רבקה "בקי" אדלינגטון (באנגלית: Rebecca "Becky" Adlington; נולדה ב-17 בפברואר 1989) היא שחיינית בריטית. היא אלופה אולימפית (בייג'ינג 2008) במשחים ל-400 מטר חופשי ול-800 מטר חופשי. שיאנית העולם במשחה ל-800 מטר חופשי לאחר ששיפרה את שיאה הוותיק של ג'נט אוונס לאחר 19 שנים. השחיינית הבריטית הראשונה שזכתה בשתי מדליות זהב באולימפיאדה אחת מאז הנרי טיילור (לונדון 1908) ומדליית זהב ראשונה לאחר 48 שנים שבה זכתה שחיינית בריטית, אניטה לונסברו (רומא 1960) במשחקים האולימפיים.
ביוגרפיה.
רבקה אדלינגטון נולדה במנספילד, נוטינגהמשייר, אנגליה. מתאמנת במועדון השחייה של נובה צנטריון.
באליפות אירופה בשחייה (בריכה של 25 מטר) שנערכה בווינה, אוסטריה בדצמבר 2004 סיימה אדלינגטון במקום ה-7 במשחה ל-800 מטר חופשי בתוצאה של 8:36.84 דקות. המנצחת הייתה פלביה ריגאמונטי שווייץ (8:17.39 דקות).
באליפות אירופה בשחייה שנערכה בבודפשט, הונגריה באוגוסט 2006 זכתה אדלינגטון במדליית כסף במשחה ל-800 מטר חופשי בתוצאה של 8:27.88 דקות, אחרי לורה מנאודו מצרפת (8:19.29 דקות) ולפני בת ארצה רבקה קוק (8:28.40 דקות).
באליפות אירופה בשחייה (בריכה של 25 מטר) שנערכה בהלסינקי, פינלנד בדצמבר 2006 סיימה אדלינגטון במקום ה-4 במשחה ל-800 מטר חופשי בתוצאה של 8:20.42 דקות. המנצחת הייתה מנאודו (8:12.24 דקות).
באליפות העולם בשחייה (בריכה של 25 מטר), שנערכה מנצ'סטר, אנגליה באפריל 2008 זכתה אדלינגטון במדליית זהב במשחה ל-800 מטר חופשי בתוצאה של 8:08.25 דקות לפני קיילי פאלמר מאוסטרליה (8:12.32 דקות) ואריקה וילאצ'יה ספרד (8:13.93 דקות). מדליית כסף במשחה שליחות 4x200 מטר חופשי בתוצאה של 7:38.96 דקות אחרי הולנד שקבעה שיא עולם חדש (7:38.90 דקו) ולפני אוסטרליה (7:39.01 דקות).
אלופה אולימפית ושיאנית עולם.
באולימפיאדת בייג'ינג (2008) זכתה אדלינגטון בשתי מדליות זהב. במשחה ל-400 מטר חופשי בתוצאה של 4:03.22 דקות, לפני קייטי הוף מארצות הברית (4:03.29 דקות) וג'ואן ג'קסון בת ארצה (4:03.52 דקות). חמישית סיימה שיאנית העולם פדריקה פלגריני מאיטליה שקבעה בחצי הגמר שיא אולימפי, אל לא הצליחה לזכות במדליה. בשלב המוקדמות היא קבעה שיא משחקי חבר העמים בתוצאה של 4:02.24 דקות. במשחה ל-800 מטר חופשי בשיא עולם חדש בתוצאה של 8:14.10 דקות, שיפור לשיא הוותיק ביותר שהיה קיים, שיאה של ג'נט אוונס מארצות הברית (8:16.22 דקות), שנייה סיימה אלסיה פיליפי מאיטליה (8:20.23 דקות) ושלישית סיימה לוטה פריס מדנמרק (8:23.03 דקות). כבר בשלב המוקדמות, היא הוכיחה שהיא בכושר מעולה כשקבעה שיא אולימפי, שיא אירופי ושיא חבר העמים חדש (8:18.06 דקות).
באליפות העולם בשחייה שנערכה ברומא, איטליה בשנת 2009 זכתה אדלינגטון בשתי מדליות ארד במשחה ל-400 מטר חופשי בתוצאה של 4:00.79 דקות, אחרי פלגריני שקבעה שיא עולם חדש (3:59.15 דקות) וג'קסון (4:00.60 דקות) ובמשחה שליחות 4x200 מטר חופשי בתוצאה של 7:45.51 דקות, אחרי סין שקבעה שיא עולם חדש (7:42.08 דקות) וארצות הברית (7:42.56 דקות).
