בערב ראש השנה ה'תשע"ו (ספטמבר 2015).החלו התפרעויות של המון ערבי בהר הבית. ב-13 בספטמבר 2015 לפנות בוקר פרצו שוטרי משטרת ישראל להר הבית תוך שימוש באמצעים לפיזור הפגנות כדי למנוע התפרעות מתוכננת של ערבים. ההתפרעויות התפשטו גם למקומות אחרים במזרח ירושלים ולמספר ערים פלסטיניות ביהודה ושומרון. במהלך המהומות הערבים יידו אבנים ובקבוקי תבערה, מהם נהרג יהודי. המהומות הביאו לפרוץ גל טרור, שהמשיך גם בשנת 2016.
מהומות 2017.
ביולי 2017 פרצו עימותים בין פלסטינים ממזרח ירושלים לכוחות הביטחון הישראלים. העימותים החלו בפיגוע הירי על הר הבית ביום שישי, 14 ביולי 2017. לאחר הפיגוע, באופן תקדימי, משטרת ישראל סגרה את מתחם הר הבית אף למוסלמים (בימי שישי הכניסה ליהודים אסורה ממילא) ומנעה את תפילות יום השישי בו. יומיים לאחר הפיגוע פתחה המשטרה את המתחם למתפללים עם הצבת גלאי מתכות בכל כניסותיו. החלטה זו עוררה מחאה בציבור המוסלמי ובתגובה פלסטינים ממזרח ירושלים החלו במהומות אלימוֹת והתפרעויות ופתחו בעימותים נגד כוחות המשטרה. במקביל לעימותים בהר הבית חלה עלייה בפיגועי הטרור בישראל.
מהומות 2021.
במאי 2021, במסגרת המהומות בישראל 2021, התעמתו ערבים מוסלמים עם שוטרים בהר הבית. לאחר ההתפרעות בהר, המשטרה השליכה רימוני הלם בתוך מסגד אל אקצא, חמאס שלח אולטימטום בדרישה מישראל לפנות את כוחותיה מהר הבית ושייח ג'ראח, ועם פקוע האולטימטום ביום ירושלים שיגר מטח רקטות מרצועת עזה לכיוון אזור ירושלים ולערים אחרות. בתגובה ישראל פתחה במבצע שומר החומות. החל מליל 10 במאי, התפשטו המהומות מירושלים לערים ערביות ומעורבות בישראל.
מהומות 2022.
באפריל 2022, בעיצומו של חודש הרמדאן, פרצה סדרת עימותים בין שוטרים ישראלים לפלסטינים וערביי ישראל ממזרח ירושלים שהתרחשו בהר הבית ובתוך מסגד אל-אקצא. העימותים החלו ב-15 באפריל 2022, בלילה שלפני ליל הסדר ה'תשפ"ב, כאשר פרצו שוטרים למסגד אל-אקצא, כדי לעצור פלסטינים שאגרו אבנים וקרשים במסגד ויידו אבנים לעבר השוטרים ולעבר הכותל המערבי. במסגרת העימות נפצעו מעל ל-150 פלסטינים ובסך הכל נעצרו כ-400 פלסטינים. בסך הכל נפצעו כשלושה שוטרים ישראלים בעימות. ב-5 במאי, ד' באייר יום העצמאות, התחדשו המהומות בעקבות פתיחה מחודשת של ההר לעליית יהודים.
בריאן דניאלסון
דניאלסון
יהדות חרדית בארצות הברית
חרדים בארצות הברית
הברית האדומה-ירוקה
הברית האדומה-ירוקה (בדנית: Enhedslisten – De Rød-Grønne) או רשימת האחדות, היא מפלגה בדנמרק הנחשבת למפלגה השמאלנית ביותר בפולקטינג.
היסטוריה.
המפלגה נוסדה ב-1989 כאיחוד של מפלגת הפועלים הסוציאליסטית, "קורס משותף" ו"שמאל סוציאליסטי". ב-1994 מפלגת הפועלים הקומוניסטית הצטרפה למפלגה ונטמעה בה. במקור התוכנית הייתה לאחד את המפלגות הללו לצד הירוקים, אך זה לא קרה.
