בזמן המשא ומתן עם סוריה בשנת 2000 תבעה סוריה זכות על הגישה לגדת הכנרת, כפי שהיה בפועל עד מלחמת ששת הימים. ישראל דחתה את התביעה וטענה כי על פי גבולות שביתת הנשק של 1949–1967, הטריטוריה הסורית מסתיימת 10 מטרים מגדת הכנרת במפלס המים המרבי. ויכוח זה היה בין המכשולים שמנעו השגת הסכם שלום בין הצדדים.
הכנרת כשדה תעופה ימי.
בשנים 1931–1942 שימש ים כנרת כשדה תעופה ימי. בשנת 1931 החליטה חברת אימפיריאל איירווייז הבריטית לחנוך קו תעופה בין – נמל התעופה קרוידון בלונדון להודו דרך ארץ ישראל. הטיסה הייתה משולבת במטוס ימי ובמטוס רגיל. ב־21 באוקטובר 1931 נחת המטוס הימי הראשון מסוג "s-17 scipio short" על פני הכנרת, הנוסעים הועברו מטבריה אל שדה התעופה צמח ומשם המריאו להודו דרך בגדאד במטוס יבשתי. כאשר התרסק אחד המטוסים הימיים בכנרת, בשנת 1942 בגלל סופה עזה פסקו הנחיתות הימיות. אחרי שהנחיתות הימיות בכנרת פסקו, הועברו ה"שדות הימיים" אל ים המלח ומפרץ חיפה.
בשנותיו הראשונות של חיל־האוויר הישראלי, הופעלו לזמן קצר שלושה מטוסים אמפיביים בשורותיו: "סי־בי" (דבורת הים), "וידג'ן" ו"קטלינה". המטוסים שימשו לסיורי ים ופטרולים לאיתור ניצולים וספינות שאבדו בלב ים. ביוני 1948 הגיע זוג מטוסים אמפיביים מדגם "וידג'ן" מתוצרת חברת "גרומן", לחיל־האוויר, במסגרת מבצע רכש של נדבן יהודי בשם וילהלם ואן־ליר, אשר מסר את המטוסים במתנה לחיל. אחד מהמטוסים התרסק בכנרת בדצמבר 1948 וצוותו נספה.
חשיבות דתית ותרבותית.
חשיבות דתית.
לכנרת חשיבות גדולה בנצרות. לפי האמונה הנוצרית ישו עשה שם מספר נסים: הילך עליה, הטביע בה שדים (מתי ח'), הרגיע רוחות הסערה ואחרים.
במקום יציאת נהר הירדן מכנרת נמצא אתר ירדנית המאפשר טבילה טקסית בירדן. כשליש מאתרי עלייה לרגל של תיירות צליינית לארץ ישראל נמצאים בגליל ומסביב לכנרת.
על פי דעה אחת במסורת היהודית בארה של מרים נמצא בים הכנרת מול החלונות של בית הכנסת העתיק.
באסלאם, לפי חדית' יבוש הכנרת הוא אחד הסימנים המרכזיים של סוף העולם.
השפעה תרבותית.
הכנרת הייתה בכל הדורות השראה לאמנים ויוצרים בזכות יופייה וקסמה והנופים הנשקפים ממנה, בעיקר הר חרמון. הכנרת שמשה מוטיב מרכזי לרחל המשוררת אשר קבעה בסמוך לה את ביתה. בתרבות הארץ ישראלית נכתבו שירים רבים לכנרת בידי פזמונאים ומשוררים.
באמנות.
אמנים רבים בכל התקופות ציירו את הכנרת. רוב היצירות קשורות לנושאים מהברית החדשה בגלל חשיבות המקום לנצרות.
הכנרת כאתר נופש ובילוי.
הכנרת היא אתר נופש ובילוי פעיל. עשרות חופי רחצה מוסדרים קיימים לחופיה. בחלק מהם מתקיימת פעילות אתגרית כמו שיט סירות ואופנועי ים, סקי מים ורחיפה. כמו כן מתקיימת פעילות של תנועת הנוער צופי ים בחוף המושבה כנרת, שם נמצא שבט "צופי ים כנרת". החניכים עוסקים בפעילות ימית ובשיט, ובפעילות חברתית, חינוכית וערכית.
מעט מהחופים פתוחים לקהל הרחב ללא תשלום, על אף שהחוק מתיר גביית תשלום רק בעבור הסדרת חניה. מבקר המדינה כתב בדו"ח מיוחד, כי מעשית הכניסה להולכי רגל ללא תשלום מנועה בחלק גדול מהחופים. בדצמבר 2006 לאחר מאבק משפטי של החברה להגנת הטבע וגופים ירוקים נוספים, הוסרו מחופי הכנרת עשרות גדרות בצו בית משפט, ונפתחו לציבור הרחב עשרות חופים, שהיו עד אז מגודרים שלא כחוק. חלק מהחופים גם הונגשו לנכים.
