אחרי שעזב את האוניברסיטה הקים עם קלייר לוקהארט "מכון ליעילות ממלכתית" ועמד בראשו. המכון הציע מסגרת עבודה לפיה על המדינה לבצע 10 תפקידים עיקריים על מנת לשרת את אזרחיה. מסגרת זו נדונה על ידי מנהיגים ודיפלומטים במפגש בספטמבר 2005 שהתקיים תחת חסות האו"ם והבנק העולמי. הוא הציע מערכת של הסכמים הדדיים בין הקהילה הבינלאומית, ממשלת המדינה והאזרחים כבסיס לארגון סיוע והתערבויות אחרות. הוצע גם אינדקס סוברניות שנועד למדוד כל שנה את יעילות תפקוד המדינה.
ב-2005 נאם ע'ני אחמדזאי נאומים מרכזיים בפני פורומים שונים כמו בכנס על שלטון החוק הבינלאומי של לשכת עורכי הדין האמריקאים, הרשת למדיניות טראנסאטלנטית, המפגש השנתי של צוות הפיתוח של ממשלת נורווגיה, מפגש המרכז ללימודים אסטרטגיים ובילאומיים בנוגע לרופרמת האו"ם, כנס של הבנק העולמי, האו"ם וה-OECD בנוגע למדינות החלשות וועידת ה-TEDGlobal. כתב מאמרים שפורסמו ב"פייננשל טיימס", אינטרניישנל הרלאד טריביון", לוס אנג'לס טיימס, הניו יורק טיימס, וול סטריט ג'ורנל "וושינגטון פוסט".
בסוף שנת 2006 הועלתה הצעה למועמדותו של אשרף ע'ני לתפקיד המזכיר הכללי של האו"ם אחרי סיום תפקידו של קופי אנאן.
שר האוצר של אפגניסטן.
בשנים 2002–2004 כיהן ע'ני אחמדזאי כשר האוצר של ארצו. הוא הוכר כשר האוצר הטוב ביותר באסיה על ידי כתב העת "Emerging Markets Review". הוא ביצע רפורמות נרחבות, כולל הקמת מטבע חדש, מחשוב עבודת האוצר, הנהגת חשבון יחיד לאוצר, אימוץ מדיניות של תקציבים מאוזנים ושימוש בתקציבים ככלי מרכזי של מדיניות, ריכוז איסוף ההכנסות, רפורמת תעריפים ושיקום המכס.
הנהיג נוהל של דיווחים שבועיים לממשלה, לציבור ולבעלי העניין הבינלאומיים ככלי לשקיפות ולאחריות ופנה לתורמים למקד את התערבויותיהם בשלושת מגזרים: ע'ני שיפר את אחריות הפקידות במשרדי הממשלה והכין אסטרטגיית פיתוח שהטילה על האפגנים אחריות על התפתחות העתידה.
ב-31 במרץ 2004 בפני ועידה בינלאומית בברלין שבה השתתפו 65 שיר אוצר ושרי חוץ, הציג ע'ני אחמדזאי תוכנית לשבע שנים להשקעות ציבוריות שנקראה "אבטחת עתידה של אפגניסטן". היא תוארה כתוכנית המקיפה ביותר שנהגתה והוצגה אי פעם על ידי מדינה ענייה בפני הקהילה הבינלאומית. התוכנית הוכנה על ידי צוות של 100 מומחים ובראשו ועד בראשות ע'ני אחמדזאי. ביסוד תוכנית ההשקעות עמד המושג double-compact בין התורמים לממשלת אפגניסטן מחד ובין הממשלה לעם של אפגניסטן מאידך.
בוועדה התחייבו התורמים ל 8.2 מיליארד דולר בשלוש השנים הראשונות ליישום התוכנית, בדיוק הסכום שנקבה הממשלה האפגנית. הם קיבלו את צידוק דרישת הממשלה האפגנית לחבילת סיוע בשווי סך הכל של 27.5 מיליארד דולר לשבע שנים.
בלב גישת הפיתוח של ע'ני אחמדזאי עמד חיסול העוני במדינה באמצעות יצירת רווחה וכינונן של זכויות אזרחים. באפגניסטן מייחסים לו את ההקמה בשנת 2003 של תוכנית הסולידריות הלאומית המעניקה סיבסוד לכפרים בעלי עדיפויות ודרכי יישום מוגדרות על ידי מועצות הכפרים הנבחרות. התוכנית כללה 13,000 מתוך כ-20,000 הכפרים באפגניסטן. הוא יצר שיתוף עם משרד התקשורת כדי להבטיח רישיונות לתקשורת טלפונית מסובסדת על בסיס של שקיפות מלאה. כתוצאה מכך קפץ מספר
הטלפונים הסלולרים במדינה למעל מיליון עד סוף שנת 2005. ההשקעות הפרטיות בתחום זה עלו למעל 200 מיליון דולר ומגזר הטלתקשורת הפך לאחד מהספקים החשובים ביותר למס הכנסה.
