הרב וייל יזם עם הרב פנחס קוהן () מאנסבך את הוצאתו לאור של שבועון יהודי בשם "Das jüdische Blatt" (העיתון היהודי) וערך אותו משנת 1910 עד פרוץ מלחמת העולם הראשונה. העיתון שימש כבמה ליהודים דתיים ושמרניים אל מול פעילותם של גורמים יהודים ליברלים וחילונים בקרב הקהילה שהוציאו לאור עיתון מתחרה.
בנוסף, הוא היה מבין הרבנים הפעילים לאיסוף כספים עבור קרן התורה, יחד עם הרב מאיר שפירא, הרב יעקב רוזנהיים, הרב משה מרדכי אפשטיין, הרב אברהם יצחק הכהן קוק ועוד.
בשנת 1922 הוא הקים את "האגודה למסורת יהודית" במטרה להפיץ ולשמור על ערכי המסורת היהודית. תוך שנתיים האגודה מנתה 600 חברים.
בשנת 1932 הוא הגשים את חלומו ארוך הימים וייסד את הישיבה הגבוהה הראשונה בצרפת של העידן המודרני בשכונת נוידורף בשטרסבורג. הישיבה הייתה מוסד חינוך יהודי דתי גם למי שלא התכוון להפוך לרב והיה ממוסדות החינוך הרבניים החשובים בצרפת אחרי בית המדרש לרבנים בפריז. בשנות מלחמת העולם השנייה פעילות הישיבה נפסקה, אך היא התחדשה לאחריה באקס לה בן, בראשות הרב חיים יצחק חייקין.
קיצור שולחן ערוך.
גליונותיו הראשונים של הספר הופיעו בשנת 1929 בקולמר. הוא מהווה חידוש בעת ההיא. הוא הראשון מסוגו: ספר הלכה בצרפתית, המתמקד בחיי היום-יום של היהודי הפשוט בלבד, הכולל התייחסות לשאלות בנות זמנו באופן ברור ופסקני, תוך הכללת המנהגים הייחודיים לחבל אלזס. הספר כולל גם מספר פרקי מוסר ומחשבה יהודית. הספר מסתמך בעיקר על ערוך השולחן, משנה ברורה, הרש"ר הירש והרב דוד הופמן. הוא כולל גם תרגום של פרקים ממסילת ישרים ולבוש של הרב מרדכי יפה.
הרב וייל לא הספיק להשלים את עבודתו עד שנפטר בעקבות תאונה. הרב יוסף בלוך, מידידיו של הרב וייל, הוציא לאור כספר בשנת 1948 את הפרקים שנכתבו.
הרב אלכסי בלום () הוציא בשנת 1992 מהדורה מחודשת של הספר, הכוללת השלמה המתייחסת לשאלות ההלכה העיקריות שנוספו מאז המהדורה הראשונה. ההשלמה מתבססת על הפוסקים המקובלים ביותר, כגון הרב עובדיה יוסף, הרב שלמה זלמן אוירבך, הרב משה פיינשטיין, הספר שמירת שבת כהלכתה ועוד.
ראובן שנפר
צוואות האבות
מגילות הסרכים
מגילת הסרכים
אח&quot;י תרשיש (סער 4)
אח"י תרשיש הייתה ספינת טילים של חיל הים הישראלי, מסדרת סער 4. הספינה נבנתה במספנות ישראל, הושקה בשנת 1975 ושירתה רוב ימיה בבסיס חיפה.
הספינות מסדרת סער 4 יועדו לשרת בזירת ים סוף. תעלת סואץ הייתה אז חסומה לשיט ספינות, והעברתן לים סוף תוכננה בהפלגה מחיפה למפרץ שלמה סביב יבשת אפריקה. מועד היציאה נקבע ל-15 באוקטובר 1973, אך הפלגתן נדחתה בשל פרוץ מלחמת יום הכיפורים. שתי הספינות הראשונות מתוך הסדרה השתתפו באופן פעיל במלחמה והיוו תוספת כוח משמעותית בזירת הים התיכון.
בספינות סער 4 ובמערכותיהן הוכנסו שיפורים רבים שנלמדו בספינות הטילים מהדגמים הקודמים. באח"י תרשיש הוכנסו שיפורים שנלמדו על ידי מספנות ישראל בעת בניית הספינות הקודמות בסדרה. צוות אח"י תרשיש למד את המערכות החדשות, את נוהלי התפעול ואת תרגולת הקרב עוד כאשר הספינה הייתה בבנייה.
הפלגות ומבצעים.
הפלגה לארצות הברית.
