אדם שאינו משפטן נזקק ללשון החוק לעיתים רחוקות, אך את שפת המסמכים המשפטיים הוא פוגש בחיי היומיום, בחוזה להשכרת דירה, בחוזה עבודה, בתקשורת עם בנק, בפוליסת ביטוח, בכתב אחריות ועוד. לפיכך נודעת חשיבות לניסוח בהיר של מסמכים אלה. כדי לצמצם את המורכבות הלשונית נחקק בארצות הברית בשנת 2010 חוק הכתיבה הפשוטה , המחייב את הרשויות בארצות הברית להתנסח בשפה פשוטה במסמכים שהן מפרסמות לציבור.
אוריינות משפטית.
בנוסף ליוזמות לשיפור הזמינות והנגישות של החקיקה ופישוט השפה המשפטית, קמו יוזמות לקידום אוריינות משפטית , כלומר הענקת כלים לציבור הרחב להבנתם של החוקים, השפה משפטית ופעילות מערכת המשפט.
יניב רוזנאי ונדיב מרדכי הציגו את טווח המשמעויות של אוריינות משפטית:
במדינות שונות נעשו צעדים לקידום אוריינות משפטית של הציבור. בישראל הוקמה בשנת 1989 אגודת נוער שוחר משפט עברי, העוסקת בקידום לימודי משפטים בבית הספר התיכון, ובכלל זה גישה לבחינת בגרות במשפטים. בשנת 2007 יצא לאור הספר "חוקי המשחק : זכותי לדעת את חובתי" בעריכת עו"ד רוני אלוני-סדובסקי, המציג את חוקי מדינת ישראל בשפה פשוטה, ומיועד לתלמידי בית הספר היסודי וחטיבת הביניים. במסגרת מיזם "אוניברסיטה בעם" מתקיים קורס "מבוא למשפט".
ביקורת.
יש המותחים ביקורת על מילים שונות של הז'רגון המשפטי. שופט בית המשפט העליון, חיים כהן, כתב: "נער הייתי וגם זקנתי ולא ידעתי מה מקורו של "ו/או" בלשון העברית ומה מקומו וצידוקו. עוד באחד מפסקי־דיניו הראשונים התריע הנשיא זמורה על פגע זר זה המאיים להשתרש בשפתנו ולשבשה; וקדמו לו שופטים אנגליים דגולים שכינו את השימוש בלשון and/or בשפתם שלהם כברבריזם שיש לעקרו מן השורש."
ביקורת רחבה יותר נמתחת על השימוש בשפה משפטית שרחוקה מלהיות מובנת. כך, למשל, אמר עו"ד יוסף שטח, יו"ר הוועדה לניסוח משפטי בלשכת עורכי הדין בישראל: "פעם כתב היד של הרופאים היה לא קריא וזה היה חלק מההילה. היום אצל הרופאים הכל מודפס ובהיר, אבל אצל עורכי הדין אני לפעמים קורא משהו ולא מבין את מה שאני קורא. לשון זה גם תרבות, לא רק שפה. כשאתה כותב ברור, אתה גם חושב ברור". בהתאם לגישה זו, עולות הצעות לניסוח בהיר יותר של מסמכים משפטיים.
באנגליה יצאה העובדת הקהילתית כריסי מאהר בקריאה לפישוט השפה במסמכים רשמיים, לאחר שניסתה, בלי הצלחה, לסייע לשתי קשישות למלא טופס בקשה לקצבת חימום בחורף קשה, ואלה מתו מהיפותרמיה. "הן מתו בגלל מילים", אמרה מאהר, "מילים לא מוכרות, מילים שאין להן מקום במידע ציבורי."
בישראל הציעה עו"ד דנה פאר שלל דרכים לפישוט השפה המשפטית, ובהן קיצור משפטים ארוכים, השמטת מילים עודפות, החלפת ביטויים ארכאיים בביטויים מקובלים (למשל "בזו הלשון" במקום "כהאי לישנא"), להתנסח על דרך החיוב ועוד.
מרטנס
דומינאט
תושב חוץ (סדרת טלוויזיה)
תושב חוץ (באנגלית: Resident Alien) היא סדרת מדע בדיוני דרמטית-קומית אמריקאית שנוצרה על ידי כריס שרידן ומבוססת על קומיקס באותו שם מאת פיטר הוגאן וסטיב פארקהאוס, שעלתה לשידור לראשונה ב-27 בינואר 2021 בערוץ "Syfy". במרץ 2021, חודשה הסדרה לעונה שנייה.
בישראל, הסדרה עלתה לשידור ב-5 בספטמבר 2021 בערוצים HOT HBO ו-"yes Comedy".