הבחירות לנשיאות בשנת 2009.
בינואר מאמר של אחמד מג'ידיאר בכתב העת של המכון האמריקאי לעסקים (American Enterprise Institute) כלל את ע'ני אחמדזאי בתוך רשימה של 15 מועמדים פוטנציאליים לנשיאות בבחירות בשנת 2009, באותה תקופה הפך ע'ני למבקר חריף של ממשל כרזאי.
הוא נרשם כמועמד לבחירות הנשיאותיות ב-7 במאי 2009. במערכת הבחירות הדגיש הקמפיין שלו את חשיבותו של מנהל ייצוגי, ניהול טוב, כלכלה דינמית והזדמנויות תעסוקה לאזרחי אפגניסטן. להבדיל ממועמדים אחרים, פנה ע'ני לפזורה האפגנית לתמוך בקמפיין שלו ולסייע לו מבחינה כספית. העלה את שמו של מוחמד איוב ראפיקי כמועמד לאחד התפקידים של סגן נשיא, והעסיק את ג'יימס קארוויל, שהיה בעבר היועץ האסטרטגי הראשי בקמפיין של ביל קלינטון. בבחירות זכה ע'ני בכ-3% מן הקולות והוצב במקום הרביעי בין המועמדים.
שיקום המדינה.
ב-28 בינואר 2010 השתתף ע'ני אחמדזאי בוועידה הבינלאומית על אפגניסטן שהתקיימה בלונדון, בה התחייב לתמוך בבנייה מחדש של אפגניסטן. הדגיש את חשיבות שיתוף הפעולה בין האפגנים לבין עצמם וביניהם לקהילה הבינלאומית ותמך באסטרטגיית הפיוס הלאומי של כרזאי. לדבריו השתכנע מהנאום הנשיאותי של כרזאי בנובמבר 2009 שבו התחייב הנשיא להיאבק בשחיתות, לקדם את הפיוס ולהחליף את כוחות הביטחון הבינלאומיים בכוחות מקומיים.
הבחירות לנשיאות 2014.
אחרי שהודיע על מועמדותו לנשיאות בבחירות ב-2014, העמיד ע'ני אחמדזאי את הגנרל עבדול ראשיד דוסטום, מנהיג ואיש צבא אוזבקי למוד מלחמות שהשתתף בממשלת כרזאי, ואת סרוואר דאניש, שר המשפטים לשעבר בממשלת כרזאי, ממוצא חזארה כמועמדיו לתפקידים של סגני נשיא. בבחירות הקודמות כינה ע'ני את דוסטום "רוצח"
והוקיע את כרזאי בגין קריאתו לדוסטום לשוב לאפגניסטן מגלותו בטורקיה. הפעם זה היה ע'ני עצמו שקרא לדוסטום להיות שותפו מתוך תקווה שברית זו תחזק את סיכוייו בבחירות. אחרי שאיש מהמועמדים לא הצליח לזכות ביותר מ-50% מהקולות בסיבוב הראשון, ע'ני אחמדזאי וד"ר עבדאללה עבדאללה שנבחרו במקומות הראשונים, השתתפו בסיבוב השני ב-14 ביוני 2014.
התוצאות הראשונות בסיבוב השני הראו כי ע'ני מוביל במירוץ. אולם טענות להונאה מן המחנה השני הובילו למבוי סתום, איומים באלימות ובהרכבת ממשלה מקבילה על ידי המחנה היריב בראשות עבדאללה עבדאללה. ב-7 באוגוסט 2014 הגיע לקאבול מזכיר המדינה של ארצות הברית, ג'ון קרי, תיווך הרכבתה של ממשלת אחדות לאומית אחרי ספירת קולות שנמשכה 3 חדשים בפיקוח האו"ם ובמימון אמריקאי, ועדת בחירות עצמאית הכריזה את ע'ני אחמדזאי כנשיא של הרפובליקה האסלאמית, אחרי שהוא הסכים לעסקת האחדות הלאומית. לפי הוועדה הצליח ע'ני לזכות ב-55.4% מן הקולות בעוד עבדאללה עבדאללה - ב-43.5%.
קדנציה ראשונה כנשיא.
