כשהובאו מהגרים כעובדי קבלן למטעי סוכר במזרח הקריביים, הם הביאו את תחרויות הקריקט. הם הקימו קבוצות ושיחקו אחד נגד השני. הבעלים והמנהלים של רבים ממטעי הסוכר היו אמריקאים, והם שילמו כסף לשחקני קבוצות הקריקט כדי שישחקו בייסבול במקום קריקט. גם בניית אקדמיית הבייסבול של שחקן הבייסבול ויק פאואר תרמה להפיכת העיר למעצמת בייסבול.
תחבורה.
את העיר משרת נמל התעופה קואבה לאס מרבייאס.
הגרינץ' (ספר)
באד ויימסבאך-ניידהארטינג
באד ויימסבאך-ניידהארטינג (בבווארית: Bad Wimsbach-Neydharting) היא עיירה ומקום מרפא במחוז ולס שבמדינת אוסטריה עילית באוסטריה.
עיירות תאומות.
לבאד ויימסבאך-ניידהארטינג עיר תאומה אחת:
מות שאול
מות שאול ובניו
New Deli
ניו דלי (או בשמה המסחרי New Deli) היא רשת מזון מהיר ישראלית המציעה מבחר גדול של כריכים.
פעילות.
הרשת הוקמה בינואר 2004. הסניף הראשון הוקם ברחוב הלל בירושלים. הרשת זכתה לפופולריות ושנתיים לאחר מכן פתחה סניף גם במושבה הגרמנית בירושלים, ונפתחו סניפים נוספים במקומות שונים בארץ. בשנת 2017, פתחה ניו דלי לראשונה סניף בצפון הארץ.
נכון לשנת 2021 מונה הרשת 35 סניפים בפריסה ארצית. סניפי הרשת פועלים בזכיינות.
למור ננסי
למור ננסי (שם מדעי: "Cheirogaleus") הוא סוג ממשפחת הלמורים הצמריים שבעל-משפחת הלמורים החי ביערות מדגסקר.
מאפיינים.
למורים אלה למרות שמם מעט יותר גדולים מבני הסוג למור עכברי, בו המינים הקטנים ביותר בסדרת הפרימטים, אך עדיין מגיעים רק לאורך 19 עד 27 ס"מ עם זנב באורך 16 עד 17 ס"מ. הם בעלי אוזניים רחבות ופנים קצרות אך בעלות חוטם מחודד. הם שוכני עצים בעלי טפרים חדים לאחיזה חזקה בזלזלים וענפים קטנים ובעלי זנב שעיר ושמן בו הם מאחסנים מזון.
אלו מינים פעילי לילה החיים בין העצים הסבוכים ביערות גשם, יערות יבשים ובשיחיות סמוכים לחופי מדגסקר כשהם נמנעים מירידה לקרקע לרוב. בשעות היום הם נחים יחדיו בחללי עצים בבדידות או בקבוצות קטנות אך הם פועלים ביום לבדם.
תקשורת מסוייעת
תקשורת מסוייעת (באנגלית: Facilitated Communication) היא טכניקה שהופרכה מבחינה מדעית, בה מנחה מסייעת למטופלים עם מוגבלות מילולית (לדוגמה אוטיזם) להקליד אותיות במקלדת. לכאורה, המנחה עוזרת למטופלים לבחור את האותיות על-ידי תמיכה פיזית ועידוד רגשי. למעשה, קיימות עדויות חד-משמעיות לכך שהמסרים המוקלדים מנוסחים על-ידי המנחה עצמה, ולא על-ידי המטופל.
קיימת הסכמה רחבה בתוך הקהילה המדעית ובקרב ארגוני תמיכה בקבוצות עם מוגבלויות, לכך שתקשורת מסוייעת היא פסאודו-מדע, ואינה תקפה לתקשורת עם אנשים הסובלים מהפרעה בספקטרום האוטיסטי. מחקרים מצביעים על כך שהמנחה היא המקור להודעות המתקבלות דרך תקשורת מסוייעת, ולא האדם בעל המוגבלות. המנחה עשויה להאמין שהיא אינה מקור ההודעות, אך למעשה, היא מניעה את זרועו של המטופל באמצעות הנחיה אידיומוטורית,&lt;ref name="Ganz/Katsiyannis/Morin"&gt;&lt;/ref&gt; אפקט הדומה לזה הפועל בלוח ויג'י.