תקציר העלילה.
עלילת הסדרה עוסקת בחייזר שיוצא להשמיד את המין האנושי, אלא שמשימתו עולה על שרטון לאחר שהוא מתרסק בעיירה נידחת ובעקבות כך נאלץ למצוא מסתור בבקתה על שפת אגם, שם הוא רוצח את הפתולוג הגר בה ועוטה את דמותו. בזמן שהוא מתאמץ למצוא חלק קריטי שאבד במהלך ההתרסקות, החייזר נדרש למלא את מקומו של רופא העיירה, לפתור תעלומת רצח ולטפל בבעיות השונות של התושבים המקומיים; כל זאת תוך שהוא נאבק עם הדילמה המוסרית של משימתו הסודית ובמקביל להתמודד עם מקס, ילד צעיר וסקרן שמסוגל לראות את חזותו האמיתית.
הפקה.
פיתוח.
ב-31 במאי 2018 הודיע ערוץ "Syfy" כי הוזמן פיילוט טלוויזיוני לקומיקס "תושב חוץ", אותו יפיק וייצור היוצר כריס שרידן. ב־28 בפברואר 2019, אושר על ידי "Syfy" כי הסדרה הוזמנה רשמית. ב-17 במרץ 2021 חידשה "Syfy" את הסדרה לעונה שנייה.
ליהוק.
ב-20 בספטמבר 2018, נמסר על ליהוקו של אלן טודיק לדמותו הראשית של החייזר / ד"ר הארי ונדרספייג'ל עבור הפיילוט, יחד עם שרה טומקו, קורי ריינולדס, אליס ווטרלונד וליווי פילר. ב-31 בינואר 2020, נמסר על ליהוקם של לינדה המילטון, מנדל מוהן ואלכס ברימה לצוות השחקנים המשני. ב-12 בפברואר 2020, נמסר על ליהוקה של אליזבת בוון לדמותה של סגנית השריף, ליב בייקר.
צילומים.
צילומי העונה הראשונה החלו ב-10 בספטמבר 2020 והסתיימו ב-14 באוקטובר 2020 בדלתא שבקולומביה הבריטית, קנדה. צילומי העונה השנייה החלו ב-3 באוגוסט 2021, ועתידים להסתיים ב-25 במרץ 2022.
שידור.
ב-13 בפברואר 2020 הודיע ערוץ "Syfy" כי הסדרה תעלה לשידור במהלך קיץ 2020. עם זאת, ב-9 באוקטובר 2020, שידור הסדרה נדחה ל-27 בינואר 2021 בארצות הברית. בינלאומית, הסדרה שודרה לראשונה בקנדה בערוץ "CTV Sci-Fi" ב-27 בינואר 2021, ובבריטניה בערוץ "Sky One" יום למחרת. בישראל, הסדרה עלתה לשידור ב-5 בספטמבר 2021 בערוצים HOT HBO ו-"yes Comedy".
ביקורות.
באתר הביקורות "Rotten Tomatoes", עונתה הראשונה של הסדרה זכתה לציון "טרי" של 94% בהתבסס על 31 ביקורות, עם דירוג ממוצע של 7.79/10. בקונצנזוס נכתב כי באתר הביקורות המשוקללות "Metacritic" עונתה הראשונה של הסדרה זכתה לציון 70/100, בהתבסס על 15 ביקורות, דבר המציין "ביקורות חיוביות לרוב".
הרוזנת מאריצה
הרוזנת מאריצה (בהונגרית: Marica Grófnő; בגרמנית: Gräfin Mariza) היא אחת האופרטות הפופולריות ביותר של המלחין היהודי-הונגרי אמריך קלמן. זו יצירה בת שלוש מערכות.
עלילה.
מערכה ראשונה.
מתרחשת על המרפסת של טירה המוקפת בפארק.
האחוזה קרובה לקולוז'וואר ונמצאת בבעלות הרוזנת מאריצה. מנהל האחוזה, בשם הבדוי בלה טרק, הוא הרוזן טסילו המרושש, שאוסף כסף לנדונית אחותו. אחרי אהבה נכזבת, מאריצה מגיעה נסערת לאחוזתה. לרוזנת נמאס כבר מהגברים של החברה הגבוהה, כל מה שהם רוצים הוא את כספה. כדי להרתיע את המחזרים שלה היא מדליפה שיש לו ארוס בשם קלמן ז'ופאן, שבמקרה הוא רוזן. אלא שבאמת יש דמות משעשעת כזו שנקראת כך. הוא גם מופיע כעבור זמן ומבלבל את הכל. בינתיים, נערה צועניה מנבאת למאריצה שבקרוב יהיה לה ארוס אמיד ואציל. מאריצה מעדיפה להישאר אם כך בטירתה, כיוון שאינה נמצאת כך בסכנה.
