זולטאן בלייר נולד במשפחה יהודית כבנם של יוז'ף בלייר, סוחר תבואה, ושל יוליה פוליצר. הוא למד מוזיקה, אך היה הופך למוזיקאי ממוצע בלבד ולכן בין 1888 לבין 1892 למד באוניברסיטת בודפשט לטכנולוגיה וכלכלה ואחר כך נסע לסיור לימודים במערב אירופה. בשובו עבד במשרדי פלוריש קורב ושל קלמן גירגל והשתתף בבניית תערוכת המילניום ובקשר לכך כתב גם יצירה גדולה יותר על הבניינים שנבנו באותה תקופה. הוא הציג בתערוכה את תוכנית התיאטרון העצמאית שלו (1895).
בשנת 1897 הקים משרד אדריכלות משותף עם לאיוש יאמבור. ניתן לחוש בהשפעתו של אדן לכנר בעבודותיהם, אך לעיתים קרובות נבדלו ממנו בעיקר מבחינת הרכב המבנה וחלוקת פני השטח. בבודפשט הוקמו כמה בניינים שלהם, כמו למשל וילת הסטודיו של הפסל ג'רג' זלה (1898–1899); ארמון לדרר (1903–1904); בניין הדירות של שלהם שהקימו להשכרה; בניינים של דירות קטנות (1925). הוא הצליח לעצב את הביתן ההונגרי של התערוכה העולמית בפריז בשנת 1900 כבר בגיל צעיר.בשנת 1900 התקבל ל"תא דמוקרטיה" של הבונים החופשיים, לשם שותפו, לאיוש יאמבור גם הצטרף כעבור שנה. כיצירת מופת של הבונים החופשיים, הם עיצבו את אכסנייתו של המלך לאסלו באוראדיה בשנת 1901.
גלן הוורטון
ורד אהרונוביץ'
ורד אהרונוביץ' (נולדה ב-16 במאי 1980) היא אמנית ישראלית.
ביוגרפיה.
ורד אהרונוביץ' נולדה בשנת 1980 וגדלה בבני יהודה. למדה לתואר ראשון באמנות באקדמיה לאמנות ועיצוב בצלאל בירושלים (2004), ולתואר שני באמנות באוניברסיטת חיפה (2009). אהרונוביץ' היא ממקימי הגלריה השיתופית חנינא, שהוקמה בשנת 2009 בתל אביב. משנת 2012 מלמדת במוזות - בית הספר התיכון לאומנויות ביפו.
אמנות.
אהרונוביץ' יוצרת פסלים ריאליסטיים, דמויות המפורטות לפרטי פרטים בלבוש ותווי הפנים. הדמויות לרוב שרויות בסיטואציות אנושיות כואבות או קשות אך לעיתים נוטות גם להומור. הדמות המרכזית שאהרונוביץ' יוצרת היא ילדה אחת ג'ינג'ית, החוזרת בפסליה בסצנות שונות ומציגה באמצעותה מנעד רחב של רגשות. לדברי אהרונוביץ' "עד היום פיסלתי בעיקר את הילדה הזו, שליוותה אותי, כל השנים, עוד מהציורים. הילדה הייתה מעין דוברת שלי, והיא ביטאה את התכנים שרציתי לבטא."
תערוכות.
בשנת 2014 הוצגה בחצר גלריית אלפרד מזרקה שיצרה אהרונוביץ'. המזרקה עשויה פיברגלס ומשאבות מים ומתארת סצנת ניצחון של שש ילדות ג'ינג'יות נגד אל הים, פוסידון. המזרקה הועברה לאחר מכן לגג מוזיאון אילנה גור, בגן הפסלים.
בשנת 2019 הוצגה תערוכה של ורד אהרונוביץ' "אבא יביא ת'ירח" בגלריה בגליל. הפסלים בתערוכה מתארים ניסיונות שונים של האב להביא לבתו את הירח (בדומה לסיפור "הנסיכה שרצתה את הירח" של ג'יימס ת'רבר). הבת היא ילדה ג'ינג'ית, שמנסה לסייע לאביה להשיג את הירח בחלק מן הפסלים. האב, שאינו יכול להביא את הירח, מנסה למצוא פתרונות יצירתיים, לדמות את הירח שרחוק מהישג ידו.