לפני בחירות 2007, המפלגה צירפה את אסמא עבד אל-חמיד, מוסלמית שהזדהתה כפמיניסטית, דמוקרטית וסוציאליסטית. היא זוכה לתמיכה של כמה אימאמים, אחרים (כולל חברים ב) התנגדו לה. עובדות אלו, וחלק מהצהרותיה בנוגע לפוליטיקה ודת, הפכו אותה למטרה לביקורת מסוימת בכל הקשת הפוליטית, בעיקר מצד מפלגת העם הדנית. כמה אנשי שמאל ציינו את מועמדותה כסיבה להסרת תמיכתם מהמפלגה. רשת אנטי-דתית נוצרה בתוך המפלגה במטרה מוצהרת להפוך את המפלגה למפלגה אתאיסטית בלבד, על בסיס מטריאליסטי-מרקסיסטי. במהלך הקמפיין היו כמה ספקולציות אם מועמדותה תמשוך או תדחה מצביעים. תוצאות הבחירות היו 2.2% למפלגה, ירידה מ-3.4% בבחירות לפרלמנט ב-2005. אף על פי שלא נבחרה, עבדול-חמיד טענה כי היא משכה מצביעים למפלגה. בבחירות לפרלמנט 2011, המפלגה קיבלה 6.7% מהקולות ושילשה את ייצוגה מ-4 מושבים ל-12 מושבים.
כחלק מקואליציית "הגוש האדום" הנוטה לשמאל עם הסוציאל-דמוקרטים, הברית האדומה-הירוקה קיבלה את תקציב המדינה פעמיים והייתה באופוזיציה פעמיים בתקופה שבין 2011 ל-2015. בשום שלב, לעומת זאת, הם לא התנגדו ישירות לממשלה. בבחירות הכלליות של 2015, המפלגה קיבלה 7.8% מהקולות והגדילה את ייצוגה מ-12 מושבים ל-14 מושבים.
עד 2016, הברית האדומה-הירוקה מעולם לא התמודדה ישירות בבחירות לפרלמנט האירופי והעדיפה לתמוך בתנועת העם נגד האיחוד האירופי. בהחלטה היסטורית בפגישה השנתית של המפלגה במאי 2016, הרוב החליט להתמודד ישירות בבחירות 2019 לפרלמנט האירופי.
בבחירות 2019, המפלגה נחלשה מעט וקיבלה 6.9% מהקולות ו-13 מושבים, מושב אחד פחות מהבחירות הקודמות.
אידאולוגיה.
מדיניות חברתית.
המפלגה שמה דגש רב על המאבק באי- שוויון חברתי ובעוני, והיא בעד חיזוק והרחבת מדינת הרווחה. המפלגה מאמינה שיש מקום בחברה לכל צורות הגיוון, כולל מין, מוגבלות ורקע אתני. היא גם דוגלת במגזר ציבורי גדול יותר, בין היתר, לשיפור איכות החיים של עובדי המגזר הציבורי. המפלגה מאמינה שאנשים צריכים להיות חופשיים לבחור מתי הם רוצים לקבל השכלה ומתנגדת לשכר לימוד שלדעתם פוגע בהזדמנויות לכולם לרכוש השכלה. המפלגה לא רואה באבטלה שווה לעצלות ומבקשת לבטל את המקבילה הדנית לשכר עבודה.
מדיניות כלכלית.
המפלגה היא אנטי קפיטליסטית נחרצת והתבלטה במיוחד כמתנגדת לתמחור העברה, לפיו חברות רב לאומיות ממזערות את הסכום שהן משלמות במס על ידי ייחוס רווחיהן למדינות עם שיעורי מס נמוכים יותר. בתגובה למיתון הגדול, הברית האדומה-הירוקה דחקה בפיקוח קפדני יותר על הלוואות, הנהגת מס טובין, והלאמה של בנקים וחברות משכנתאות. עוד היא סבורה כי יש להרחיב את המגזר הציבורי, להעלות את שכרם של העובדים בשכר הנמוך ביותר ולהאריך את תקופת דמי האבטלה המבוססת על ביטוח לארבע שנים לפחות. במקביל, יש לתת לתלמידים מענק חינוך ממלכתי גבוה יותר. לכל הפחות, יש להעלות את כל ההטבות ל-13,500 קרונות לחודש לפני מיסים.
מדיניות חוץ.
המפלגה דוגלת במדיניות חוץ המבוססת על כיבוד זכויות אדם, שלדעתה לא קיבלה עדיפות ראויה בעבר. היא גם מציעה תמיכה רבה יותר במדינות מתפתחות באמצעות הכפלת סיוע החוץ, וקמפיינים ליציאת דנמרק מנאט"ו. במרץ 2019, המפלגה הודיעה כי לא תפעל עוד למשאל עם ליציאה מהאיחוד האירופי, והצביעה על הברקזיט הממחיש את הצורך בבהירות לפני שניתן לשקול נסיגה.