בתקשורת מסוייעת, המטופל, שאינו מסוגל בדרך-כלל לתקשר בעזרת דיבור, נקרא "שותף לתקשורת", ואילו האדם המחזיק בזרועו נקרא "המנחה". המנחה מחזיק או נוגע במרפק, פרק כף היד, היד, שרוול או חלקים אחרים של הגוף בעוד השותף לתקשורת מצביע על אותיות האלף בית במקלדת או בהתקן אחר. המנחה מתוארת כמי שרק עוזרת למטופל להצביע על אותיות, לשלוט בתנועות זרוע בלתי רצוניות, להימנע משגיאות וליזום תנועה. למעשה, מחקרים מצאו בעקביות שתקשורת מסוייעת אינה מסוגלת לספק את המענה הנכון, כאשר המנחה לא יודעת את התשובות לשאלות. למשל, כאשר הראו למטופל חפץ מסוים, אך לא למנחה, לא התקבלה תשובה נכונה לגבי זהות החפץ. דוגמה נוספת לחוסר התקפות של השיטה היא בכך שבמקרים רבים המנחות חשבו שהמטופלים מקלידים מסר קוהרנטי, בעוד שבעצם עיני המטופל היו עצומות, או מוסטות הצידה. למרות אטרקטיביות השיטה בעיני חלק מהמשתמשים והמטפלים, רוב הארגונים למען טיפול בקשיי תקשורת ממליצים בחריפות שלא להשתמש בה.
ישנה הבחנה ברורה בין תקשורת מסוייעת, אשר היא שיטה ללא ביסוס מדעי, לבין תקשורת תומכת וחליפית. בתקשורת תומכת וחליפית נעשה גם שימוש בכלים טכנולוגיים כדי לסייע למטופלים עם קשיי דיבור לתקשר, אך כלים אלה כן מבוססים מדעית.
ארגונים המתנגדים לתקשורת מסוייעת.
רוב הארגונים המקצועיים העוסקים בפסיכיאטריה, מוגבלות שכלית, ובעיות תקשורת מתנגדים לשימוש בתקשורת נתמכת.
בנייר עמדה שפרסם חבר הנאמנים של AAIDD הם מסכמים וכותבים "במקום לתת לאנשים לבטא את מחשבותיהם, רצונותיהם ובחירותיהם, תקשורת מסוייעת ושיטת ההנחיה המהירה עלולים להשתיק את קולות המטופלים. זאת בשל הסכנה להשפעת המנחה, וכן בשל הסכנה להעביר משאבים לשיטה זו על פני שיטות שנתמכו מדעית, כמו אלה מתחום התקשורת התומכת והחלופית."
תקשורת מסוייעת בישראל.
בישראל, קיים שימוש בתקשורת מסוייעת, למרות היותה חסרת ביסוס מדעי. בין השאר, השיטה שימשה בטקסים דתיים בהם ילד או ילדה הסובלים מאוטיזם עלו על הבמה ובעזרת "תקשורת מסוייעת" העבירו מסרים על חוויותיהם ממפגשים עם מלאכים. במסגרת תוכנית הרשת הדוקומנטרית "כאן מקשיבים" של כאן 11, אורית נבון הציגה שני סרטונים בהם ישנו שימוש בתקשורת מסוייעת. בסרטים אלה המנחה מוצגת כ"מורה להקלדה" או "סייעת". הסרטונים הוצגו ללא גישה ביקורתית.
בישראל, מיוצגת החברה הבינלאומית לתקשורת תומכת וחלופית ISAAC על-ידי העמותה אייזק - ישראל. בדף העמותה מצוין כי הם "מודאגים מן השימוש הממושך בתקשורת מסוייעת (FC) למרות הספרות הקיימת לגבי תוקפה של שיטה זו."
למור פאנר
למור פאנר (שם מדעי: "Phaner") הוא סוג ממשפחת הלמורים הצמריים החי ביערות מדגסקר. סוג זה תואר למדע ב-1839 בידי ג'ון אדוארד גריי, כשבעבר שויך לסוגים למור ננסי או למור עכברי ואף לסוג למור ספורט ששייך למשפחה עצמאית.
תיאור.
בני הסוג הם למורים קטנים בגודלם המאופיינים ב"מסיכת פסים" כהה בין עיניהם בדומה למסיכת ראקון ופס עבה כהה על גבם כשהפרווה צמרית בצבע חום בהיר או חום-אפרפר. אורכם מגיע ל-23 עד 27 ס"מ עם זנב באורך 31 עד 40 ס"מ. משקלם הממוצע הוא 350 עד 500 גרם, מה שהופך אותם לבין הגדולים שבמיני הלמורים הצמריים. חלק מהמינים מסוגלים לזנק עם שרירי רגליהם וזנבם לאורך של 3 עד 4 מטרים מעץ לעץ.
