בשנת 1953, דוחות קינסי של אלפרד קינסי נכתב כי בחמש השנים הקודמות של פעילות מינית, 78% מהנשים חוו אורגזמות בקרב 60% עד 100% מהמפגשים המיניים עם נשים אחרות, לעומת 55% בקרב הטרוסקסואלים. קינסי ייחס את ההבדל לכך שבנות זוג ידעו יותר על מיניותן של נשים וכיצד לייעל את שביעות הרצון המינית של בנות הזוג לעומת בני זוג גברים. באופן דומה, מחקרים של כמה חוקרים נוספים, כולל מאסטרס וג'ונסון, הגיעו למסקנה שלהתנהגות מינית לסבית יש לעיתים קרובות יותר תכונות הקשורות לסיפוק מיני מאשר לעמיתיהם ההטרוסקסואליים, או שבנות זוג נוטות יותר להדגיש את ההיבטים הרגשיים של האהבה. מחקרם של מאסטרס וג'ונסון משנת 1979 בנושא פרקטיקות מיניות לסביות הגיע למסקנה כי מפגשים מיניים לסביים כוללים יותר מגע מיני מלא בכל הגוף, ולא מגע ממוקד באברי המין, פחות עיסוק או חרדה מהשגת אורגזמה, יותר אסרטיביות מינית ותקשורת על צרכים מיניים, מפגשים מיניים ארוכים יותר וסיפוק רב יותר מאיכות חייו המינית של האדם.
נחקרו גם העדפות לפרקטיקות מיניות ספציפיות בקרב יחסי נשים חד-מיניים. מאסטרס וג'ונסון הגיעו למסקנה כי חדירה לנרתיק עם דילדו היא נדירה ולסביות נוטות לעשות יותר גירוי באברי המין מאשר גירוי ישיר של הדגדגן, וזה גם המקרה במערכות יחסים הטרוסקסואליות. עוד מסקנה אליה הגיעו היא כי ישנן נשים לסביות או ביסקסואליות שאינן אוהבות יחסי מין אוראליים משום שהן אינן אוהבות את החוויה או בגלל גורמים פסיכולוגיים או חברתיים, למשל למצוא את המקום לא נקי. נשים לסביות או ביסקסואליות אחרות מאמינות שזה הכרח או פעילות שמגדירה במידה רבה פעילות מינית לסבית.
מין בטוח.
ישנן דרכים שונות להגנה מפני העברת מחלות מין במהלך יחסי מין לסביים, אם כי שיטות אלה אינן נחקרות היטב. סכרים דנטליים, קונדומים על צעצועי מין, כפפות וניילון נצמד משמשים כולם כהגנה במהלך צורות שונות של יחסי מין. מרבית הנשים המקיימות יחסי מין לסביים אינן משתמשות בהגנה במהלך יחסי מין, בגלל תפיסות מוטעות שהסיכון הנמוך יותר להעברת מחלות מין גורם לכך שאין צורך במחסומים. עיסוק במין אוראלי ללא שימוש בסכר דנטלי או בקונדום נחשב להתנהגות מינית בסיכון גבוה.
המרכזים לבקרת מחלות ומניעתן (CDC) ממליץ להשתמש בסכר דנטלי במהלך יחסי מין אוראליים. בנוסף, ארגונים למניעת HIV מחלקים סכרים דנטליים יחד עם קונדומים וציוד אחר למין בטוח. ה-FDA לא העריך סכרים דנטליים או חסמים אחרים ביעילותם במניעת התפשטות מחלות מין. מחנכי בריאות מעודדים במידה רבה את השימוש בהם במהלך קונילינגוס או אנאלינגוס, אבל סכרים דנטליים אינם נמצאים בשימוש נרחב על ידי נשים המקיימות יחסי מין לסביים, והפעולות הללו לא נעשות במחשבה על מניעת מחלות מין. סכרים דנטליים נמצאים בדרך כלל במרפאות מחלות מין ובאינטרנט, אך קשה למצוא אותם בבתי מרקחת שבהם בדרך כלל נמכרים קונדומים. ניתן גם להכין סכרים דנטליים על ידי חיתוך קונדום לטקס. ידוע כי קונדומי לטקס הם אטומים לפתוגנים העלולים לגרום למחלות מין.