תחת הנהגתו בקדנציה הראשונה ידעה ארצו צמיחה כלכלית של 3%, בעוד שיעור האבטלה היה בסביבות 9%. האינפלציה ירדה מ-10% ב-2014 ל-0% ב-2018, ירדו גם בחוב והגרעון הציבוריים. עם זאת אפגניסטן נותר אחת המדינות העניות ביותר בעולם ויש לה HDI (מדד הפיתוח האנושי) נמוך מאוד
הבחירות לנשיאות 2020, תחילת קדנציה שנייה והבריחה.
ב-21 באפריל 2019 האריך בית המשפט העליון את המנדט שלו שהיה אמור להסתיים ב-22 במאי, עד למועד הבחירות לנשיאות שנקבע ב-28 בספטמבר. בעת מסע הבחירות פיגוע שתוכנן באחת מאספות הבחירות שקיים גרם למותם של 24 בני אדם ולפציעתם של 31 אחרים.
ב-18 בפברואר 2020 הכריזה ועדת הבחירות האפגנית שאשרף ע'ני זכה פעם שנייה וניצח עם 50.64% מהקולות. עבדאללה עבדאללה שהתיצב שוב פעם נגדו, טען שוב פעם לזיופים וסירב להכיר בתוצאות ואף הקים ממשלה מקבילה. ע'ני אחמדזאי ועבדאללה עבדאללה נשבעו כנשיאים ב-9 במרץ 2020, כל אחד באגף אחר של ארמון הנשיאות.
ב-17 במאי 2020 נחתם הסכם חדש לחלוקת השלטון בין הממשלה הרשמית של ע'ני והממשלה המקבילה של עבדאללה על מנת לשים קץ למשבר הפוליטי המתמשך ולאפשר את המשא ומתן עם האויבים ובאותו הזמן המאבק בטליבן (שחידש את הפיגועים ב-12 במאי 2020) ובמגפת נגיף הקורונה.
לפי הסכם זה מחצית ממשרדי הממשלה הוענקו לממשלה המקבילה, כמו כן התפקיד של אחראי העליון על המשא ומתן של המועצה לפיוס לאומי הוענק לעבדאללה, בהתחשב בניסיונו כדיפלומט. בראש הכוחות הצבאי התמנה הגנרל ראשיד דוסטום שהיה הפעם לצידו של עבדאללה.
ב-15 באוגוסט 2021, עזב את אפגניסטן בעקבות כיבוש קאבול על ידי הטליבאן. לטענתו, הצעד בוצע "על מנת למנוע עימותים שיגררו שפיכות דמים". בהמשך דווח שגלה לאיחוד האמירויות הערביות וכי בעת בריחתו ניסה להימלט עם רכבים מלאים בכספים.
חיים פרטיים.
דווח כי אשתו של אשרף ע'ני, רולה לבית סעדה, ממוצא לבנוני נוצרי, שקיבלה את השם האפגני ביבי גול, מדברת בצורה שוטפת אנגלית, ערבית, צרפתית, פאשטו, פרסית ואורדו.
לע'ני ולאשתו, רולה, נולדו שני ילדים: טארק ומרים, שהיא אמנית החיה בברוקלין. שני הילדים הם ילידי ארצות הברית ואזרחים אמריקאים.
התמרת בורווס-וילר
התמרת בורווס-וילר (באנגלית: Burrows–Wheeler transform) היא שיטה לסידור מחרוזת תווים לרצפי תווים חוזרים. סידור זה של המחרוזת מסייע לדחיסת נתונים, שכן קל לדחוס מחרוזת שבה רצפים של תווים חוזרים למשל באמצעות קידוד אורך חזרה (Run-length encoding) או בשיטת העברה קדימה (Move-to-front transform). תכונה חשובה של התמרה זו היא היכולת לשחזר את הקלט, ללא צורך באחסון של מידע נוסף. שיטה זו מאפשרת אפוא לשפר ביצועים של אלגוריתמי דחיסת טקסט במחיר נמוך. התמרת בורווס-וילר נמצאת בשימוש ביישומי דחיסה שונים, כדוגמת אלגוריתם הדחיסה bzip2 ולה שימושים חשובים גם בתחום הביואינפורמטיקה.
האלגוריתם קרוי על שמם של שני מדענים בריטים אשר הציעו אותו לראשונה, מייקל בורווס (Michael Burrows) ודייוויד וילר (David Wheeler). האלגוריתם פורסם לראשונה ב-1994 במסגרת עבודתם במרכז מחקר בפאלו אלטו שבקליפורניה. האלגוריתם מבוסס על אלגוריתם שלא פורסם שווילר פיתח עוד ב-1983 בעבודתו במעבדות בל.
תיאור.