בשנת 2019 הוצגה תערוכתה ""שעון הקוקיה" במוזיאון הרצליה לאמנות עכשווית, בה היא משלבת דמויות המבוססות על בני משפחתה ומעניקה לצופה מבט מציצני לתוך בית המשפחה. הסיטואציות מוכרות לעין המקומית – בית ישראלי טיפוסי שחושף את מערכות היחסים בין בני המשפחה ורגעים אינטימיים. כאשר הדמויות שבויות בריטואלים אינסופיים של תחזוקת הגוף והבית. התערוכה מחולקת לארבעה "איים" עיקריים, האחד מציג פסל בדמות האם שמתנדנדת על נדנדה, השני מציג בית קברות לחיות מחמד ומסיבת יום הולדת, השלישי הוא בית עץ המחובר בגשר לבית המרכזי. הבית המרכזי הוא דגם של בית ילדותה של האמנית אשר מתפקד כשעון קוקייה. אוצרת התערוכה, איה לוריא, מסבירה את מנגנון השעון: "מדי רבע שעה יוצאת מהדלת, על סרט נע, תהלוכה גרוטסקית והזויה של בני המשפחה, שתכליתה לרוקן את האשפה שנאגרה בבית. אך שאיפת בני המשפחה לכונן בבית סדר וניקיון נידונה לכישלון, שכן עד מהרה, השיירה מכניסה את האשפה חזרה לפנים הבית."
Open Broadcaster Software
Open Broadcaster Software (בעברית: תוכנת שידור פתוחה) הידועה גם בתור OBS היא תוכנת הזרמה והקלטה חופשית חוצה-פלטפורמות עם קוד פתוח, שנבנתה עם Qt ומתוחזקת על ידי פרויקט OBS. נכון לשנת 2016, התוכנה מכונה כיום OBS Studio. התוכנה זמינה למערכות ההפעלה Microsoft Windows, MacOS ו-Linux והיא ממומנת דרך אתר Open Collective.
התוכנה.
OBS Studio הוא תוכנת קוד פתוח בחינם להקלטה וסטרימינג בשידור חי. OBS נכתב בשפות C, C++ ו-Qt, ויכול לצלם מסך, מצלמה ומכשירים אחרים בזמן אמת. העברת נתונים מתבצעת בעיקר באמצעות פרוטוקול המסרים בזמן אמת (RTMP) וניתן לשלוח אותה לכל יעד תומך ב-RTMP, כולל אתרים מוגדרים מראש כמו YouTube, Twitch, Instagram ו- Facebook.
כדי לקדד וידאו, OBS Studio מסוגל להשתמש בספריות החופשיות x264,Intel Quick Sync Video, Nvidia NVENC ו-AMD Video Coding Engine לקידוד זרמי וידאו לפורמט H.264 / MPEG-4 AVC ולפורמט H.265 / HEVC. ניתן לקודד רצועות שמע מרובות באמצעות קידוד ה-AAC .
ממשק המשתמש.
ממשק המשתמש הראשי מאורגן בחמישה חלקים: סצינות, מקורות, מערבל שמע, מעברים ולוח בקרה. סצנות הן קבוצות של מקורות כמו וידאו, טקסט ואודיו. מערבל השמע מאפשר למשתמש להשתיק את השמע ולהתאים את עוצמת הקול באמצעות לחצנים וירטואליים ולהחיל אפקטים על ידי לחיצה על גלגל השיניים שליד כפתור ההשתקה. בלוח הבקרה יש אפשרויות להפעלה / עצירה של זרם או הקלטה, כפתור להפיכת OBS למצב סטודיו מקצועי יותר, כפתור לפתיחת תפריט ההגדרות וכפתור ליציאה מהתוכנית. בחלק העליון יש תצוגה מקדימה של וידאו חי המשמש לניטור ולעריכת הסצנה הנוכחית. ניתן להחליף את ממשק המשתמש למגוון צבעים, כולל צבעים כהים ובהירים, תלוי מה המשתמש מעדיף.
כאשר התוכנה במצב סטודיו, ישנם שני חלונות תצוגה מקדימה, השמאלי לשינוי ותצוגה מקדימה של סצינות שאינן פעילות, ואילו החלון הימני מיועד לתצוגה מקדימה של הסצנה הקיימת ("תצוגה מקדימה" ו"תוכנית" בהתאמה). באמצע יש כפתור מעבר משני, המאפשר מעבר לסצנה הלא פעילה בחלון השמאלי באמצעות "מעברים מהירים" שהוגדרו על ידי המשתמש.
יש מספר מדריכים פשוטים באינטרנט המראים כיצד להשתמש בתוכנת Open Broadcaster, כולל הדרכות מעמיקות יותר שנועדו לכסות כל היבט ביישום.
היסטוריה.
