קונרד פליקן נולד לקונרד ואליזבת קירשנר (Kürsner) ברופך שהייתה אז פרובינציה גרמנית של אלזס. שמו הגרמני Kürsner שונה לשם Pellicanus בהשפעתו של אחיה של אמו, Jodocus Gallus, שהיה כומר הומניסט. עד גיל 13 למד בעירו ובשנת 1491 נשלח על ידי הוריו ללמוד באוניברסיטת היידלברג במימונו הכספי של דודו שהיה חבר במעגל ההומניסטים שהקיפו את (Johann von Dalberg} הבישוף של וורמס, עימם יצר עבורו קשרים. לאחר שנה וחצי נאלץ להפסיק את לימודיו, כיוון שלא עלה בידי משפחתו להמשיך ולממן אותם. עם שובו לרופך, למד ללא תשלום בבית הספר של המסדר הפרנציסקני סנטה קתרינה. בהיותו בן 16 היה נחוש בדעתו להיות נזיר, החלטה שסייעה לקידומו המקצועי. בשנת 1496 נשלח ללמוד באוניברסיטת טיבינגן ותוך זמן קצר היה לתלמידו המועדף של הפרופסור פאולוס סקיפטוריס (Paulus Scriptoris 1460 - 1505), שהיה איש אשכולות, מומחה למדעי הטבע ומתמטיקאי. בשנת 1501 היה לכומר ובשנת 1502 נתן הרצאות במנזר הפרנציסקני בבזל. באותה עת גילה עניין רב בשפה העברית. כאוטודידקט החל ללמוד את השפה בעצמו תוך הסתייעות בספריו של המדקדק משה קמחי ששאל מיוהנס רויכלין ומקריאת התנ"ך בתרגומו הלטיני של הירונימוס. התעמקותו בשפת הקודש ושליטתו בה הניעו אותו בשנת 1501 לקבץ ולערוך יחדיו מחיבוריהם הדקדוקיים של ההבראיסטים הבולטים, למתכונת של ספר דקדוק עברי. הספר יצא לאור בשנת 1503 ולאחר מכן נכלל גם באנציקלופדיה המקיפה של הידע האנושי, מרגריטה פילוסופיקה ('Margarita philosophica'), שכתב גריגור רייך.
בין השנים 1508- 1511 לימד עברית, יוונית, מתמטיקה וקוסמוגרפיה במנזר הפרנציסקני של סנטה קטרינה ברופך ובמשך 5 שנים היה מורו של סבסטיאן מינסטר. הוא נטע בו את הכמיהה להמשיך ולחקור את הנושאים הללו, ולימים התפרסם מינסטר כאחד מההבראיסטים הבולטים ביותר בתקופת הרנסאנס.
בין השנים 1519–1524 ניהל את המסדר הפרנציסקני בבזל ובאותה עת התוודע לחיבוריו של מרטין לותר. בהשפעתם החל למחות בגלוי נגד השגיאות שהתקבעו לפי תפיסתו בחיבורים הקתוליים ובמקביל החל להמיר בהדרגה את השקפתו התאולוגית מקתולית לפרוטסטנטית. מהלך זה התנהל על מי מנוחות, בניגוד למרטין לותר שהמרת דתו לוותה בתחושת שליחות ומרד במוסכמות הכנסייה הקתולית. השקפותיו הלותרניות של פליקן לא התקבלו בעין יפה על ידי המסדר בו היה חבר והוא נאלץ להתפטר ממשרתו.
בשנת 1526 נשא לאישה את אנה פריס ובנם שנולד נקרא על שם שמואל הנביא, כיוון שבאותה עת קרא פליקן את ספר שמואל. באותה שנה מונה על ידי צווינגלי - מראשוני הרפורמטורים באירופה ומייסדה של הכנסייה הרפורמית בקרב דוברי הגרמנית בשווייץ, ליושב ראש הקתדרה ללימודי תנ"ך באוניברסיטת ציריך. פליקן אחז במשרה זו, עד יום מותו.
כתביו.
ספרות קודש.