בדומה לקונדומים, נעשה שימוש בסכר דנטלי חדש עבור כל מקרה של מין אוראלי כדי להפחית את הסיכון להעברת מחלות מין. סכרים מונחים מעל פתח ההנרתיק או פי הטבעת לפני תחילת פעילויות מיניות ואין להסירם עד לסיום הפעילות. כדי להבטיח את אי-היווצרותם של קרעים, ניתן להשתמש בחומר סיכה מבוסס מים או סיליקון. בנוסף, סכרים אינם נמתחים מכיוון שזה עלול להוביל לקרעים.
אף על פי שקונדומים עשויים שלא להיות מתאימים למפגשים מיניים לסביים רבים, הם עדיין שימושיים כאשר מדובר באביזרי מין. צעצועים המשותפים בין בני הזוג יכולים להפיץ פתוגנים גם כאשר הם מנוקים. השימוש בקונדומים בנוסף לניקוי יסודי יכול לסייע בהפחתת הסיכון להעברת מחלות מין באמצעות צעצועי מין.
במקרה של פצעים פתוחים או פצעים בידיים, ניתן להשתמש בכפפות לטקס למניעת זיהום תוך כדי החדרת אצבעות או פיסטינג. על הכפפות להיות מונחות על הידיים לפני התרחשות הפעילות המינית ולהישאר עליהן לאורך כל הפעילות.
ניילון נצמד מוצג לעיתים קרובות כאלטרנטיבה לסכרים דנטליים, אך אינו מומלץ באופן נרחב. בניילון נצמד נעשה שימוש באותו אופן כמו בסכרים דנטליים, והוא יותר חסכוני. כרגע לא קיימים מחקרים על רמת החדירוּת של ניילון נצמד למחלות מין הנגרמות על ידי פתוגנים, אך ידוע שהוא עמיד למים.
אירינה סולוביובה
אירינה סולוביובה (ברוסית: Ирина Баяновна Соловьева; נולדה ב-6 בספטמבר 1937) היא אחת מחמשת הנשים שנבחרו לתוכנית אימונים לקוסמונאוטיות בברית המועצות , ולשעבר קוסמונאוטית סובייטית. אירנה אף פעם לא טסה לחלל, אך נבחרה להיות גיבוי של ולנטינה טרשקובה, האישה הראשונה שטסה לחלל בעזרת החללית ווסטוק 6 ביוני 1963. סולוביובה נבחרה לטוס בווסחוד 5, מה שהיה הופך אותה לאישה הראשונה שטסה לחלל, אך תוכנית ווסחוד נדחתה.
לפני שגויסה להיות קוסמונאוטית, סולוביובה הייתה אלופת העולם בצנחנים הסובייטים ואף זכתה בפרסים.
השכלה.
1959 - עברה בהצלחה את לימודיה ב-אוניברסיטת אורל הפדרלית
1967 - עברה בהצלחה את לימודיה ב-אקדמיית חיל האוויר הסובייטי על שם ז'וקובסקי
1980 - דוקטור בפסיכולוגיה.
וינסנט אבובקאר
אאוגניקה
XSharp
X# (באנגלית: XSharp, בעברית: אֵקְס שָׁארְפּ) היא שפת תכנות בפלטפורמת .NET של חברת מיקרוסופט, שיצאה לראשונה ביולי 2017.
היא ממשפחת שפות xBase, כלומר, שפות אשר נובעות משפת התכנות dBASE ,והיא נבנתה מעל Roslyn, ארכיטקטורת הקוד הפתוח מאחורי המהדרים של ו- Visual Basic בסביבת .NET של מיקרוסופט. המהדר של X# תוכנן על מנת לתמוך במספר ניבים של שפות ממשפחת xBase. הוא תומך ב- Core, Visual Objects, Vulcan.NET. xBase++, Harbour, Foxpro, ועוד. הפרויקט מיועד להיות מאמץ קהילתי בעל קוד פתוח, אך חלק מהקוד עדיין בעל מקור סגור.
השפה תומכת בפיצ'רים רבים, כגון בלוקי codice_1 ו-codice_2 לצורך בדיקת שוויון בין ערך למספר ערכים, פונקציות, מחלקות, הסקת טיפוסים באמצעות המילה השמורה codice_3 וביטויי למדא. היא מכילה גם את פקודת ה-codice_4 הנפוצה בשפות מבית מיקרוסופט בדרך כלל לצורך ייבוא של ספריות, את פקודות ה-codice_5 וה-codice_6, את פקודות ה-codice_7 ו- codice_8, המאפשרות לבדוק האם אובייקט שייך למחלקה מסוימת, ולהתייחס אל האובייקט כאל טיפוס במחלקה הזו, בהתאמה.