מערכה שנייה.
מתרחשת ארבעה שבועות לאחר מכן, בחדר היוקרה של הטירה.
טסילו מתאהב במאריצה וכותב זאת לחבר. בהתבסס על המכתב, מבינה מאריצה שמנהל האחוזה שלה הוא טייקון שהתרושש ולכן היא קוראת לו בחברה "צייד נדוניה". מאוחר יותר היא כבר מבינה שטסילו פועל לטובתה, אך אז נראה שהכל כבר לשווא.
מערכה שלישית.
מתרחשת באותו החדר.
גם דודתו של טסילו, הנסיכה הזקנה המקסימה, מגלה מה קרה ומתקנת הכל. מאריצה וטסילו הופכים לזוג מאושר, כשגם ליזה וז'ופאן מתאהבים.
סרטים.
יש מספר גרסאות סרטים של האופרטה:
סיימון שמה
בית הקברות הצבאי הבריטי בעמארה
בית הקברות הצבאי הבריטי בעמארה הוא בית קברות צבאי שהקימו הבריטים בעיראק, במהלך מלחמת העולם הראשונה, כדי לקבור את חיילי צבא בריטניה שנפלו במהלך המערכה במסופוטמיה. בית הקברות נמצא באחריות ועדת חבר העמים לקברי מלחמה אולם אחזקתו נתקלת בקשיים לאור המצב הביטחוני המעורער בעיראק. בית הקברות מנציח את מותם של כ-4,600 מחיילי צבא בריטניה שנפלו במלחמת העולם הראשונה.
רקע.
במהלך מלחמת העולם הראשונה הגיע הצבא הבריטי להחלטה על קבורת חללי האימפריה הבריטית במקום נפילתם. החלטה זו נבעה לא רק מן הקושי להחזיר לקבורה בארצות המוצא היקף עצום של חללים אלא גם מהרצון לכבד את אחוות הלוחמים בכך שיקברו באותו מקום (ובאותה צורה) את כל חללי היחידות שנלחמו כתף אל כתף. בהחלטת משנה הוגדר גם האופן האחיד בו יקברו ויונצחו הקברים ברחבי העולם כמו גם האופן בו יתוחזקו (במידת האפשר) בתי הקברות הצבאיים.
המערכה במסופוטמיה.
המערכה במסופוטמיה בתקופת מלחמת העולם הראשונה החלה בנובמבר 1914 עם פלישת כוח D של חיל המשלוח ההודי לאזור שאט אל ערב. תחילה נחל הצבא הבריטי סדרה של הצלחות ובין השאר כבש, ביוני 1915, את העיר עמארה במהלך קרב עמארה.
שנת 1916 היוותה עבור הצבא הבריטי שנה של תבוסות שבשיאן נכשל הכוח לכבוש את בגדאד והדיוויזיה השישית שלו נאלצה להיכנע בכות לאחר המצור על כות. תקופה זו התאפיינה במספר רב של חללים (כ-30,000) שנקברו במספר בתי קברות במזרח עיראק ובין השאר בעמארה.
משלהי 1916 ותחילת 1917 השתנתה המגמה והצבא הבריטי, בראשות פרדריק סטנלי מוד, חיזק את שורותיו הצליח לכבוש את בגדאד במרץ 1917 ולהמשך להתקדם מערבה.
בסך הכל נהרגו במערכה במסופוטמיה כ-92,000 מחיילי צבא בריטניה והם הובאו למנוחות ב-13 בתי קברות צבאיים שהוקמו ברחבי עיראק (בין השאר בבצרה, בגדאד ובעמארה).
ההיסטוריה של בית הקברות.
לאחר כיבוש עמארה הפכה העיר להיות מרכז רפואי אסטרטגי והוקמו בה 7 בתי חולים שנפרשו משני צידי נהר החידקל. במקביל הוקם בעיר בית קברות צבאי אליו הובאו למנוחות חיילים שנהרגו בקרבות (בעיקר בקרבות הקשים לשחרור המצור על כות אך גם פצועים שנפטרו בבתי החולים בעיר.
שטח בית הקברות הוא כ-8 דונם ויש בו ציון ל-4,621 חללים של צבא בריטניה מתוכם כ-3,000 נקברו סמוך לסיום המלחמה לאחר שהתאפשר לצבא לאסוף את חלליו משדות הקרב. רק 3,696 מהמצבות הן של חיילים שזוהו והשאר נקברו כאלמונים.