ניתן למצוא אלמנטים מרכזיים ומאפיינים של DSR בעבודות ומחקרים רבים שנעשו עוד מהימים הראשונים של מדעי המחשב. מדעני מחשבים ביצעו מאז ומעולם DSR מבלי לכנות בשם זה את עבודתם, הם פיתחו ארכיטקטורות חדשות למחשבים, שפות תכנות חדשות, מהדרים, אלגוריתמים, מבני וקובצי נתונים חדשניים, שיטות אחסון נתונים וכו'. לעומת מדעי המחשב, המחקרים הראשונים בתחום מערכות המידע התמקדו בניסוחים תאורטיים של גישות לפיתוח מערכות ושיטות. פילוסופיית המחקר הדומיננטית הייתה לצבור חומר תאורטי על מנת שההשערות בתחום יהיו מבוססות על מגוון עשיר של מקורות. מחקרים שנעשו מתחילת שנות ה-90 ואלך גרסו כי אסטרטגיה זו של פיתוח תאוריה מחקרית עם השלכות מעשיות נשארה בתחום האקדמי ולמעשה נכשלה כישלון חרוץ ביכולתה לעניין את הסביבות הארגוניות שעובדות בפועל עם מערכות מידע. כישלון זה הוביל לפיתוח מתודולוגיות פרקטיות דוגמת ה-DSR.
מאפייני ה-DSR.
DSR מתבצע באמצעות רצף של פעילויות מומחים אשר יוצרים מוצר או יישום חדשני. היישום מאפשר לחוקר להבין טוב יותר את תחום המחקר בו הוא עוסק, פיתוח הכלי למעשה מביא את החוקר לניסוח מחדש של הבעיה הנבדקת, מה שמביא גם לפיתוח טוב יותר של הפתרון וכך באופן איטרטיבי שוב מתבהרת גם הבנת הבעיה. היישום הסופי שנוצר על ידי החוקר נוצר באמצעות אותה לולאה שתנאי העצירה שלה מגיע כאשר היישום מתכנס לכדי פתרון שאינו משתנה. לפי ואן אייקן, ניתן להגיד ש-DSR מהווה מחקר מסוג mode 2 בכך שהמחקר הוא חוצה תחומים וכי הוא מכוון לכדי יצירת פתרון שיהיה רלוונטי לגורם המממן את המחקר. זאת לעומת מחקר מסוג mode 1 שתוצריו רלוונטיים אך ורק תחום מחקרי אחד ותוצריו הם אקדמיים בלבד. קיימים 7 קווים מנחים בביצוע DSR:
בחינת ההשערות ומודל 3 המעגלים ב-DSR.
ניתן לחלק את אופן בחינת ההשערות במחקר שהוא DSR לשני סוגים – סוג אחד הוא בחינת השערות בסביבה מלאכותית (artificial evaluation) תחתיו נכנסות בדיקות מעבדה, ניסויים, סימולציות, הוכחות מתמטיות וכו'. הסוג השני הוא בחינת השערות בסביבה טבעית (naturalistic evaluation) – בגישה זו הבחינה היא תמיד אמפירית ועל כן תחת הגדרה זו נכנסות שיטות כמו חקר מקרה, ביצוע סקרים, ומחקר פעולה (action research). ניתן לראות DSR כהתגלמות של 3 מעגלים הקשורים באופן הדוק זה לזה. מעגל הרלוונטיות (relevance cycle) הוא המעגל שמייצג את תיכון היישום, מעגל זה מייצג את הכלי המפותח כקלט להבנת התחום אותו אנו חוקרים ובנוסף במעגל זה נקבעים הקריטריונים המוסכמים להערכת תוצאות המחקר. המעגל השני הוא ה-rigor cycle, במעגל זה על החוקר להבטיח כי היישום המפותח אכן חדשני, זאת באמצעות סיכום מעמיק והתמצאות במחקרים שנעשו עד כה בתחום, ההנחה היא כי הכלי יכול להיות חדשני אך ורק אם נמצא בבירור כי היישומים הקיימים לא עונים על הדרישות הקיימות ולא מסייעים להבין טוב יותר את הבעיה מולה עומד החוקר. המעגל המרכזי הוא ה-design cycle שמהווה למעשה את החיבור בין שני המעגלים האחרים. מעגל זה מתאר את הקשר הרציף וההתכתבות המתמדת שצריכה להתבצע בין ה-rigor cycle לבין ה-relevance cycle.
