רוב האנשים פעלו בצורה אימפולסיבית בשלב כלשהו בחייהם. התנהגות זו נתפסת פעמים רבות כספונטנית ומקובלת חברתית עד לגבול מסוים.
חסרונות.
למרות שבשפת הדיבור המונח "אימפולסיביות" משמש גם לתיאור פעולות מקובלות מבחינה חברתית, לעיתים קרובות יותר נעשה בו שימוש לתיאור של התנהגות בעייתית.
הקריטריונים לקביעת המידה בה התנהגות אימפולסיבית מסוימת מוגדרת כמקובלת מבחינת החברה או לא תלויים בגיל האדם ובמאפיינים של התרבות והתקופה שבה הוא חי.
פרט למקרים של התנגשות תרבותית בחיי היום יום אין להבדלים אלו השפעה משמעותית על התפיסה של אימפולסיביות. לעומת זאת, הם יוצרים קושי בגיבוש הגדרה אחידה ומדויקת בתחום המחקר.
לעיתים קרובות לפעולות אימפולסיביות יש השלכות מזיקות. החסרונות של האימפולסיביות נובעים מההשלכות השליליות האפשריות שלה על היכולת של האדם להשתלב ולתפקד בחברה. היא יכולה להוביל לקשיים שונים כמו:
אצל ילדים האימפולסיביות יכולה לבוא לידי ביטוי בהתנהגות בעייתית כמו לקיחת צעצוע מילד אחר ללא מודעות להשלכות של פעולה זו. בהתאם לכך, מבחינת התפתחות חברתית רמת האימפולסיביות נמצאה קשורה לקשרים בין אישיים חלשים של ילדים עם קבוצת השווים שלהם.
קשיים אלו עלולים להוביל לתוצאות שליליות בעתיד.
בגילאים מאוחרים יותר האימפולסיביות יכולה לבוא לידי ביטוי בבחירה של סטודנטים לצאת למסיבה במקום ללמוד למבחן, או בנטייה של אדם בוגר לרכוש מוצרים רבים ללא התייחסות לתשלומים ולריבית שיהיה צורך לעמוד בהם בהמשך.
בנוסף, חוסר יכולת לשלוט על דחפים מקשה על השגת הקשב המתמשך הנחוץ ליצירת מצב הזרימה והתמדה בו.
אימפולסיביות פתולוגית.
ישנם מצבים פתולוגיים שונים שהתנהגות אימפולסיבית היא אחד המאפיינים המרכזיים שלהם.
לדוגמה: מאניה, הפרעת אישיות, התמכרות, קלפטומניה, הימור פתולוגי, הפרעת אכילה, טריכוטילומניה ועוד.
כמו כן, אימפולסיביות היא אחת מהמאפיינים המרכזיים של הפרעת קשב.
נראה שבמצבים שונים באים לידי ביטוי מאפיינים שונים של התנהגות אימפולסיבית.
כל אחת מההפרעות הקשורות באימפולסיביות מאופיינת בקשיי קשב, קשיים בעיכוב תגובה, קשיים להתחשב בתוצאות שליליות אפשריות של ההתנהגות או בשילוב של קשיים אלו.
לאימפולסיביות מגורמים שונים יכולות להיות השלכות משל עצמה. למשל, למרות שלא נמצא קשר סיבתי בין הפרעת קשב להפרעת אכילה, האימפולסיביות האופיינית לאנשים עם הפרעת קשב מקושרת במיוחד להתנהגויות בולימיות.
היבטים נוירולוגיים.
כאמור, האימפולסיביות מתייחסת למגוון תופעות שונות הקשורות זו לזו. כמו כן התפיסה של התנהגות מסוימת כאימפולסיבית או לא אימפולסיבית מושפעת מההקשרים התרבותיות שבהם היא מתרחשת.
ייתכן שההבדלים בין התנהגויות שונות הנתפסות כאימפולסיביות נובעים גם ממנגנונים ביולוגים נפרדים ואין זה סביר לצפות למנגנון ביולוגי אחיד העומד בבסיס כל המאפיינים השונים שלה.
בהתאם לכך, ישנם מספר תהליכים נוירו-כימיקליים אשר יכולים להשפיע על התנהגות אימפולסיבית.
מבחינה מוחית אימפולסיביות קשורה לתפקוד של האונה המצחית.
פגיעה בקליפת המוח הקדם-מצחית יכולה להוביל לעלייה בתגובות האימפולסיביות של האדם.
כמו כן לגרעין האקומבנס (NAC) יש תפקיד מרכזי בוויסות של אימפולסיביות.
