הימצאות נקודתית באה לידי ביטוי בנוסחה לעיל רק שהמונה והמכנה מכילים נתונים התקפים לפרק זמן קצר וזהה, קרי מספר המקרים באותו תאריך מסוים יחסית לכמות האוכלוסייה באותו התאריך. שימוש בהימצאות נקודתית יהיה בעיקר במקרי בדיקת השפעת פעולת התערבות מסוימת בנקודת זמן ידועה ושימוש במדד זה ייתן תוצאות של השפעת הטיפול, כלומר זה שנמדד לפניו וזה שנמדד לאחריו.
הימצאות תקופתית (period prevalence).
הימצאות תקופתית מביעה את שיעור כלל המקרים של המחלה לגודל כלל האוכלוסייה לאורך פרק זמן מתמשך. המונה במשוואה יהיה מספר המקרים של המחלה כפי שהיו בתחילת פרק הזמן ואליו יש להוסיף את מספר המקרים שנוספו לאורך פרק הזמן המוגדר (כולל מקרים של החלמה שקרתה בפרק הזמן או מוות של חולים), המכנה יהיה ממוצע של גודל כלל האוכלוסייה בעת תחילת המדידה וזו שבסופה.
מטרת השימוש במדד זה הוא להביע בצורה יחסית שכיחות מחלה מסוימת לאורך תקופת זמן ממשוכת. דוגמה לבדיקה זו היא שיעור חולי סוכרת בקרב ילדים בשכבת גיל מסוימת או שיעור התלמידים אשר מקבלים הקלות בשל היותם לקויי למידה בערים שונות בארץ.
הימצאות מצטברת (Cumulative/Lifetime prevalence).
הימצאות מצטברת מהווה מדד לשכיחות מחלה מסוימת במשך תקופת חיים שלמה. המונה והמכנה במקרה זה מתייחסים לזמן שעבר בין לידת כל פרטי האוכלוסייה ועד לסוף חייהם.
דוגמה להימצאות מצטברת ניתן לראות בבדיקת שכיחות חולי במחלה כרונית מסוימת בקרב האוכלוסייה המוגדרת.
הימצאות מצטברת מביעה בקירוב את הסיכוי שפרט באוכלוסייה יחלה במחלה בנקודת זמן כלשהי בתקופת חייו.
דוגמה לשכיחות מצטברת היא כמה פרטים באוכלוסייה סבלו מדיכאון כרוני במשך תקופת חייהם.
שירותי הבריאות והשימוש בחישובי הימצאות.
כאשר מבצעים הערכה למשאבים הנדרשים משירותי הבריאות על מנת להתמודד בהצלחה עם הגורמים המאיימים על בריאות האוכלוסייה, ובכך בעצם לקבוע סדר עדיפויות שיתווה את הדרך היעילה ביותר בתנאים הקיימים. לדוגמה בעת קביעת התרופות הכלולות בסל התרופות, בזמן הדיון נחשפים נתונים אודות הימצאותן של מחלות באוכלוסייה.
בחינת המצאות בקרב קבוצות מסוימות כגון לאום או אזור גאוגרפי בארץ ואפיון קבוצות בסיכון מאפשר הקצאת מימון ממשלתי ממוקד לצורך התמודדות עם הימצאות מחלה והדרך לצמצמה או אפילו להכחידה. למשל על ידי חינוך ממוקד של חלק מהאוכלוסייה או מתן שירות רפואי נקודתי ממומן לצורך צמצום המחלה.
מגבלות השימוש בהימצאות.
הימצאות לא מאפשרת לבחון קשר אטיולוגי ומהווה מדד במחקרי חתך וסקרים. הימצאות אינה מדד המאפשר כלי לניבוי סיכון עתידי של מחלה מסוימת באדם באוכלוסייה. זאת בשל ההתייחסות לכלל האוכלוסייה מבלי לשייך את הפרט לקבוצת סיכון מסוימת, כלי טוב יותר למטרה זו הוא היארעות.
הימצאות היא מדד לבחינת עומס התחלואה באוכלוסייה במחלות כרוניות בשל זמן המחלה זאת לעומת מחלות קצרות טווח אשר עלולות בסבירות גבוהה להישמט בשלב איסוף הנתונים.
היארעות לעומת הימצאות.
היארעות (באנגלית: incidence) מהווה מדד לשיעור מקרי תחלואה חדשים בפרק זמן מסוים (בדרך כלל שנה), שיעור זה מייצג את הסיכוי של פרט באוכלוסייה בסיכון להפוך לחולה.