דוגמאות למחקרים מסוג DSR.
קיימות מספר דוגמאות למחקרים מסוג DSR, לרוב בתחום איכות המידע ואיכות הנתונים. בשנת 2012 פורסם על ידי החוקרים אוסטרובסקי והלפרט מאוניברסיטת דבלין מחקר שמטרתו להוות דוגמה לביצוע מחקר מסוג DSR, במסגרת המחקר פותח כלי תומך החלטה כאשר מטרת הכלי הייתה לבחון זווית מסוימת של התאוריה לפיה להצגת מידע (information representation) יש השפעה על איכות המידע (נכונות המשתמש להשתמש בו). אוסטרובסקי והלפרט מציגים את תהליך המחקר לפי הקווים של DSR כאשר בחינת ההשערות נעשית בכלים ניסויים שמופעלים על הכלי המפותח. במחקר נוסף שנערך על ידי אותם חוקרים בשנת 2012 הודגם כיצד מעורבות אנושית בקביעת טכניקת אומדן איכות המידע משפרת את טכניקת אומדן איכות המידע, זאת באמצעות חקר מקרה שכלל בניית יישום (artifact) בהתאם לקווים המנחים של DSR.
בישראל, מחקר שנערך באוניברסיטת בן-גוריון בשנת 2010 הציג באמצעות פיתוח יישום לפי עקרונות ה-DSR כיצד שילוב מנגנוני המלצה מבוססי שימוש בנתוני עבר משפיע על איכות קבלת ההחלטות בכלים תומכי החלטה. מחקר נוסף שנערך בבן-גוריון הציג יישום ששימש כאמצעי לבחינת ההשערה לפיה הוספת אלמנטים של רשתות חברתיות למערכת תומכת החלטה משפיעה על תהליך קבלת ההחלטות של המשתמש במערכת.
קורוס אוטו
קורוס אוטו בע"מ (באנגלית: Qoros Auto Co Ltd, בסינית: 觀致汽車有限公司) היא יצרנית כלי רכב המבוססת בשאנגחאי. החברה הוקמה תחת השם "צ'רי קוואנטום" (.Cherry Quantum Auto Co - CQAC) כמיזם משותף של החברה לישראל ויצרנית הרכבים הסינית צ'רי, שחלקו את הבעלות במניותיה, 45% לחברה לישראל ו-55% לצ'רי. במהלך שנת 2008 שונה מבנה ההחזקה, כך שלאחר השינוי החזיקו כל אחת משתי החברות ב-50% ממניות החברה. במהלך שנת 2011 שונה שמה של החברה לשמה הנוכחי.
בתחילת ינואר 2015 עברו 50% המניות שבידי החברה לישראל לידי קנון הולדינגס, שנוצרה באותה עת מהחברה לישראל במהלך של ספין אוף, אך החברה לישראל המשיכה להיות קשורה לקורוס בשל ערבות שהעמידה לרשותה. בפברואר 2015 הודיעה החברה לישראל כי היא משוחררת מכל ערבות לחברת צ'רי, זאת לאחר שהשתחררה מערבות בגובה 150 מיליון ש"ח אותה העמידה לאחר העברתה לידי קנון הולדינגס.
כלי הרכב הראשון מתוצרתה הנקרא קורוס 3, הוצג לראשונה בתערוכת הרכב הבינלאומית של ז'נבה במרץ 2013.
היסטוריה.
בינואר 2013, חודשיים לפני הצגת הבכורה של הקורוס 3, הציגה החברה יעדי ייצור של 450,000 רכבים בשנה ולהפוך להיות מותג בינלאומי. בינואר 2014 מסרה החברה את הרכב הראשון לידי לקוח ובמהלך השנה כולה מכרה כ-7,000 רכבים.
באוגוסט 2013 פתחה החברה סוכנות בסלובקיה - הסוכנות הראשונה באירופה והחברה הצהירה שעד שנת 2016 אירופה תהווה 10% ממכירות החברה. למרות היעד השאפתני בשנת 2014 הצליחה החברה למכור רק 51 מכוניות. בעקבות אי ההצלחה הודיעה על חברה על שינוי באסטרטגיה - התמקדות בשוק הרכב ההודי.
דגמים.
קורוס 3.
