אלכס (אלכסנדר) מאריץ' (נולד ב-22 באוקטובר 1984, סידני, אוסטרליה) הוא כדורסלן עבר אוסטרלי-סרבי ששיחק בעמדת הסנטר.
קריירה.
מאריץ' התחיל את דרכו באקדמיית הכדורסל הארצית של אוסטרליה. בשנת 2003 עבר לשחק בתיכון בברלינגטון שנמצא בניו ג'רזי, ארצות הברית. בשנת 2005 עבר לשחק במכללת נברסקה ובה הוא התחיל את עונת המכללות הראשונה שלו.
בעונת 2007/08 בהיותו בן 23 החל את דרכו באירופה בליגה הספרדית וחתם בגרנדה לשנתיים. את העונה הראשונה סיים בממוצע נמוך מאוד: 12 דקות ו-4.6 נקודות למשחק בלבד.
בעונת 2009/10 קיבל מאריץ' הצעה מקבוצת פרטיזן בלגרד, מאריץ' קיבל את ההצעה וביטל את החוזה שהיה לו לשנה נוספת בגרנדה, באותה שנה מאריץ' הוביל את פרטיזן כבר מהרגע הראשון ולאחר 6 מחזורי יורוליג בלבד ממוצעו היה: 15.5 נקודות ו-9 ריבאונדים למשחק, ובסיום נבחר לחמישיית העונה ביורוליג. באותה עונה הוביל את הקבוצה לפיינל פור ומקום רביעי ביורוליג, לאליפות הליגה האדריאטית, לאליפות סרביה ולזכייה בגביע הסרבי.
בעונת 2010/11 שיחק מאריץ' בקבוצת הכדורסל היוונית פנאתינייקוס, הוא נפצע בתחילת העונה וחזר לקראת סיום העונה, ועמה זכה באליפות יוון וביורוליג.
בקיץ 2012 חתם לשנתיים בלוקומוטיב קובאן, עמה זכה ביורוקאפ שבעונת 2012/13 נתן לקבוצה מקום ביורוליג בפעם הראשונה בתולדותיה.
בקיץ 2014 חתם במכבי תל אביב עד חודש דצמבר עם אופציה לסוף העונה כמחליף לסופוקליס שחורציאניטיס שהיה פצוע באותה עת.
בסיום חוזהו עם מכבי חתם בגלאטסראיי עד לסיום העונה, אך שוחרר ממנה לאחר חודשיים עקב קשיים כלכליים וחתם בקבוצת פטרוכימי האירנית שגם ממנה שוחרר לאחר חודשיים, ולבסוף חתם עד לסיום העונה בגראן קנריה.
בספטמבר 2015 חתם בבודוצ'נוסט פודגוריצה.
בקיץ 2017 פרש ומונה לעוזר מאמן סידני קינגס מליגת העל האוסטרלית.
ניאו-עות'מאניות
בית אומר
בית אוּמַּר (בערבית: بيت اُمّر) היא עיירה פלסטינית בנפת חברון, בין חלחול לגוש עציון. לפי הלשכה המרכזית הפלסטינית לסטטיסטיקה, חיים בה 13,348 תושבים, מהם 12,461 בעיר ו-1087 בכפר סאפא (נכון ל-2007). העיירה נמצאת בגובה של 900–970 מטרים מעל פני הים, והיא אחת העיירות הגבוהות באזור.
גאוגרפיה.
העיירה שוכנת כ-10 ק"מ צפונית לחברון מערבית לכביש 60; מדרומהּ שוכנות ההתנחלות כרמי צור והעיר חלחול, מצפונה ח'ירבת סאפא וגוש עציון, מצפון-מערב העיירה צוריף, וממזרח מחנה הפליטים אל-ערוב.
ממוצע המשקעים השנתי 565 מ"מ, הטמפרטורה הממוצעת השנתית 16° והלחות הממוצעת 61%.
בבית אומר שטחים חקלאיים נרחבים, מרביתם נטועים כרמי ענבים שבהם התפרסמה. עובדה זו משפיעה גם על המטבח המקומי, בו נוכחות בולטת של עלי גפן ממולאים, וסירופ ענבים מתוצרת הכפר. בנוסף גדלים בסביבות הכפר גם מאות עצי דובדבן, שזיף ותפוח.
היסטוריה.
יש הסוברים כי הכפר שוכן במקום בו שכן בעבר היישוב מַעֲרָת המוזכר בספר יהושע שמו של היישוב ניתן לו על ידי אבראהים פאשא בשנת 1831.
בתקופת המנדט השתייך הכפר לנפת חברון. בסקר האוכלוסין המנדטורי משנת 1931 נמנו בכפר 1,135 תושבים. בסקר הכפרים משנת 1945 נאמדה אוכלוסייתו ב-1,680 תושבים. לפי הסקר השתרעו שטחי הכפר על פני 30,129 דונמים, מתוכם היו 567 דונמים בבעלות יהודית.