שביל סובב כנרת אותו יזמה החברה להגנת הטבע, הוא פרויקט אשר מטרתו יצירת שביל, תוך כדי הסרת גדרות ומכשולים אחרים, ואשר יאפשר הליכה מסודרת ובאופן חופשי סביב אגם הכנרת. השביל מסומן בסימון שבילים לבן־סגול־לבן. נכון לשנת 2010 הוכשרו שבילים באורך של כ־30 קילומטר סביב האגם, שהיקפו הכולל מגיע לכ־60 ק"מ. באפריל 2011 נפתח שביל הליכה בגליל שנקרא שביל ישו. אורכו של השביל הוא 65 ק"מ, והוא מתחיל בנצרת ומסתיים בכפר נחום. שביל זה מהווה רשת של שבילי הליכה, דרכי עפר ושבילי אופניים שמחברים מקומות מרכזיים הקשורים בתולדות ישו והנצרות.
מדי שנה, בעונת הסתיו, מתקיים בכנרת אירוע שחייה עממי הנקרא צליחת הכנרת. השם "צליחה" מעט מטעה, שכן מדובר במשחה באורך 1.5, 3 (תחרותי) ו־3.5 ק"מ (עד 4.2 ק"מ, תלוי במפלס) ולא חציית האגם במרכזו. צליחת הכנרת היא אירוע השחייה העממי הגדול בישראל. אחת לשנה בחודש ינואר מתקיים מרתון הכנרת. מסלולו מטבריה עד סמוך לקיבוץ עין גב וחזרה. האירוע הראשון התקיים ב־31 בדצמבר 1977. אחת לשנה מתקיימת גם הקפת הכנרת באופניים.בינואר 2022 התקיימה לראשונה התחרות הבינלאומית לדיג ספורטיבי של קרפיונים.
יישובים.
בעבר שכנו מספר יישובים עתיקים לחופי הכנרת: היישובים באזור צפון הכנרת כוללים את מסעדיה, כפר עקב וכפר נחום. האחרון נחשב אחד המקומות החשובים לנצרות, היות שישו קבע בו את מרכז פעילותו במשך תקופה ארוכה, ואחדים מהשליחים התגוררו במקום. במזרח הכנרת נמצאים כורסי, בית צידה וסוסיתא, כאשר הגן הלאומי כורסי הוא אתר ארכאולוגי ובו שרידיו של מנזר נוצרי המתוארך למחצית המאה ה־5 לספירה, ובסוסיתא ניתן לראות שרידים של עיר הקשורה בתרבות יוונית ורומית, ביניהם הפורום של העיר, המקדש לקיסרי רומא, כנסיות ביזנטיות ועוד. בדרום הכנרת נמצא תל בית ירח ובו בית כנסת קדום, כנסייה ביזנטית ומבנים רבים אחרים.
היישובים השוכנים כיום לחופיה של הכנרת: במזרח – קיבוץ עין גב, האון (קיבוץ לשעבר שהתפרק והפך ליישוב קהילתי), וקיבוץ מעגן. בדרום – קבוצת דגניה א' (הקיבוץ הראשון שהוקם בארץ ישראל), דגניה ב' המושבה כנרת וקבוצת כנרת. במערב – העיר טבריה, המושבה מגדל וקיבוץ גנוסר.
אום כלתום
יעקובו איגביני
יַעֲקוּבּוּ אָיֵגְבֵּינִי (באנגלית: Yakubu Aiyegbeni ; נולד ב-22 בנובמבר 1982) הוא כדורגלן עבר ניגרי ששיחק בעמדת החלוץ. באנגליה קיבל את הכינוי יאק.
מאז שעבר ממכבי חיפה למועדון פורטסמות' ב-2003, הוא צבר יותר מ-250 הופעות ליגה בפרמייר ליג בקבוצות מידלסברו, אברטון ובלקבורן, והוא הכדורגלן האפריקאי שנכון לנובמבר 2021, מדורג במקום החמישי בכמות השערים שהבקיע בפרמייר ליג, מאז היווסדה, עם 96 שערים. יעקובו נמצא גם במקום השלישי מבין השחקנים עם מספר השערים הרב ביותר בנבחרת ניגריה, עם 21 כיבושים. הוא ייצג את הנבחרת הניגרית בארבעה טורנירי גמר של גביע אפריקה לאומות, במונדיאל 2010 ובטורניר הכדורגל של אולימפיאדת סידני בשנת 2000.
קריירה.