הימצאות היא האומדן המתאים ביותר בחקר שכיחות מחלה מסוימת, במקרים בהם דפוסי התמותה מהמחלה משתנים אנו עלולים להתבלבל בין המצאות והיארעות, לדוגמה: אם נסתכל על שכיחות מחלה מסוימת נאמר סרטן הערמונית, השינוי בשכיחות המחלה שמקורו בעלייה ברמות הריפוי ממנה מביאה לירידה בהמצאות אך ההיארעות לא השתנתה כלל, כלומר שיעורי היארעות המחלה (אומדן לניבוי הסיכוי לחלות במחלה) לא משתנים.
הימצאות היא אלטרנטיבה להיארעות בכל הנוגע למחקרים אודות מחלות כרוניות ונדירות. לדוגמה מחלת הפרוג'ריה, מחלה זו נדירה ביותר ושיעורי ההיארעות שלה אפסיים, אך הסתכלות על אוכלוסייה רחבה יותר (כל העולם) ופרק זמן ממושך יותר (תוחלת חיים של חולה ממוצע במחלה, כ-20 שנה) תוכל להקל על איסוף המידע אודות המחלה.
חיסון אשר יוריד את שיעורי ההיארעות של מחלה מסוימת עשוי להשפיע על שיעורי ההימצאות. ההימצאות תרד אם החיסון יביא גם להעלאה ברמות הריפוי מן המחלה או שלאחר פרק זמן ממושך החלק באוכלוסייה שהיה חולה לא יהווה יותר פרט באוכלוסייה (יהגר, לא יחיה וכו...)
טיפול אשר מונע את קטלניות המחלה אך לא מביא לריפויה מעלה את שיעורי ההימצאות (בתנאי היארעות קבועים).
ככל שהמחלה קטלנית יותר שיעור ההימצאות יהיה נמוך יותר, זאת בשל ירידת הפרטים באוכלוסייה החולים במחלה.
הימצאות גולמית.
הימצאות, היארעות ותמותה גולמית מתייחסים לנתונים שנאספו מהאוכלוסייה כמכלול שלא עבר תהליך עיבוד כלשהו כגון סינון תוצאות. חוסר חלוקה זו עלול לגרום לערפול הנתונים האמיתיים לגבי העתיד לקרות, לדוגמה:
סרטן הריאות נפוץ באוכלוסייה בהימצאות יחסית דומה לזו שבעבר אך מספר מקרי ההיארעות יורד וכך גם שיעורי התמותה מהמחלה, בעוד פרק זמן מסוים בעתיד נראה ירידה בהימצאות בשל התמותה מסיבות אחרות של חולים במחלה באוכלוסייה והשינוי באחוז המעשנים באוכלוסייה אשר מובילים לירידה בהיארעות בהווה ובהימצאות בעתיד.
מחלות מסוימות אינן שמישות במחקר אפידמיולוגי המבוסס על הימצאות או היארעות וזאת בשל החוסר יכולת של ההגדרה הברורה של האוכלוסייה, במקרים אלו המכנה ייקרא "אוכלוסייה כביכול".
כוכב הארד
כוכב הארד (באנגלית: Bronze Star) הוא עיטור צבאי המוענק לחברי הכוחות המזוינים של ארצות הברית בגין גילויי אומץ, גבורה או שירות ראוי לשבח. זהו העיטור הרביעי בחשיבותו מקרב העיטורים המוענקים בגין אומץ לב (כשהוא מוענק עם סימן V לסימון אומץ לב) והתשיעי בחשיבותו בסדר הקדימויות של עיטורי הכוחות המזוינים של ארצות הברית.
מדליית הארד נוסדה ב-4 בפברואר 1944 על מנת לעטר את חברי הכוחות המזוינים של ארצות הברית אשר
תשתית מוכוונת-שירותים
תשתית מוכוונת-שירותים (אנגלית Service Oriented Infrastructure, בראשי תיבות SOI) היא תפיסה בה ארכיטקטורת התשתיות מבוססת על תפיסה מוכוונת שירותים. בתפיסה זו הפונקציונליות מחולקת לשירותים שניתן להפעילם כל אחד בנפרד או בתהליך המורכב מרצף של שירותים המפעילים זה את זה. התפיסה דומה לתפיסה של הפעלת שירותים עסקיים בארכיטקטורה מוכוונת שירותים. ההבדל העיקרי הוא במהות השירותים: שירותי תשתית ב-SOI ושירותים יישומיים או עסקיים ב-SOA.