זוג ספינות סער 4, "אח"י תרשיש" בפיקוד שאול חורב ו"אח"י יפו" בפיקוד בני אריאלי, הפליגו לניו יורק בקיץ 1976 וייצגו את ישראל בחגיגות 200 שנה לעצמאות ארצות הברית. אל"ם אלי רהב שסיים תפקיד מפקד שייטת הסטי"לים פיקד על המבצע ומפקד חיל הים האלוף בנימין תלם הצטרף להפלגה.
בתום הביקור המוצלח בארצות הברית וביוזמת התעשייה הביטחונית המשיכו הספינות לביקור בנמל קרטחנה בקולומביה, בו נעשתה הצגת יכולות לחיל הים של קולומביה. הביקור שודר בטלוויזיה על ידי צוות שהגיע במיוחד מעיר הבירה בוגוטה. הספינות עשו רושם מצוין והאדמירל הקטור סלאזר, מפקד הצי האטלנטי של קולומביה, היה מלא התפעלות. עם זאת, החליטה קולומביה בסופו של דבר לרכוש כלי שיט מאיטליה.
ניסוי הנחתת מסוק.
אח"י תרשיש הייתה הראשונה לבצע ניסוי הנחתת מסוקים. בשנת 1977 הותקן בירכתי הספינה מנחת במקום תותח 76 מ"מ. נעשו ניסויי הנחתה עם מסוק בל 205 ביום ובלילה.
פעילות נגד מחבלים.
באותה תקופה נעשו פעולות רבות למניעת הברחות נשק מהים. אח"י תרשיש יחד עם ספינת דבור תקפו סירת מחבלים והשמידו אותה בדרכה לחופי ישראל.
מעבר בתעלת סואץ.
אח"י תרשיש הייתה ספינת הטילים הראשונה שעברה בתעלת סואץ. המעבר היה בדצמבר 1979, בחג החנוכה.
מפקד הספינה היה ישעיהו פטוקה, אורח הכבוד היה מפקד חיל הים. להפלגה הצטרפו מפקד בסיס חיפה ומפקד שייטת ספינות הטילים. הספינה התקבלה בנמל פורט סעיד בארוח של מפקד בסיס חיל הים המצרי שם. באותו לילה הודלק בספינה נר חמישי של חנוכה שצוין בחנוכיה מוארת על תורן הספינה.
מנוע אחד התקלקל במהלך ההפלגה ומלבד זה לא היו אירועים מיוחדים.
והנה "נוהל" שבוצע לראשונה בהפלגה זו ואומץ על ידי הסטי"לים שעברו בתעלה אחרי אח"י תרשיש:
הנתב המצרי הודיע שמהירות השייט הנדרשת בתעלת סואץ היא 7 קשר, מהירות נמוכה כזאת מחייבת הפעלת מנועים לסירוגין וזה פוגע בכשירות המנועים ועלול לגרום לתקלות.
לכן הורה מפקד הספינה להדמים את מד המהירות ועבר את התעלה במהירות גבוהה יותר (10–12 קשרים).
שירות נוסף.
הספינה סיימה את תפקידיה בחיל הים בשנת 1995. היא נמכרה לצ'ילה בשנת 1997, ושירתה בשם LM PAPUDO, על שם קרב ימי שנערך בשנת 1865 בין צ'ילה לאימפריה הספרדית. בשנת 2008 נגרטה.
פרנץ וילהלם זייוורט
פרנץ וילהלם זייוורט (בגרמנית: Franz Wilhelm Seiwert; ) היה צייר ופסל גרמני שהשתייך לזרם הקונסטרוקטיביסטי.
חייו.
זייוורט נולד בקלן. נכווה קשה ב-1901, בהיותו בן שבע, במהלך טיפול רנטגן ניסיוני. כתוצאה מכך חי בפחד מתמיד שחייו יהיו קצרים.
למד מ-1910 עד 1914 בבית הספר לאמנויות ולאומנויות של קלן. ב-1919 הוא פגש במקס ארנסט ונטל חלק בפעילויות דאדאיסטיות. הוא הוזמן להציג בתערוכת דאדא גדולה בקלן אבל חזר בו ברגע האחרון.
תערוכת היחיד הגדולה הראשונה שלו הייתה בקלן ב-Kunstverein (אגודת האמנים) ב- 1923 ובאמצע שנות ה-20 הוא היה מנהיגה של "קבוצת אמנים פרוגרסיביים" שביקשו ליישב קונסטרוקטיביזם עם ריאליזם בזמן שהם מביעים דעות פוליטיות רדיקליות. ב-1929 יסד את כתב העת "a-z", כתב עת לאמנות פרוגרסיבית.
כשהיטלר עלה לשלטון ב-1933 נמלט זייוורט, באופן זמני, לאזור שבע הגבעות (Siebengebirge); אך בריאותו הידרדרה במהירות וחבריו יעצו לו לחזור לקלן, שם נפטר ב-3 ביולי 1933.