בין השנים 1966–1997 נוהל בית אומר בידי מועצה כפרית. ב-1997 מינתה הרשות הפלסטינית מועצה מקומית לניהול העיירה. ב-2005 נבחרה מועצה חדשה הכוללת 13 חברים (כולל ראש המועצה), שהעסיקה 32 עובדים בשנת 2009.
בשנת 2011 התגלתה גלוסקמא בת כ-2000 שנה, עליה חקוקה הכתובת: "מרים ברת ישוע בר קיפא כהנם מעזיה מבית אמרי". יש המשערים כי "בית אמרי" הוא יישוב יהודי עתיק שהתקיים באזור בית אומר, וכי השם הערבי משמר את שם היישוב הקדום
אוכלוסייה.
לפי מפקד אוכלוסייה משנת 2007 מ-13,548 תושבי בית אומר והכפר סאפא היו 42.2% מתחת לגיל 15 ורק 2.7% מעל גיל 65. מקרב 9331 התושבים מעל גיל 10 היו 5.2 אחוז אנאלפאבתים מהם כ-73% נשים. ל-891 מהתושבים היה תואר אקדמי כולל 55 בעלי תואר מאסטר ו25 בעלי תואר דוקטור.
בבית אומר 11 בתי ספר יסודיים - 3 לבנים, 4 לבנות ו3 בתי ספר מעורבים ושני בתי ספר תיכון, אחד לבנים ואחד לבנות. 11 מבתי הספר בפיקוח הרשות הפלסטינית ו2 פרטיים. ב-2006 נמנו בבית אומר וסאפא 8 גני ילדים. העיירה סובלת ממחסור בכיתות בפרט בבתי הספר היסודיים עקב שעור הפריון הגבוה.
כ-60% מהתושבים מתפרנסים מחקלאות ומעבדים 22,300 דונם. 15% עובדים אצל מעסיקים ישראלים, 8% עוסקים במסחר, 2% בענפי שירותים ו2% בתעשייה.
מסגד נבי מתא.
במרכז הכפר נמצא מסגד א-נבי מתא. ויליבלד הקדוש שסייר באזור במאה השמינית זיהה את המקום עם קברו של מתי, אחד משנים-עשר שליחי ישו. ההיסטוריון והגאוגרף הממלוכי מוג'יר א-דין זיהה במאה החמש-עשרה את המקום עם קברו של אמיתי, אביו של יונה הנביא.
לפי אחת המסורות המוסלמיות נמצא קברו של יונה במסגד בחלחול הסמוכה.
פעולות טרור.
בתוך תחומי הכפר עובר כביש גוש עציון-חברון שהוא הציר המרכזי שבו עוברת התנועה ליישובי דרום הר חברון. בקטע כביש זה אירעו ניסיונות פיגוע רבים. לדברי צה"ל, "מרחב הכפר בית אומר הוא מוקד מרכזי יומיומי לפעילות חבלנית עוינת ומתאפיין בזריקת מטענים, בקבוקי תבערה, בלוקים ואבנים כנגד אזרחים ישראלים וחיילי צה"ל". על פי נתוני צה"ל, בקטע הכביש העובר בתוך הכפר מתרחשים כשליש מאירועי זריקות האבנים מכלל הצירים ביהודה ושומרון. במרץ 2012, התפרסמו צילומים המתעדים עשרות מתפרעים מיידים אבנים לעבר כלי רכב ישראלים. ב-7 בדצמבר 2012, נפצעה אזרחית ישראלית מיידוי אבנים בכפר.
במהלך השנים נעצרו ונהרגו חוליות טרור בבית אומר שעסקו בין השאר בהכנה ובהפעלה של מטעני חבלה,
ברצח,
ובפיגוע חדירה ליישוב ישראלי.
הרג פלסטינים בידי צה"ל.
ב-28 ביולי 2021 ירו חיילי צה"ל למוות במוחמד אל-עלמי, בן 12, בשעה שישב במכונית עם אביו ואחיו הקטנים. המשטרה הצבאית פתחה בחקירה. למחרת, בעימותים שפרצו בהלווייתו, בסיום ההלוויה התפתחו עימותים אלימים ורחבי היקף בין מאות פלסטינים תושבי הכפר לבין כוחות הביטחון. המפגינים הפלסטינים השליכו אבנים וצינורות ברזל על הכוחות שהשיבו בירי אמצעים לפיזור הפגנות. במהלך העימותים נפצעו עשרה פלסטינים כאשר מתוכם נפצע צעיר פלסטיני בשם שווכת עווד, תושב הכפר בן 20, באורח קשה. הוא הובהל לבית חולים בחברון והוכנס לניתוח. מקורות פלסטינים מסרו כי הוא נפגע מירי כדור גומי בפלג גופו העליון. בשעות הערב הודיע משרד הבריאות הפלסטיני שהוא מת מפצעיו.