הקורוס 3 היא מכונית משפחתית שהוצגה לראשונה בתערוכת הרכב הבינלאומית של ז'נבה 2013. דגם זה זכה לציון 5 כוכבים במבחני הריסוק של האיגוד האירופאי לבטיחות (Euro-Ncap) - הרכב הראשון מתוצרת סין שזוכה לציון זה. תוצאות המבחן זיכו את הרכב בתואר "הרכב הבטיחותי ביותר" לשנת 2013. שנה לאחר הצגת הסדאן הציגה קורוס את הגרסה הקומפקטית, במרכב האצ'בק, המכוונת בעיקר לשוק האירופאי.
קורוס 3 סיטי.
בנובמבר 2014 הציגה החברה דגם קרוסאובר המבוסס על הקורוס 3 המכונה "קורוס 3 סיטי". עיקר השינוי בא לידי ביטוי בממדים החיצוניים של הרכב: בסיס גלגלים רחב ב-5 סנטימטרים וכיסא הנהג מוגבה ב-7 סנטימטרים, בהשוואה לדגם הרגיל. מכירות הדגם החלו לקראת סיום השנה.
קורוס Suv 5.
באוקטובר 2015 הציגה החברה במילאנו את דגם ה-SUV 5, שנועד לתפוס נפח בשוק הקרוסאוברים המהווה אחת מקבוצות הרכב הצומחות.
סטאר לורד
סטאר לורד (באנגלית: Star Lord, בתרגום לעברית: "אדון הכוכבים") הוא דמות בדיונית של גיבור-על המופיעה בחוברות הקומיקס שומרי הגלקסיה ביקום מארוול קומיקס. הדמות הופיעה לראשונה בחוברת "Marvel Preview #4" מינואר 1976 ונוצרה על ידי הכותב סטיב אנגלהארט והמאייר סטיב גאן.
סטאר לורד הוא האלטר אגו של פיטר ג'ייסון קוויל, יתום חצי-חייזרי שלאחר מות אמו הפך לסטאר לורד, איש חוק בין-גלקטי שבהמשך הפך לנמלט מהחוק בעיני רבים. הדמות השתתפה באירועי הקרוסאובר "השמדה" ו"" משנים 2006–2007 והפכה למנהיגה של קבוצת שומרי הגלקסיה בהרצה המחודשת שנעשתה לכותר בשנת 2008. סטאר לורד שיחק גם תפקיד חשוב במיני-סדרה "הציווי של תאנוס". את דמותו של סטאר לורד ביקום הקולנועי של מארוול, ובפרט בסרטי הלייב אקשן "שומרי הגלקסיה", ", " ו"", גילם השחקן כריס פראט.
ביוגרפיה בדיונית.
מקור.
פיטר ג'ייסון קוויל נולד בקולורדו במהלך אירוע אסטרולוגי בו כוכבי הלכת התיישרו לאם האנושית מרדית' קוויל ולאב חייזרי. אביו החורג, שלא ראה שום דמיון בינו לבין קוויל התינוק, האשים בכעס את מרדית' על בגידה וניסה להרוג את התינוק לפני שלקה בהתקף לב. יום אחד בצעירותו, קוויל חזר הביתה מוכה מבית ספרו, כשלפתע הופיעה ספינה חייזרית וממנה יצאו שני חייזרים מגזע הבאדון. הם נשבעו לחסל את "שושלת הספרטוי", הרגו את מרדית' ורדפו אחר קוויל, שהרג אותם עם אקדח אלמנטלים שמצא. הוא לקח איתו את האקדח וברח, לפני שהספינה הרסה את ביתו.
קוויל נלקח לבית יתומים, אך ברח משם והפך ברבות השנים לטייס חלל מטעם נאס"א. ישות חייזרית בשם "אדון השמשות" מבקר את תחנת החלל שאליה קוויל ושאר האסטרונאוטים הגיעו, ומציע למועמד שיוכיח את עצמו לראוי את נטל זהותו של סטאר לורד כאיש חוק בין-גלקטי. אדון השמשות דוחה בהתחלה את קוויל וממנה את עמיתו, אך בעקבות גנבת ספינת חלל, קוויל נעשה לסטאר-לורד. אדון השמשות משחרר את קוויל מעברו באמצעות סדרת הזיות, וקוויל יוצא למשימה נגד סוחרי-עבדים גלקטיים. בתפקידו הוא מגלה את זהותו של אביו - קיסר גזע הספרטוי, ג'ייסון.
תאנוס, השמדה.