המפלגה פועלת מתוך אמונה בסיסית ששלום עדיף על מלחמה, והתנגדה מלכתחילה להשתתפות דנמרק במלחמות בעיראק ובאפגניסטן. עיקרון זה הוגש תיגר ב-2011, כאשר הקבוצה הפרלמנטרית של המפלגה הצביעה בעד השתתפות דנית בפעולה הצבאית שאושרה על ידי האו"ם בלוב על בסיס היותה פעולה הומניטרית. עם זאת, ההחלטה הובילה לתגובת נגד משמעותית, ותמיכת המפלגה נסוגה לאחר שהחלה ההתערבות הצבאית.
אברהם שלוש
קאסטת הואישיה
ואישיה (בסנסקריט: वैश्य) היא אחת מארבע הוארנות במדרג הקסטאי בחברה ההודית והנפאלית. נמצאת במקום השלישי במדרג הקסטאי.
בני קאסטת הואישיה ידועים בעיסוקם במסחר, בנקאות, בעלות על שטחים, אחזקה של עדרי חיות.
ואישיה היא הקסטה השלישית במדרג הקאסטות. הקאסטה הראשונה היא הברהאמינים, הכהנים ואנשי הדת. הקאסטה השנייה היא הקשטרייה, הלוחמים. הקאסטה השלישית היא הואישיה, הסוחרים. והרביעית היא השודרה, המשרתים והעבדים.
מקורה של קאסטת הואישיה הוא במזמור 'המנון לאדם' בה מתוארת צמיחת הואישיה מהבטן והירכיים כסימן לכח יצרני ופוריות.
קאסטת הואישיה כאחת משלושת הקאסטות הראשונות רשאית ללמוד את כתבי הקודש.
אחד מהאנשים הבולטים שנחשב ואישיה הוא מהאטמה גנדי.
אלברט גרוס
אלברט גרוס (בהונגרית: Grósz Albert; נאג'ווארד, 12 בינואר 1819 – נאג'ווארד, 18 במרץ 1901) היה דוקטור לרפואה יהודי-הונגרי, רופא עיניים, מנהל בית חולים. הוא היה חבר בשושלת רופאי העיניים רב-דורית. אביו היה פרידייש גרוס (1798–1858), בנו היה אמיל גרוס (1865–1941), ונכדו היה אישטוואן גרוס (1909–1985), כולם היו רופאי עיניים.
ביוגרפיה.
אלברט גרוס סיים את הגימנסיה בנאג'ווארד והמשיך את לימודיו באוניברסיטת וינה, שם קיבל ב-1845 את התואר ברפואה, וכן הסמכה בכירורגיה וברפואת עיניים. לאחר סיור לימודי קצר בחו"ל השתקע בנאג'ווארד ב-1846. בתקופת מהפכת 1848 בהונגריה ומלחמת העצמאות (כפי שההונגרים מכנים) בשנים 1848–1849 היה תחילה רופא צבאי כללי ב"מחנה דנובה התחתונה" של הצבא ההונגרי ולאחר מכן מנהל בתי החולים הצבאיים בנאג'ווארד. מ-1852 עד 1867 היה הרופא הראשי של העיר נאג'ווארד ומ-1867 היה גם רופא משפטי מלכותי. בשנת 1867 קיבל את צלב הכבוד המוזהב של מסדר פרנץ יוזף. ב-1858 קיבל לידיו את ניהול בית החולים לעיניים שייסד אביו, פרידייש גרוס. הוא היה "חבר יוצא מן הכלל" ב"מועצה הלאומית לבריאות הציבור" בהונגריה.
מאמריו (מבחר).
הם הופיעו תדיר בכתבי העת הבאים:
פרס המוזיקה של בילבורד לאמן החברתי המוביל
פרס המוזיקה של בילבורד לאמן החברתי המוביל היא אחת משלוש הקטגוריות שנבחרות על ידי הקהל בטקס. הפרס מוענק על סמך אינטראקציות גדולות של מעריצים עם מוזיקה, כולל סטרימינג ומעורבות חברתית, יחד עם תוצאות ההצבעה העולמיות.
בשנת 2011 הפרס הוענק לראשונה לג'סטין ביבר, שהוא שיאן המועמדויות בקטגוריה עם שמונה מועמדויות, ואחריו אריאנה גרנדה עם שבע, BTS עם חמש, בעוד ריהאנה וטיילור סוויפט עם ארבע לכל אחת. ביבר הוא גם המועמד המעוטר ביותר עם שש זכיות רצופות. רצף הניצחונות שלו נשבר ב2017 על ידי BTS, שהיו להקת הקיי-פופ הראונה שהייתה מועמדת וזכתה בפרס בילבורד. הם זכו בפרס במשך חמש שנים רצופות.
Infinity
Nightingale
Nine Inch Nails
Asking Alexandria
B-17 מבצר מעופף
וינפרי
תדהר ניר