אלופת אירופה.
באליפות אירופה בשחייה שנערכה בבודפשט באוגוסט 2010 זכתה אדלינגטון בשתי מדליות. מדליית זהב במשחה ל-400 מטר חופשי בתוצאה של 4:04.55 דקות, לפני אופלי-סריל אטיין מצרפת (4:05.40 דקות) ולוטה פריס מדנמרק (4:07.10 דקות) ומדליית ארד במשחה שליחות 4x200 מטר חופשי בתוצאה של 7:55.29 דקות, אחרי הונגריה (7:52.49 דקות) וצרפת (7:52.69 דקות). בנוסף, היא סיימה במקום שביעי במשחה ל-800 מטר חופשי בתוצאה של 8:27.48 דקות.
אלופת עולם.
באליפות העולם בשחייה שנערכה בשאנגחאי, סין בשנת 2011 זכתה אדלינגטון בשתי מדליות, זהב וכסף. מדליית זהב במשחה ל-800 מטר חופשי בתוצאה של 8:17.51 דקות, לפני פריס (8:18.20 דקות) וקייט זיגלר מארצות הברית (8:23.35 דקות) ומדליית כסף במשחה ל-400 מטר חופשי בתוצאה של 4:04.01 דקות, אחרי פלגריני (4:01.97 דקות) ולפני קמיל מופה מצרפת (4:04.06 דקות). נוסף לכך, היא סיימה במקום 24 במשחה ל-200 מטר חופשי בתוצאה של 1:59.40 דקות.
באולימפיאדת לונדון (2012) זכתה אדלינגטון בשתי מדליות ארד במשחה ל-400 מטר חופשי בתוצאה של 4:03.01 דקות, אחרי קמיל מופה שקבעה שיא אולימפי חדש 4:01.45 דקות ואליסון שמיט מארצות הברית (4:01.77 דקות) ובמשחה ל-800 מטר חופשי בתוצאה של 8:20.32 דקות, אחרי קייטי לדקי מארצות הברית שקבעה שיא אמריקאי חדש של 8:14.63 דקות ומירייה בלמונטה גארסיה מספרד שקבעה שיא ספרדי חדש של 8:18.76 דקות ולא הצליחה להגן על תואריה.
פקטור 7
פקטור VII
פקטור VII (7) הוא אחד מהמרכיבים העיקריים והמרכזיים בתהליך הקרישה. זהו אנזים ממשפחת הסרין פרוטאזות. תפקידו העיקרי הוא להתחיל את תהליך הקרישה עצמו ביחד עם הגורם הרקמתי (tissue factor, TF). הגורם הרקמתי נמצא בתוך כלי הדם, ואינו חשוף באופן נורמלי בזרם הדם. במקרה שכלי הדם נפגע, נחשף הגורם הרקמתי, ופקטור VII נצמד אליו והופך לפעיל – לפקטור VIIa (על ידי פעולתם של חלבוני פרוטאזה שונים כגון טרומבין, פקטור Xa, פקטור IXa, פקטור XIIa או הקומפלקס XII-TF עצמו).
באופן כללי, לאחר הפיכתו לפעיל, יכול פקטור VIIa לקשור יון סידן – בקריסטלוגרפיה ניתן לראות שהקישור גורם ליציאת "אצבעות" מהמולקולה, שננעצות בממברנה הפוספוליפידית של הטסיות.
הקומפלקס VII-TF מאקטב בעיקר את פקטור X ופקטור IX. לפקטור VII זמן מחצית החיים של 6 שעות.
הפעילות של פקטור VII מעוכבת על ידי tissue factor pathway inhibitor (TFPI), המשוחרר באופן כמעט מיידי לאחר התחלת תהליך הקרישה. פקטור VII תלוי בוויטמין K לצורך היווצרותו; מתן נוגדי קרישה כגון קומדין יפחיתו את פעילותו.
מחסור בפקטור VII הוא נדיר ומועבר בתורשה רצסיבית; המחלה דמוית המופיליה, והטיפול בה הוא באמצעות מתן פקטור VII רקומביננטי (NovoSeven). תרופה זו בעלת שימוש במקרים של דימום בלתי ניתן לשליטה אצל חולי המופיליה (החסרים פקטור VIII או פקטור IX) או במקרים של שטפי דם בלתי ניתנים לשליטה, אולם כרוך בתופעות לוואי כגון פקקת ורידים עמוקים (deep vein thrombosis), תסחיף ריאתי או אוטם שריר הלב.