חלק מזיקתו של פליקן לשפת הקודש, התבטאה בתרגום ללטינית של טקסטים רבניים ותלמודיים רבים, ביניהם פרשנויותיו לתורה של בחיי בן אשר ועבודתו של רבי אליעזר -פרקי דרבי אליעזר. הפרי העיקרי של מחקריו בתחום זה, היא פרשנותו של התנ"ך שפורסמה ב-6 כרכים בציריך בין השנים 1532–1539. לצורך עבודתו זו, תר פליקן אחר מקורות מהימנים שיוכל להסתמך עליהם. חלק מספר התנ"ך שתורגם ללטינית על ידי סבסטיאן מינסטר, היה אחד מהמקורות עליהם הסתמך בעבודתו. בניגוד לסבסטיאן מינסטר שתרגומו שיקף את תשוקתו העמוקה להמחשת הרוח המקורית של הברית הישנה, הן במבנה והן בניב הדיבור, פרשנויותיו ותרגומו של פליקן, נבעו מרצונו להתאימם לצרכים ולהשקפת העולם של הכנסייה בציריך.
אוטוביוגרפיה.
האוטוביוגרפיה שכתב פליקן (Das Chronikon des Konrad Pellikan), הוא אחד מהמסמכים המיטיבים לתאר את התקופה בה חי. ספר זה הוא מעין "כרוניקה" של האירועים שליוו את חייו, בהם לימודיו במסדר הפרנציסקני שעמדו בסתירה להשקפותיו ההומניסטיות שהחלו אט אט לתפוס מקום בעולמו. את הספר הקדיש לבנו שמואל ולאחיינו בתקווה כי ימשיכו בדרכו. הוא כתב בספרו, כי הספר אינו מיועד לפרסום, אלא כמורשת זיכרון משפחתית הראויה למצוא את מקומה בחיק המשפחה. הספר יצא לראשונה לאור על ידי Riggenbach בשנת 1877 ובמהדורה זו נכתבו גם פרטים נוספים על חייו.
מירב כהן
מירב כהן (נולדה ב-26 באוגוסט 1983, י"ז באלול ה'תשמ"ג) היא פוליטיקאית ישראלית המכהנת כשרה לשוויון חברתי וכחברת הכנסת בהפסקת כהונה מטעם יש עתיד. בעבר כיהנה בתפקידים אלה מטעם סיעת כחול לבן. קודם לתפקידיה הפוליטיים, שימשה מנכ"לית ארגון "אמון הציבור", הייתה חברת מועצת עיריית ירושלים וממייסדי תנועת "התעוררות בירושלים".
ביוגרפיה.
ראשית חייה.
כהן נולדה וגדלה בירושלים, לסעדיה וסולנג' שולמית (לבית פוני), ולה שלושה אחים הגדולים ממנה. שני הוריה עלו ארצה ממרוקו. בכיתה ה' עברה עם משפחתה למבשרת ציון. למדה בתיכון הראל במבשרת ציון.
בשנים 2001–2003 עשתה את שירותה הצבאי בתחנת הרדיו גלי צה"ל - תחילה כמפיקה ועורכת במחלקת המבצעים של התחנה, ולאחר מכן כמפיקה בתוכנית הרדיו "24 היום שהיה". כהן היא בעלת תואר ראשון בהצטיינות בכלכלה ומנהל עסקים, ותואר שני במנהל עסקים ותכנון עירוני, שניהם מהאוניברסיטה העברית בירושלים.
פעילות ציבורית.
כהן ייסדה את מטה המאבק בעושק הקשישים, על ידי חברות טלמרקטינג שמוציאות במרמה פרטי אשראי מאלפי אנשים, ואז מנשלות אותם מרכושם. עיקר המאבק שלה התמקד בהחזרת הכסף מאותן חברות טלמרקטינג, ישירות לנפגעים.
בשנים 2003–2004 הייתה כתבת לענייני כלכלה במערכת "ynet".
שימשה (החל משנת 2013) כמנכ"ל של ארגון "אמון הציבור". הארגון הוקם במטרה לשנות את כללי ההתנהגות של עסקים וגופים ציבוריים בישראל ולהנחיל תרבות כלכלית המבוססת על הוגנות שתועיל לציבור, לממשלה ולעסקים כאחד.
בין השנים 2017–2019 הפכה כהן למייסדת ומנכ"לית של חברת הסטארט-אפ "Crowd Action", אשר מסייעת לצרכנים שנפגעו מעוולות צרכניות להתאגד עם צרכנים שנפגעו באותו אופן ולממש יחד את זכויותיהם.
כחברת מועצת העיר ירושלים.
בקיץ 2011 נכנסה כהן למועצת העיר ירושלים כחברת מועצה וחברת הנהלת מועצת העיר ומחזיקת תיק הנוער, כחלק מהסכם רוטציה עם עופר ברקוביץ' בסיעת התעוררות בירושלים, אשר כהן נמנית עם מייסדיה.