ישנם מוליכים עצביים במוח אשר יכולים להגביר או להפחית אימפולסיביות.
זאת משום ששינויים בכמויות הנוראדרנלין והדופמין משפיעים על התפקוד של קליפת המוח הקדם-מצחית.
למעשה, המוליך העצבי דופמין חיוני לשליטה על הפעילות הקוגניטיבית בקליפת המוח הקדם-מצחית. כמו כן, הזמינות של קולטני דופמין מסוג D2R בסטריאטום קשורה לאימפולסיביות נמוכה ולנטייה לחוות מצב של זרימה.
טיפול והתמודדות.
כאמור, במקרים מסוימים האימפולסיביות עלולה לפגוע ביכולת של האדם להשתלב ולתפקד בחברה באופן מיטבי. במקרים אלו ניתן לנסות לצמצם ואף למנוע את ההשפעות השליליות של האימפולסיביות בדרכים שונות, בהתאם לגורמים ולמטרות הטיפול.
למשל, נמצא שאימוץ אסטרטגיות התנהגות המיועדות להפחתת אימפולסיביות יכול לשפר את היחסים החברתיים של ילדים.
בכל מצב יש להתיעץ עם אנשי מקצוע כדי לוודא שטיפול מסוים אכן מתאים ויעיל לאדם המסוים שאליו הוא מיועד. לעיתים יומלץ להשתמש ביותר משיטה אחת במסגרת של מערך טיפולי מלא.
השהיית התגובה.
משום שהתנהגות אימפולסיבית נעשית באופן מיידי וללא הפעלת שיקול דעת, לעיתים קרובות השהייה של התגובה יכולה לאפשר לתהליך המחשבתי להסתיים כך שהאדם יהיה מודע להשלכות מעשיו. אדם אימפולסיבי ללא קשיים נוספים יוכל להימנע מפעולה כלשהי ברגע שיהיה מודע שהיא אינה רצויה לו. לצורך כך נהוג להמליץ על ספירה עד 3 או 10. הספירה מאפשרת להשהות את הפעולה למשך שניות בודדות לצורך בחינת המצב וקבלת החלטות מושכלת.
ויסות מהירות עיבוד המידע.
אפשרות דומה היא ויסות מהירות עיבוד המידע, לצורך התאמתו למשימה שאיתה האדם מתמודד.
בחינוך המורה יכול ליצור דינמיקה כיתתית אשר תשפיע על קצב עיבוד המידע שת התלמידים.
לדוגמה, סגנון הוראה המאופיין בחילופי שאלות ותשובות מיידיים מחייב את הלמידים לענות במהירות ולכן מעודד אימפולסיביות. לעומת זאת, כדי לעודד חשיבה מוקדמת המורה יכול לבקש מהתלמידים לרשום את התשובה האפשרית יחד עם השיקולים הלוגיים שהובילו אליה. בנוסף על המורה לציין במפורש שיוקדשו לכך מספר דקות מזמן השיעור ולהמתין עד שלפחות חצי מהתלמידים יסיימו לכתוב. בדרך זו ניתנת לכל תלמיד אפשרות להפעיל שיקול דעת ולנמק את בחירתו באופן מושכל. כמו כן דרך זו מאפשרת לשתף כמות גדולה יותר של תלמידים בדיון הכיתתי ומתן הכוונה אישית לתלמידים בודדים בזמן שהיתר מנסחים את תשובתם באופן עצמאי.
אימון מוחי.
ניתן להפחית נטייה לאימפולסיביות גם על ידי אימון מוחי המיועד לכך.
oVirt היא תוכנה חופשית לניהול וירטואליציה בקוד פתוח אשר מפותחת בעיקרה על ידי חברת רד האט. המערכת מתבססת על libvirt אשר מאפשר לעבוד עם מרבית ה-Hypervisor-ים, אך מתמקדת כיום בעיקר ב־KVM.
oVirt הוא הבסיס של התוכנה הקניינית Red Hat Enterprise Virtualization.
oVirt יודע לנהל מספר שרתים במקביל, ועושה שימוש בפרוטוקול HTTPS באמצעות XML-RPC, דרך agent בשם Virtual Desktops and Servers Manager daemon, או בקצרה VDSMd, אשר כתוב בפייתון ורץ על השרת.
VDSM מנהל באמצעות libvirt את המכונות הווירטואליות.
oVirt תומך בפתרונות אחסון מקומיים ופתרונות אחסון על גבי הרשת כגון NFS, ו-iSCSI. החל מגרסה 3.1 המערכת תומכת ב-GlusterFS. המערכת איננה תומכת ב-AoE.