בדומה לשפות רבות אחרות, בשפה הזאת מתבצע שימוש בהוראות codice_9 ו-codice_10 על מנת לסמן התחלה של בלוק ואת סיומו (בהתאמה). למשל, על מנת לסיים בלוק של תנאי (codice_11) יש לכתוב codice_12, ועל מנת לסיים בלוק של מחלקה, יש לכתוב codice_13.
בנוסף, השפה תומכת בספרית LINQ.
היסטוריה.
בשנת 2015, מרבית המפתחים בצוות Vulcan.NET החלו לפתח את המהדר של X# עקב קונפליקטים עם המעסיק הקודם שלהם, GrafXSoft, לגבי פיתוחים עתידיים.
על מנת להוכיח את יכולת היישום של הקונספט, סביבת הפיתוח המשולבת של Vulcan, שנקראת Vulcan IDE עברה הידור ובנייה מחדש ל X# וגרסה זו נקראה XIDE.
ב-3 ביולי 2017, הגרסה הראשונה של שפת התכנות (version 1.0.1, Anjou) שוחררה לאחרונה. גרסה 2.5.1.0 שוחררה ב-6 ביולי 2020.
צוות הפיתוח של X# מורכב בין היתר מחברים לשעבר של צוותי הפיתוח של Visual Objects ו-Vulcan.NET.
דיאלקטים נתמכים.
מידע זה נלקח מהדוקומנטציה של XSharp
ונדלפארק
טוטאל אס.איי
The Moon Is Rising
The Moon Is Rising (בעברית: הירח זורח) הוא שיר של הזמרת הלטבית סמנטה טינה. השיר יצג את לטביה באירוויזיון 2021.
רקע.
ב-8 בפברואר 2020, טינה זכתה בקדם הלטבי לאירוויזיון 2020 עם השיר "Still Breathing". ב-18 במרץ 2020, תחרות האירוויזיון לשנת 2020 בוטלה עקב מגפת הקורונה. ב-16 במאי 2020, רשות השידור הלטבית אישרה כי טינה תייצג את לטביה גם באירוויזיון 2021.
באירוויזיון.
המהדורה ה-65 של האירוויזיון תתקיים ברוטרדם, הולנד ותורכב משני חצאי גמר ב-18 במאי וב-20 במאי 2021, ומגמר ב-22 במאי 2021. על פי כללי האירוויזיון, כל מדינה משתתפת, למעט המדינה המארחת (הולנד) וחמש המדינות הגדולות (גרמניה, צרפת, איטליה, ספרד והממלכה המאוחדת), נדרשת להיות אחת מעשר המדינות שיעפילו מאחד משני חצאי הגמר לגמר. ב-17 בנובמבר 2020, הוכרז כי לטביה תופיע במחצית השנייה של חצי הגמר השני של התחרות.. ב-20 במאי 2021, טינה ביצעה את השיר בחצי הגמר השני של התחרות ולא הצליחה להעפיל לגמר.
כריש חול נמרי
כריש חול
א. ס. בייאט
עמנואל יצחק לוי
עמנואל יצחק לוי (נולד בב' באלול ה'תשנ"ה, 27 באוגוסט 1995) הוא משורר, מוזיקאי ומחזאי ישראלי. חתן פרס שר התרבות למשוררים בראשית דרכם (2021).
ביוגרפיה.
לוי, בנם של חגי לוי ונילי לנדסמן, גדל בתל אביב-יפו ולמד בתיכון הארצי לאמנויות על שם תלמה ילין. בגיל 21 החל תהליך של חזרה בתשובה. לוי הוא בעל תואר ראשון במקרא ובמדע הדתות מהאוניברסיטה העברית, ובמהלך לימודיו כתב טור קבוע בפי האתון, בטאון אגודת הסטודנטים של האוניברסיטה
כתיבה.
לוי מפרסם שירה מאז 2014, בכתבי עת לשירה, כגון הבה להבא, הו!, משיב הרוח, המוסך, מוסף 24 שעות ועוד ומשתתף קבוע כמנחה, מפיק וכמשורר בערבי שירה. שיריו נכללו באנתולוגיות כ'ואהבתם' בהוצאת כרמל ו'עורי שפת עבר' בהוצאת צבעונים.