כהן הובילה במשך השנים מאבקים חברתיים רבים כנציגת תנועת התעוררות בירושלים, ובהם המאבק על פתיחה בשבת של חניון קרתא (קרתא - חברה לפיתוח מרכז ירושלים בע"מ), המאהל הירושלמי של המחאה החברתית, המאבק להעברת משרדי גופים ממשלתיים וציבוריים לירושלים ויצירת מקומות תעסוקה בעיר (עם כינון הממשלה החדשה היא שגרה פנייה בנושא לשר לענייני ירושלים, נפתלי בנט), המאבק בתופעת הבתים הנטושים בעיר כהן כחברת מועצת ירושלים הובילה מאבק לשינוי מערכת הארנונה והתנגדה לכך שניתן פטור אוטומטי למשפחות חרדיות.
כחברת מועצת העיר ירושלים בסיעת "התעוררות בירושלים", נאבקה לפי חוק הלוואות לדיור סעיף ג 6 משנת 2001, זכאי כל יחיד מעל גיל 30 וכל זוג, הרוכשים דירה בירושלים למענק משמעותי. נכון לתחילת 2013, עמד המענק על 80–100 אלף ש"ח. אולם, החוק היה מוקפא בחוק ההסדרים ולא התממש. ב-5 במאי 2013, נוצר מצב בו חוק ההסדרים לא חל. כהן עלתה על חלון ההזדמנויות שנוצר בו הזכאים למענק יוכלו לקבלו. במהלך מאי ויוני 2013 הופיעה מירב כהן באמצעי התקשורת השונים וחשפה לציבור הרחב את החוק. בזכות הלחץ התקשורתי והציבורי שיצרה הכריזו משרד הבינוי והשיכון והאוצר כי עד ביטולו של החוק, מי שרכש דירה בירושלים בטווח התאריכים יקבל את המענק. ב-26 ביוני 2013 אישרה ועדת הכספים להאריך את תוקף חוק מענק ירושלים עד אמצע יולי 2013 ובמקביל אישרה סעיף חדש שיאפשר מתן המענק לרוכשי דירה מקבלן בבירה במחיר של עד 1.8 מיליון שקל מיום ביטול הסעיף ועד סוף אוקטובר. ההחלטה הועברה לקריאה שנייה ושלישית.
כחברת מועצת העיר, הובילה מאבק על הכנסת קריטריון "מיצוי כושר השתכרות" (לטובת אוכלוסייה עובדת) לתוכנית "המחיר למשתכן", של משרד השיכון. הרעיון והעיקרון המוביל את המאבק והתוכנית הוא שצריך להקל על יוקר המחיה של מי שעובד או לפחות מנסה לעבוד ולתמרץ את אלה שנמנעים ומנסים להשתלב בשוק העבודה. ועדת טרכטנברג אימצה את המלצות הצוות שהובילה שעסק וקידם עיקרון זה.
פעילות פוליטית.
בשנת 2004 מונתה כהן לדוברת הכלכלית-חברתית של משרד ראש הממשלה בתקופת כהונתו של אריאל שרון. במהלך תקופה זו יושמה תוכנית ההתנתקות שתפסה חלק ניכר מעבודת הדוברות של המשרד. ב-2005 נבחרה על ידי מגזין "The Marker" כאחת ממאה האנשים המשפיעים על כלכלת ישראל, בקטגוריית הדוברים.
בשנת 2013 התמודדה בבחירות לכנסת ה-19, במסגרת רשימת "התנועה" בראשות ציפי לבני, בה שובצה במקום התשיעי. הרשימה קיבלה 6 מנדטים וכהן לא נכנסה לכנסת.
הכנסת ה-21 וה-22.
בשנת 2019 לקראת הבחירות לכנסת העשרים ואחת הצטרפה למפלגת "חוסן לישראל", וברשימה המאוחדת של "כחול לבן" הוצבה במקום ה-17. הרשימה קיבלה 35 מנדטים וכהן נבחרה לראשונה כחברת הכנסת העשרים ואחת.
בבחירות לכנסת העשרים ושתיים הוצבה במקום ה-17 ונכנסה לאחר שהרשימה זכתה ב-33 מנדטים.
הכנסת ה-23 וה-24.
שנה לאחר מכן, בבחירות לכנסת העשרים ושלוש ב-2020, הוצבה שוב באותו המיקום ונכנסה לכנסת בה הייתה חברה בוועדה המיוחדת לענייני רווחה ועבודה.
שרת השוויון החברתי.
ב-17 במאי 2020 מונתה במסגרת ממשלת ישראל השלושים וחמש לשרה לשוויון חברתי, וכך הפכה לשרה הצעירה ביותר בממשלה בגיל 36.