נורמן נפתלי לברכט (באנגלית: Norman Lebrecht; נולד ב-11 ביולי 1948 בלונדון) הוא פרשן בנושאי מוזיקה וענייני תרבות וסופר יהודי בריטי. עסק בנושאים אלה ברשות השידור, בעיתונים בבריטניה ובתחנת הרדיו BBC. הוא בעל בלוג למוזיקה קלאסית בשם Slipped Disc. פרסם תריסר ספרים בנושאי מוזיקה וכן ספרי סיפורת.
קורות חיים.
נורמן לברכט נולד בשנת 1948 בלונדון, בן לסולומון ומרגריט לברכט. בשנים 1964–1965 למד בישיבת קול תורה בירושלים, ובשנים 1966–1968 למד באוניברסיטת בר-אילן.
בשנים 1970–1972 היה כתב ומפיק ברשות השידור. בשנים 1973–1978 היה מנהל החדשות בלונדון ובניו יורק של סוכנות הידיעות Visnews. משנת 1981 הוא כותב בשבועון החדשות "סאנדיי טיימס". בשנים 1994–2002 היה בעל טור ב"דיילי טלגרף". בשנים 2002–2015 היה בעל טור ועורך משנה בעיתון "איבנינג סטנדרד" . ברדיו BBC 3 הוא מגיש את "לברכט.חי" (lebrecht.live) משנת 2000 ואת "לברכט מראיין" (The Lebrecht Interview) משנת 2006. כמו כן הוא כותב טור חודשי לכתב העת "סטנדפוינט" .
בשנת 2007 החל לפרסם את הבלוג למוזיקה קלאסית "Slipped Disc", הזוכה לפופולריות רבה.
בשנת 1977 נישא לאלבי ספיבק ולהם שלוש בנות.
כתבים.
לברכט כתב על המלחין גוסטב מאהלר, בספרים "לזכור את מאהלר" (Mahler Remembered) (1987) ו"למה מאהלר?" (Why Mahler?) (2010). עדות לעניינו במוזיקה בת-זמננו היא "אנציקלופדיה שלמה למוזיקה של המאה העשרים" (The Complete Companion to 20th Century Music) (2000) (שהמהדורה הראשונה שלה, "אנציקלופדיה למוזיקה של המאה ה-20" (The Companion to 20th Century Music) (1996) יצאה בעברית בהוצאת לדורי, בתרגומה של שלומית קדם) ובסדרת הביוגרפיות של מלחינים מן המאה ה-20 בהוצאת פיידון, שהוא מייסדה והעורך שלה.
עוד ספרים שכתב בנושאי מוזיקה הם "ספר האנקדוטות המוזיקליות" (The Book of Musical Anecdotes) {1985), "מוזיקה בלונדון" (Music in London) (1992) ו"קובנט גארדן: הסיפור שלא סופר" (Covent Garden: The Untold Story) (2000)