פקטור X
פקטור X (10), הידוע גם באפונים פקטור סטיוארט-פראוור (Stuart-Prower factor) או בשם תרומבוקינאז, הוא אנזים המשתתף בתהליך קרישת דם, השייך למשפחת סרין אנדופפטידאז. פקטור X מסונתז בכבד ותלוי בוויטמין K לצורך היווצרותו. זמן מחצית החיים שלו נעה בין 40–45 שעות.
פקטור X הופך לפקטור הפעיל Xa על ידי פקטור IX (יחד עם קו-פקטור VIII) או על ידי פקטור VII (יחד עם הקו-פקטור tissue factor), ולכן הוא הפקטור הראשון ב-final common pathway. הפקטור הפעיל Xa הופך פרותרומבין לטרומבין יחד עם קו-פקטור V.
אנטיטרומבין וכן protein Z inhibitor (PZI) גורמים לאינהיביציה (עיכוב) של פקטור זה.
מחסור בפקטור X הוא תופעה נדירה (בערך שני מקרים למיליון לידות), שהתופעות הקליניות המאפיינות אותה הן דימומים מהאף, דימום מפרקי וכן דימום במערכת העיכול.
בנוסף לכך, יש מחלות מסוימות שבהן עשויות להיות רמות נמוכות של פקטור X, כגון עמילואידוזיס, וזאת כתוצאה מספיגה מוגברת שלו לתוך פיברילות עמילואיד. בנוסף, מחסור בוויטמין K או טיפול בקומדין יביאו להיווצרות פקטור X שאינו פעיל.
פקטור IX
פקטור IX (9) הוא אנזים המהווה חלק מתהליך קרישת הדם, ושייך למשפחת סרין פרוטאזות של מערכת הקרישה. מחסור בפקטור זה יגרום להמופיליה מסוג B; עובדה זו התגלתה לאחר שסטפן כריסטמס, ילד חולה במחלת ההמופיליה, אובחן בשנת 1952 כסובל ממחסור בפקטור זה (ולכן פקטור זה מכונה גם "פקטור כריסטמס").
באופן כללי, פקטור IX אינו אקטיבי, וכדי להפוך לפקטור אקטיבי – כלומר לפקטור IXa – עליו לעבור אקטיבציה על ידי פקטור XIa, או פקטור VIIa. לאחר שהוא הופך לפקטור IXa, ובנוכחות של יוני סידן, פוספוליפידים ופקטור VIII, הוא עושה הידרוליזה לקשר ארגינין-איזולויצין בפקטור X, והופך את פקטור X לאקטיבי (פקטור Xa).
פקטור IX מיוצר בכבד כזימוגן בעל שרשרת אחת. זמן מחצית החיים שלו הוא בין 18–24 שעות. הוא תלוי בוויטמין K לצורך היווצרותו.
אנטיטרומבין גורם לאינהיביציה (עיכוב) של פקטור זה.
פקטור VIII
פקטור VIII (8; בקיצור: FVIII) הוא גורם קרישה ההכרחי לתהליך קרישת דם; זהו חלבון מורכב הידוע גם כ-Anti-hemophilic factor ('הגורם המונע המופיליה'). באדם, הוא מקודד על ידי הגן F8. פגמים בגן זה יגרמו למחלת ההמופיליה מסוג A- מחלה רצסיבית בתאחיזה לכרומוזום X.
פקטור VIII הוא קו-פקטור לפקטור IXa, אשר יחד עם יון סידן ופוספוליפידים יוצר קומפלקס ההופך את פקטור X לצורתו הפעילה – פקטור Xa. פקטור VIII הוא גליקופרוטאין המיוצר ומשוחרר לזרם הדם על ידי האנדותל. במחזור הדם, פקטור זה קשור בעיקר לפקטור פון וילברנד, ויחדיו הם יוצרים מבנה יציב ולא-פעיל. הפעלה (אקטיבציה) על ידי טרומבין גורמת לניתוק-הקישור (דיסוציאציה), ופקטור VIII עוזב את הקומפלקס האמור ומשמש כקו-פקטור לפקטור IXa, כדי לגרום להפעלה של פקטור X. (בהמשך, פקטור X יחד עם פקטור Va יגרמו ליצירתו של טרומבין נוסף, אשר הופך פיברינוגן לפיברין וליצירת קריש דם.)
פקטור VIII מיוצר בתאי אנדותל של הסינוסואידים בכבד ובאנדותל בחלקי גוף רבים, כולל הכליות. הוא אינו מיוצר במידה משמעותית בהפטוציטים (תאי הכבד) ולכן רמתו אינה מושפעת או אף עולה במחלות כבד.
ליונל האמפטון
תסמונת ברנאר-סוליה