המערכת מגדירה הן את תצורת הרשת של השרתים והן את תצורת הרשת של המכונות הווירטואליות הרצות עליהם: הגדרת VLAN-ים, כתובות IP ו-MAC.
למערכת שלושה ממשקי משתמש מבוססי דפדפן - עבור אדמיניסטרטורים, משתמשי-על ומשתמשים רגילים. בנוסף, המערכת חושפת ממשק SDK הכתוב בפייתון, ממשק REST, וממשק שורת פקודה.
מערכת הניהול כתובה בשפת ג'אווה מעל שרת היישומים JBoss ומתבססת על GWT עבור הממשקים מבוססי הדפדפן.
היסטוריה.
בשנת 2008 רכשה רד האט את חברת קומראנט הישראלית. חברת קומראנט פיתחה סביבה להרצה יעילה של שולחנות עבודה במכונות וירטואליות. לשם כך היא פיתחה את המכונה הווירטואלית KVM, את פרוטוקול התקשורת SPICE לתקשורת איתה ואת תוכנת הניהול הקניינית שלה. תוכנת הניהול הקיניינית הפכה למוצר בשם Red Hat Enterprise Virtualization Manager. במקביל החלה עבודה על שכתוב התוכנה הקניינית (שהייתה כתובה בשפת C#) לתוכנה חופשית שכתובה בשפת ג'אווה. התוכנה החופשית החדשה נקראה oVirt ועליה התבססו הגרסאות החדשות (החל מ־3.0) של RHEV.
אריק ג'ואזל
אריק ג'ואזל (בצרפתית: Éric Joisel; 15 בנובמבר 1956 - 10 באוקטובר 2010) היה פסל ואמן צרפתי. התמחה בדמויות ריאליסטיות מאוריגמי.
רקע.
ג'ואזל נולד ב-15 בנובמבר 1956, במונמורנסי, עמק האואז, קומונה בפרברים הצפוניים של פריז. הוא למד היסטוריה ומשפט לפני שפנה לאמנות. בתחילת דרכו בעולם האמנות פיסל בחימר ואבן.
אוריגמי.
בגיל 27 ג'ואזל נמשך לעולם האוריגמי בעקבות הדגמים של האומן אקירה יושיזאווה.
יוהנה ווקלק
יוהנה ווֹקלק (גרמנית: Johanna Wokalek; נולדה ב-3 במרץ 1975) היא שחקנית קולנוע ותיאטרון גרמניה.
כתלמידה למשחק של קלאוס מריה ברנדאואר, קיבלה ווקלק ביקורות חיוביות על משחקה בהצגה "רוז ברנד", ובנוסף ידועה היא ממשחקה בסרטים הגרמניים "באדר מיינהוף קומפלקס", "Hierankl", "Barfuss" ובתפקיד ראשי בסרט "האפיפיורית יוהנה" משנת 2009.
ראשית חייה.
ווקלק נולדה בעיר פרייבורג שבגרמניה לאב פרופסור לדרמתולוגיה, ולאחר שהתקבלה לגמנסיית פרדריק שבפרייבורג החלה בתיאטרון חובבים בשנת 1991.
עם תום לימודיה בשנת 1994, הגישה ווקלק שלוש בקשות לבתי ספר למשחק, ולבסוף התקבלה ל"מקס ריינהרדט סמינר" שבווינה, ומשנת 1995 החלה את לימודיה כתלמידתו של קלאוס מריה ברנדאואר.
קריירת המשחק.
את הופעתה הראשונה עשתה ווקלק בשנת 1996 בפסטיבל וינה, עת ששיחקה במחזה "עלמה" של המחזאי הישראלי יהושע סובול, שבויים על ידי הבמאי פאולוס מנקרס. זמן מה לאחר מכן שיחקה במחזה המוזיקלי אופרה בגרוש, אשר הוצג ב"בורגתיאטר", התיאטרון הלאומי האוסטרי שבווינה.
בשנת 1997 השתתפה ווקלק בסרטה הראשון "אמייה אונד ג'אגואר", סרטו של מקס פרברבוק.
עם הזמן קיבלה ווקלק תפקידים שונים בסרטים גרמניים כגון "באדר-מיינהוף קומפלקס", "Hierankl", "Barfuss" ואת התפקיד ראשי בסרט "האפיפיורית יוהנה" משנת 2009.
בשנת 2010 שיחקה בתפקיד של ססיליה קופר בסרט הדרמה הגרמני "The Coming Days" לצד דניאל בריהל.