התוכנה התחילה כפרויקט קטן שיצר יו "ג'ים" ביילי, אך צמחה במהירות בעזרת משתפי פעולה רבים ברשת שעבדו הן לשיפור התוכנה והן להפצת הידע אודות התוכנה. בשנת 2014, פיתוח התוכנה התחיל בגרסה משוכתבת המכונה OBS Multiplatform (שמה שונה מאוחר יותר ל- OBS Studio) לתמיכה בפלטפורמות מרובות, יותר אפשרויות ו-API מהיר יותר. בשנת 2016, "OBS Classic" כבר לא נתמך ו-OBS Studio הפך לגרסה הראשית.
תוספים.
התוכנה תומכת במגוון תוספים כדי להרחיב את מגוון האפשרויות בתוכנה. תוספים נטענים כספריות דינמיות מקומיות, אם כי יש אפשרות לטעון תוספים חיצוניים הכתובים ב-.NET.
רחל ירושלמי רוזן
רחל ירושלמי רוזן היא פרופסור מן המניין במחלקה להנדסה כימית באוניברסיטת בן-גוריון בנגב.
ביוגרפיה.
ירושלמי רוזן גדלה ברחובות. למדה לתואר ראשון ב במחלקה לכימיה ובשנת 1985 הוענק לה התואר הראשון. היא השלימה לימודי תואר שני (1987) ודוקטורט (1994) במכון ויצמן למדע בתחום פיזיקת פולימרים. את מחקר הבתר-דוקטורט ביצעה גם כן במכון ויצמן משנת 1994-1995 בתחום של שכבות דקות והרטבת פני שטח , ובשנת 1996 באוניברסיטת מינסוטה בתחום הדבקת פולימרים. היא הצטרפה למחלקה להנדסה כימית בשנת 1997 כמרצה, בשנת 1998 קודמה לדרגת פרופסור חבר ובשנת 2010 הוענקה לה דרגת פרופסור מן המניין.
בין השנים 2004–2005 הייתה פרופסור אורח ב בקנברה במחלקה למתמטיקה שימושית , ובין השנים 2012–2013 באוניברסיטה הטכנית של איינדהובן, הולנד. היא יושבת ראש הקתדרה על שם סטנלי ד. וניקי וקסברג לחומרים מתקדמים באוניברסיטת בן-גוריון בנגב.
תחומי מחקרה.
ירושלמי רוזן עומדת בראש קבוצת מחקר שמבצעת מחקרים ניסויים של התנהגות הפאזות והתכונות של נוזלים ומוצקים עם דגש מיוחד על נאנו-מבנים ומולקולות בעלות כושר התארגנות עצמית. הן מתעניינות בביטויים של התנהגות סינרגטית והיעדר חיבוריות, ועוסקות בשאלות יסוד תוך התחשבות באתגרי הדרישות הטכנולוגיות וסוקרות כיוונים טכנולוגיים הולמים. מחקריה מקודמים תוך שיתוף פעולה בין-תחומי עם קבוצות ניסיוניות ותאורטיות נוספות. עומדים לרשותה במחקריה טכניקות מגוונות, כולל מיקרוסקופיה אופטית (אינטרפרנציה/סנן אינטרפרנציה והתאבכות), מיקרוסקופיה אלקטרונית (TEM, cryo-TEM, SEM, IKC), אליפסומטריה
SAXS ואנליזה תרמית (DSC, TGA).
לידיה רבינוביץ'-קמפנר
לידיה רבינוביץ'-קמפנר (22 באוגוסט 1871 – 3 באוגוסט 1935) הייתה בקטריולוגית ורופאה ילידת האימפריה הרוסית, ידועה במחקריה בנושא שחפת ובריאות הציבור. היא הייתה האישה השנייה ששקיבלה תואר פרופסור בפרוסיה.
ביוגרפיה.
לידיה רבינוביץ נולדה בקובנה שבאימפריה הרוסית (בתחומי ליטא של ימינו). היא התחנכה בגימנסיה לבנות של עירה, למדה באופן פרטי לטינית ויוונית ובהמשך למדה מדעי הטבע באוניברסיטאות ציריך וברן, שם סיימה את הדוקטורט. לאחר סיום הלימודים נסעה לברלין, שם המליץ לה פרופסור רוברט קוך להמשיך בלימודי הבקטריולוגיה שלה במכון רוברט קוך. היא הפכה לאישה השנייה בפרוסיה המועסקת כפרופסור, והראשונה בברלין.
בשנת 1895 נסעה לפילדלפיה, שם מונתה למרצה ובהמשך לפרופסור במכללה לרפואת נשים בפנסילבניה, שם הקימה מכון בקטריולוגי, אם כי עדיין המשיכה בלימודיה מדי קיץ אצל פרופסור קוך בברלין.