סוג ספרותי
הלל השלישי
עוזי רוזן (שחיין)
עוזי רוזן (21 במרץ 1937 - 28 במאי 2002) היה שחיין ישראלי, אלוף ישראל בשחייה 3 שנים ברציפות במשחה ל-100 מטר גב (1954–1956), במשחה ל-400 מטר חופשי (1954) ושיאן ישראל בשחייה בשלושת המשחים (50 מטר, 100 מטר ו-200 מטר) בסגנון הגב.
רוזן, הוא אלוף צליחת הכנרת התחרותית (1958).
ביוגרפיה.
רוזן גדל בקיבוץ שער העמקים והתאמן בקבוצת הפועל גוש זבולון בהדרכתו של יוסף טלקי.
המכביה הרביעית.
בתחרויות השחייה של המכביה הרביעית שנערכו בחיפה בבריכת "בת גלים" בספטמבר 1953 זכה רוזן במדליית ארד במשחה שליחים 4x200 מטר חופשי ביחד עם יורם מנדלבאום, ראובן שנפר ונחום בוך בשיא ישראלי חדש של 10:03.4 דקות, אחרי ארצות הברית שקבעה שיא מכביה חדש של 9:15.4 דקות ודרום אפריקה (9:26.7 דקות).
אלוף ישראל.
באליפות ישראל בשחייה שנערכה בבת גלים בחיפה באוקטובר 1954, זכה רוזן ב-4 מדליות, 2 זהב ו-2 כסף. מדליות זהב, במשחה ל-400 מטר חופשי בתוצאה של 5:20.7 דקות, לפני עמירם טראובר (5:36.8 דקות) ונחום בוך (5:46.0 דקות) שניהם מברית מכבים עתיד ובמשחה ל-100 מטר גב בתוצאה של 1:16.7 דקות, לפני צבי סגל מהפועל חיפה (1:19.1 דקות) ודוד מלמד מהפועל גוש זבולון (1:19.4 דקות). מדליות כסף, במשחה ל-1500 מטר חופשי בתוצאה של 22:21.0 דקות, אחרי ראובן שנפר שקבע שיא ישראלי חדש של 21:37.4 דקות ולפני גבריאל נסט מברית מכבים עתיד 22:24.0 דקות.
בתחרות שנערכה במסגרת ספורט הפועלים בבריסל שבבלגיה ביוני 1955, זכה רוזן במדליית זהב במשחה ל-100 מטר גב בתוצאה של 1:17.6 דקות. שבוע לאחר מכן, בתחרות נוספת שנערכה בבלגיה הוא קבע במשחה ל-100 מטר גב שיא ישראלי חדש של 1:15.0 דקות, שיפור לשיא הוותיק בן ה-16 שנים של ארנסט בש ממכבי חיפה 1:15.8 דקות. חודש וחצי לאחר מכן, בתחרות שנערכה בקיבוצו באוגוסט אותה שנה הוא קבע במשחה ל-100 מטר גב שיא ישראלי חדש של 1:14.0 דקות. חודשיים לאחר מכן, באליפות ישראל בשחייה שנערכה בבת גלים בחיפה באוקטובר 1955, זכה רוזין במדליית זהב במשחה ל-100 מטר גב בתוצאה של 1:13.8 דקות, לפני דוד מלמד (1:14.7 דקות) וצבי סגל (1:18.7 דקות).
באליפות הפועל ה-13 בשחייה שנערכה ברמת יוחנן באוגוסט 1956 זכה רוזן במדליית זהב במשחה ל-100 מטר גב בשיא ישראלי חדש של 1:11.2 דקות, שיפור לשיאו הקודם שעמד עם 1:12.2 דקות. שבוע לאחר מכן, בתחרויות השחייה בין הנבחרות הארציות של אגודות הפועל ומכבי שנערכו בחיפה בתחילת ספטמבר אותה שנה הוא שיפר את שיאו במשחה ל-100 מטר גב והעמידו על 1:10.6 דקות. בתחרות שנערכה בספטמבר אותה שנה הוא קבע במשחה ל-200 מטר גב שיא ישראלי חדש של 2:36.3 דקות, שיפור לשיאו הקודם שעמד עם 2:38.7 דקות. באליפות ישראל בשחייה שנערכה בבת גלים בחיפה באוקטובר אותה שנה, הוא זכה במדליית זהב במשחה ל-100 מטר גב בתוצאה של 1:12.0 דקות, לפני יואב צרי מהפועל עמק הירדן (1:14.5 דקות) ודוד מלמד (1:14.9 דקות).
המכביה החמישית.