לצורך המחשה נשווה שירות תשתיתי של הדפסה ב-SOI ושירות עסקי של הנפקת פוליסת ביטוח ב-SOA.
שירות עסקי של הנפקת פוליסה בחברת ביטוח, עשוי להפעיל יישומים שונים בטכנולוגיות שונות עבור ביטוח חיים, ביטוח אלמנטרי וביטוח בריאות. שכבת השירותים מבצעת הפשטה (באנגלית Abstraction) של השירות. המשתמש העסקי מפעיל שירות של הנפקת פוליסה ואינו יודע איזה יישום מבצע אותה.
באופן דומה משתמש מחשב מבקש שירותי הדפסה כאשר בארגון עשויות להיות מספר מדפסות והמשתמש אינו יודע איזה מדפסת מבצעת את ההדפסה.
ניתן להתייחס גם למערכת הפעלה עבור שרת או מחשב אישי כשירות תשתיתי.
הטכנולוגיה שמאחורי מימוש שירותי SOI היא וירטואליזציה. וירטואליזציה מאפשרת יצירת מופע מופשט של מחשב ומערכת הפעלה הנדרשת. המופע יכול להיות אחד ממספר מופעים הנמצאים על שרת אחד.
סקירה כללית.
המושג נטבע על ידי חברת אינטל והתייחסות אליו נעשתה גם בעבודות של חברות תשתית אחרות כמו HP ו-Cisco. הרעיון הוא לבצע הפשטה (אבסטרקציה) של שירותי תשתית באופן דומה להפשטה של שירותים יישומיים ב-SOA. ניהול השירותים נעשה בטכנולוגיות XML ו-Web Services באופן דומה לניהול שירותים יישומיים. המימוש מסתמך על טכנולוגיות ענן מחשוב וטכנולוגיות מחשוב סריגי.
דוגמאות לשירותי SOI:
פיט בוקע מהביצה
פיט בוקע מהביצה הוא סרט של ערוץ דיסני אשר שודר לראשונה ב-24 באפריל 2009. הסרט, שבו מככבים מיטשל מוסו וג'ייסון דולי, מספר על פיט, ילד ביישן, שבעקבות עבודתו כקמע בית הספר, מפתח ביטחון עצמי ונהפך לפופולרי.
עלילה.
פיט, נער ביישן ולא מקובל, הוא החבר הכי טוב של פול, שעובד בתור קמע נבחרת הכדורסל של בית הספר. פול, שמפתח אלרגיה לתחפושת, מוחלף על ידי פיט, שמגלה שעם התחפושת הוא מרגיש חופשי לעשות דברים שלא עשה בעבר. לאט הוא מתחיל לפתח ביטחון עצמי ונהיה אהוב על הבריות, מלבד על נבחרת הכדורסל והשופט. הנבחרת, שלא מודעת לכך שפול הפסיק להיות הקמע, מאיימים על פול. לאחר זמן מה הם מגלים שפול הוא לא הקמע, ומנסים לגלות מי החליף את מקומו. במשחק האחרון של קבוצת הכדורסל פיט מגלה לכולם שהוא הקמע, והקבוצה מנצחת במשחקה.
שיר הנושא.
שיר הנושא של הסרט הוא "Let It Go" בביצועם של כוכבי הסרט מיטשל מוסו וטיפאני ת'ורנטון. השיר מופיע במהלך הסרט בסצנת המצעד ובסוף הסרט. בנוסף, לשיר הופק וידאו קליפ.
תשתית מוכוונת שירותים
פעם הייתי בתימן
פעם הייתי בתימן הוא שיר ילדים עברי. השיר משמש גם לריקוד במעגל.
השיר תועד לראשונה בשנת תש"ז, בבית ספר עממי בתל אביב.
את השם המופיע בשתי השורות האחרונות ("רותי" בדוגמה שמשמאל), נהוג להחליף בשמה של אחת המשתתפות (ולעיתים אף בשמו של אחד המשתתפים).
בעקבות הפיכתה של המילה "כושי" לבלתי תקינה פוליטית, יש שהחליפו אותה במילה "ילד".
מחבר השיר ומחבר הלחן אינם ידועים, ונהוג להציג את מקורו כ"עממי".
EcoRI (מבוטא כ- "Eco R 1") הוא אנזים אנדונוקלאז שבודד מזנים של "E. coli". אנזים זה הוא אנזים הגבלה המשמש את "E. coli" להגנה מפני בקטריופאג'ים.