תפיסת קרקעות.
במרץ 2006 הוצא צו תפיסת קרקעות ל-25 דונם סביב היישוב לצורך הקמת "שטח ביטחון מיוחד" (שב"מ) וגדר התרעתית סביב ההתנחלות הסמוכה, כרמי צור, וזאת, לטענת ממשלת ישראל, על רקע מספר רב של אירועים חבלניים שבוצעו בקרבת היישוב ובתוכו. לבעלי הקרקע הפלסטיניים הובטחה אפשרות גישה לקרקעות לצורך עיבוד חקלאי וכן תשלום פיצויים. תושבי בית אומר וחלחול עתרו לבג"ץ בטענה כי תפיסת הקרקעות פוגעת בזכויות הקניין שלהם ובזכותם לפרנסה וכי הפגיעה בהם אינה מידתית. בנוסף, טענו כי כרמי צור הוקמה בצורה בלתי חוקית, תוך השתלטות בלתי חוקית על אדמות הכפר בית אומר. העתירה נדחתה פה אחד על ידי השופטים אהרן ברק, דורית ביניש ואליעזר ריבלין שקבעו כי הטענה נגד חוקיות הקמת כרמי צור אינה רלוונטית לעתירה זאת וכי "מטרת הגדר היא להגן על חיי התושבים הישראלים מפני פעולות טרור" ולכן תועלתה רבה, ומנגד, "הפגיעה בעותרים אינה כה קשה וחמורה עד שאין היא מידתית". נגד תפיסת הקרקעות מתקיימות בכפר הפגנות של תושבי הכפר בהשתתפות פעילי תנועת אנרכיסטים נגד גדרות, ופעילים אחרים פלסטינים, ישראלים ובינלאומיים.
באפריל 2019, חתם ראש המנהל האזרחי על צו הפקעה ל-401 דונם מאדמות הכפרים בית אומר וחלחול לצורך סלילת כביש עוקף אל-ערוב. על פי התכנון, כביש 60 יוסט ב-150 מטר מערבה מגדר מחנה אל-ערוב. מדרום למחנה יבנה תוואי חדש לכביש, בשולי שמורת היער אל-קרן, שיסיט את הכביש ממזרח לבית אומר.
חידתו
אחריות נכסים
אחריות נכסים או שעבוד נכסים, הוא מונח הלכתי-משפטי, שמשמעו שעבוד של נכסים או אחריות של אדם, היוצרים ערבות משפטית. הדוגמה הקלאסית למצב של אחריות נכסים היא הלוואה: המלווה יכול לגבות את חובו מנכסים שהיו שייכים ללווה בשעת מתן ההלוואה, אף אם בינתיים נמכרו הנכסים לאדם שלישי, מכיוון שעוד משעת ההלוואה חל על נכסי הלווה שעבוד כלפי החוב.
אחריות נכסים יכולה לבוא לידי ביטוי במגוון מצבים: הלוואה, מֶכֶר, כתובה ואף אחריות שאדם לוקח על עצמו מרצונו. קיימות רמות שונות של אחריות, ולהלכה, ברוב המקרים, רמת האחריות תלויה בהסכם החוזי שעורכים שני הצדדים. נשיאה באחריות כלפי חפץ טומנת בחובה משמעות משפטית של בעלות; משמע - האדם האחראי לחפץ, מבחינות מסוימות, נחשב באופן חלקי לבעלים של החפץ.
הגדרת השעבוד.
בקרב הפוסקים חלוקות הדעות מהי ההגדרה המדויקת למצב ה"שעבוד"; האם תחולת השעבוד היא על ה"חפצא" - לאמור: החפצים, הנכסים, או על ה"גברא" - לאמור: בעל הנכסים. יש הסוברים כי השעבוד הוא במישור הבעלות על הנכסים והופך בעלות זו למוגבלת, ולעומתם יש הסוברים, כי תחולת השעבוד היא על הנכסים עצמם ולא על האדם. את ההבדל בין ההגדרות (ה"נפקא מינא") ניתן להדגים במקרה הבא: ראובן שנכסיו משועבדים לשמעון הפקיר את כל נכסיו; אם נאמר שתחולת השעבוד היא על האדם - האדם אמנם עדיין משועבד, אך נכסיו כבר אינם שלו ולכן לא ניתן עוד לגבות מהם, אך אם נאמר שתחולת השעבוד היא על הנכסים, הגם שהם הופקרו הם עצמם משועבדים כלפי אדם אחר.
הלוואה.