הלמורים חיים לאורך מדגסקר במגוון סוגי יערות אך הם מצויים בסכנה עקב בירוא יערות והצטמצמות האוכלוסייה. הלמורים ניזונים בעיקר מלשד עצים ומצוף של מספר עצי פרי וגם מחרקים שונים כמו עשים. בעונה היבשה הם טריטוריאליים מאוד אך כשיש מספיק מזון הם חולקים את השטח עם למורים אחרים.
גילי רגב
פרופ' גילי רגב יוחאי (נולדה ב-14 בדצמבר 1964) היא רופאה ישראלית, מומחית לרפואה פנימית ומחלות זיהומיות ומנהלת היחידה למניעה ובקרת זיהומים בבית החולים שיבא - תל השומר.
ביוגרפיה.
נולדה בארצות הברית. אביה השלים דוקטורט באוניברסיטת ברקלי באותה עת, ואמה הייתה יועצת חינוכית. משם שבו לישראל לרמת אביב. כאשר למדה בכיתה ג' הם שבו לארצות הברית לשלוש שנים וכשחזרו לישראל התמקמו בעומר.
עשתה שנת שירות בגרעין רעים בתל מונד. לאחר מכן, שירתה בצה"ל ביחידת עילית של חיל המודיעין, ואחרי שיחרורה החלה מיד בלימודי רפואה בישראל. בשנה הרביעית ללימודים עשתה הפסקה לצורך מחקר בנוירוביולוגיה במכון ויצמן. משם עברה לסטאז' במרכז הרפואי שיבא בתל אביב ונישאה למיכאל יוחאי.
לפני ההתמחות הספיקה עוד לקחת חלק במאבק בדבר בהודו והפכה לרופאת מטיילים. במסגרת המחקר, טסו לארבע שנים בבוסטון, והחלו ללמד את הקורס לעמידות לאנטיביוטיקה פעם בשנתיים.
כשחזרה לישראל הוצע לה בשיבא מסגרת של טיפול מחקר בחלק הקליני תחת פרופ גליה רהב. בינואר 2017 התבקשה להקים את המחלקה למניעת זיהומים בבית החולים. במהלך מגפת הקורונה בישראל בחנה את השפעת החיסון נגד COVID-19 על רמות הנוגדנים והקשר בין נתון זה לסיכון להידבק והסיכון למחלה קשה.
חיים אישיים.
לפרופ' רגב יש שלושה בנים מנישואיה למיכאל יוחאי, אליו הייתה נשואה עד 2020. באחד הראיונות סיפרה כי נישואיה התפרקו סביב הקורונה.
ביום העצמאות של שנת 2020 הדליקה משואה בטקס הדלקת משואות אלטרנטיבי.
למור עכברי גדול
למור עכברי גדול (שם מדעי: "Mirza") הוא סוג ממשפחת הלמורים הצמריים המכיל 2 מינים והוא הסוג בעל המינים הגדולים ביותר במשפחתו. כמו שאר הלמורים הסוג אנדמי למדגסקר, במזרח מדגסקר. הוא תואר ב-1870 בידי ג'ון אדוארד גריי.
תיאור.
סוג זה מכיל את המינים הגדולים ביותר במשפחה והם מגיעים עד למשקל 300 גרם ולאורך של 300 מ"מ. הם בעלי פנים דמויות-עכבר עם חוטם מחודד, אוזניים גדולות ועיניים גדולות המותאמות לתנאי חשיכה. הפרווה אפורה בהירה עם בטן לבנה והזנב ארוך ושרירי.
מינים אלה הם פעילי לילה הנחים על ענפים וחללי עצים במשך היום ויוצאים בלילות לחפש פירות, צוף, חרקים ואף חולייתנים קטנים. הם מתקשרים בקולות מהדהדים ביער אך גם משתמשים בסימנים כימיים הנוצרים בשתן, רוק ובבלוטות ריחניות. הם מתרבים פעם בשנה לאחר היריון של 90 יום שבסופם נולדים 2 צעירים. טורפיהם כוללים את הפוסה, נמייה צרת-פסים, עקב מדגסקר וינשוף מדגסקר ("Asio madagascariensis").
שני המינים מצויים בסכנת הכחדה ומוגנים בחוק לפי אמנת וושינגטון.
מינים.
מין נוסף התגלה ב-1980 בידי איאן טאטרסול אך הוא לא אושר.
האגודה למדע בטיפול באוטיזם