יעקובו נולד בעיר בנין סיטי, עיר הבירה של מדינת אדו בדרום ניגריה. כבר בתחילת הקריירה שלו כנער שיחק בעמדת החלוץ, בקבוצת יוליוס ברגר מהליגה הניגרית. ב-1998 הושאל לקבוצת
ז'יל ויסנטה מפורטוגל.
יעקובו הגיע למועדון הכדורגל הישראלי מכבי חיפה ב-1999, כשהוא בן 17, תמורת 300 אלף דולר, והושאל להפועל כפר סבא לעונת . יעקובו כבש שישה שערים ב-23 הופעות ליגה, אולם כפר סבא ירדה לליגה הלאומית בסיום העונה. בעונת שב יעקובו לחיפה, אולם מאחר שהקבוצה השלימה את מכסת הזרים המותרת, תוקן החוק בהתאחדות לכדורגל, שנודע בשם "חוק יעקובו", ולפיו קבוצה רשאית לרשום זר שישי, בתנאי שהוא נרשם כשחקן נוער, ובתנאי שהקבוצה תרשום בסגל לכל משחק לא יותר מחמישה זרים (החוק בוטל בשנת 2001). את הופעת הבכורה שלו במדי מכבי חיפה, ערך יעקובו ב-22 בינואר 2001, במסגרת המחזור ה-22, בניצחון 2-3 על הפועל פתח תקווה. יעקובו כבש באותו משחק גם את שער הבכורה שלו, כשכבש את השער השלישי לזכות הקבוצה בדקה ה-90. יעקובו סיים את העונה עם שלושה שערי ליגה בלבד, אך מכבי חיפה זכתה באליפות הראשונה שלה מזה שבע שנים.
בעונת עזר יעקובו לחיפה לזכות באליפות שנייה ברציפות, כשכבש 13 שערי ליגה. יעקובו היה גורם מכריע בעליית הקבוצה לשלב הבתים של ליגת האלופות בעונת 2002/2003, כאשר כבש מול שטורם גראץ את צמד השערים בניצחון 2–0 במשחק הראשון. בליגת האלופות היה יעקובו אחד השחקנים המצטיינים בשורות חיפה, כאשר כבש חמישה שערים בשלב הבתים, מתוכם שלושער נגד אולימפיאקוס ופנדל אחד נגד מנצ'סטר יונייטד.
בעקבות ההצלחה בליגת האלופות עבר יעקובו בחלון ההעברות של אותה העונה לפורטסמות' מליגת המשנה באנגליה, ושיחק בה שנתיים ביחד עם אייל ברקוביץ' וטדי שרינגהאם. שעריו עזרו לקבוצה לסיים במקום הראשון בליגה השנייה ולעלות לפרמייר ליג. בעונתו הראשונה בפרמייר ליג, שבה סיימה פורטסמות' במקום ה-13, כבש יעקובו 19 שערים ב-38 משחקים. בקיץ 2004 קבוצות פרמייר ליג רבות התעניינו ביעקובו וביקשו לרכוש את כרטיסו בסכום של 10 מיליון פאונד, אולם הוא בחר להישאר במועדון ולבסס את מעמדו בליגה הראשונה.
לאחר עונת עבר למידלסברו תמורת 7 מיליון לירות שטרלינג, כשמכבי חיפה קיבלה 13 מיליון שקלים מעסקת ההעברה. במידלסברו כבש יעקובו מספר רב של שערים, והופעתו הבולטת ביותר הייתה בניצחון 3–0 (שער ובישול) על צ'לסי ב-11 בפברואר 2006. באותה העונה העפיל עם הקבוצה לגמר גביע אופ"א, בו נוצחה מידלסברו 4-0 על ידי סביליה. בעונת עבר יעקובו לשחק בקבוצת אברטון, ובעונתו הראשונה במועדון הוא כבש 21 שערים, מתוכם 15 שערי ליגה (מקום חמישי בטבלת כובשי השערים). בתחילת שנת 2011 הושאל יעקובו לקבוצת לסטר סיטי מליגת המשנה, ובסיום העונה עבר לבלקברן רוברס מהפרמייר ליג, עמה ירד ליגה בסיום העונה, על אף שכבש 17 שערי ליגה. בסך הכל שיחק יעקובו תשע עונות בליגה הבכירה באנגליה, ובשש מתוכן כבש יותר מ-10 שערים.
בקיץ 2012 חתם יעקובו בקבוצת גואנגג'ואו R&amp;F מהליגה הסינית. יעקובו שיחק בסין במשך שנתיים, בהן כבש 24 שערי ליגה ב-43 משחקים, לפני שעבר לקבוצת א-ריאן מליגת העל הקטרית. ב-2 בפברואר 2015 חזר יעקובו לאנגליה וחתם עד תום העונה ברדינג מליגת המשנה.