בעבר, לאורך ההיסטוריה האנושית, התקיימו מסורות בעלות מטרות או משמעות דומה, כגון מסעות מפרכים של צליינים או מסעות לשם חניכה ולטקסי מעבר, שנועדו בין השאר ליצור שיפור אישי באמצעות התמודדות עם מצבים מאגרים בשטח. סדנאות טיפול באמצעות השטח מתקיימות בעולם המערבי בצורות שונות משנות ה-50 וה-60 של המאה ה-20 באופן מובנה יותר מבעבר, ובעשורים האחרונים הן מלוות גם במחקר מדעי במטרה לברר את יעילותן.
ניתן לזהות את תחילת הדרך הממוסדת של שיטת הטיפול בתוכנית "Outward Bound" של קורט האהן, שנועד להגביר את החוסן של שייטים צעירים. תוכנית זו נוסדה בשנות ה-40 ועם הזמן גובשה כתוכנית טיפולית לנוער בסיכון. בהמשך התוכנית עברה לארצות הברית, שם הוקם בית ספר של הארגון. הרצון לקחת יסודות של הלמידה ההתנסותית ולשלבם במערכת החינוכית המסורתית הובילה להקמת ארגון "Project Adventure", שמתמקדת באלמנטים של הרפתקה ובייחוד מסלולי חבלים אתגריים. שני ארגונים אלו פעילים עד היום ומזוהים עם התחום. זרם נוסף שצמח הוא "Boot Camp", מחנות אימונים המזכירים במעט טירונות צבאית ומסעות הישרדות. מחנות אלו, שהיו נפוצים בארצות הברית ויעילותם הועמדה בסימן שאלה, עברו שינויים בשנים האחרונות (בעיקר 'ריכוך') וניכרת השפעתן של התוכניות המוזכרות לעיל.
התפתחות התחום בישראל.
השימוש במסעות לצורך טיפולי קיים שנים רבות בארץ אך רק בתחילת שנות התשעים החל מיסוד של התחום ושילוב של שיטות מבוססות מחקר.
בשנת 1991 החל ניר גור להוציא סדנאות ההישרדות למדבר יהודה ולנגב בישראל. הסדנאות התבססו על מודלים של "אאוטוורד באונדס" (Outward Bound) מארצות הברית, שנכללות בתחום החינוך באמצעות השטח, והן התמקדו בהתמודדות, התמצאות ופעילות בדד בשטח. ב-1993 הצטרף אליו דוד מיכאלי, שבהמשך פיתח את התחום ואת שיטות הטיפול וההדרכה בארץ. קורס ראשון למדריכים להישרדות נפתח על ידי גור בשדה בוקר. בהדרגה זכה התחום לחשיפה תקשורתית בהיקף מצומצם.
התחום התמקד מ-1994 בעיקר בקבוצות קידום נוער ומכינות קדם צבאיות. ב-1995 התקיימה בארץ הסדנה הראשונה של עבודה קבוצתית בדגש טיפולי, עם אוכלוסיית הנוער של כפר הגמילה מלכישוע, בניהולו של ד"ר בני פישר ובעידודו של ד"ר חיים מהל. פישר טען כי מסע טיפולי מסוג זה מאיץ תהליכים טיפוליים ומקצר את תקופת הטיפול, והוא אף העריך כי מסע טיפולי בן כשבוע, שווה ערך כמעט לשנת טיפול במוסד.
עד 2005 בוצעו כ-100 סדנאות בנות 5-6 ימים במדבר על ידי מיכאלי וגור עם קבוצות קידום נוער בניהולו של נח גרינבוים; קבוצות נגמלי סמים ממלכישוע בניהולם של פישר ועמית שריג; קבוצות חסות הנוער בניהולם של ד"ר ראובן יעקב פישר ורונן צפריר; פרויקט של משטרת ישראל ואוניברסיטת בן-גוריון בניהולה של פרופ' רחל לב ויזל; מכינות קדם צבאיות בניהולם של זאביק שפריר ומתי חי; קבוצות לנוער דתי מנותק בניהולו של אריאל סוקולוף; וקבוצות ממקווה ישראל בניהולו של רונן צפריר. כן הוקמה עמותת אתגרים לפעילויות אתגר בטבע לבעלי מגבלות.
בהמשך החלו להתפרסם מאמרים ומחקרים ישראלים בתחום זה. ב-1999 פורסם מאמרם של יחזקאל כהן ופרופ' שלמה רומי "מסעות-הישרדות": עקרונות, דרכי יישום והשפעתם על הערכה עצמית ומסוגלות אישית של נוער מנותק בישראל. השתמעויות ליועץ החינוכי". בשנת 2000 התפרסם ספרו של מיכאלי "זמן המדבר", העוסק בתפיסות פילוסופיות סביבתיות ויחסי הגומלין בין אדם לסביבה. ב-2002, בעקבות מסע הישרדות לחבורות רחוב מבאר שבע בפרויקט מטעם המחלקה לעבודה סוציאלית באוניברסיטת בן-גוריון, פורסם מאמרה של רחל לב-ויזל "חיזוק תחושת יכולת של מתבגרים בסיכון – מחקר פעולה".
ב-2003 נוסד כפר הנוער האתגרי-טיפולי נירים בבוסתן הגליל, בו מהווה הטיפול בשטח מרכיב מרכזי לחינוך וטיפול בבני הנוער. באותה שנה יצאה סדנה ראשונה של "נירים בשכונות" בהנחיית גור ומיכאלי. ב-2004 הוסרטה במדבר יהודה על ידי מוטי הופריכטר סדנת שטח בת 6 ימים עם נערות הוסטל נאות הדר ומעון שפרעם. באותה שנה, בעקבות השתתפות בסדנת הישרדות מדברית, פעלה ד"ר יקירה לוי להכנסת פעילות השטח לתוכנית החינוך בכפר הנוער מנוף.
בשנת 2005 ייסד ד"ר רונן ברגר את תוכנית "תרפיה בטבע בשילוב אמנויות" למנחי קבוצות בטבע.
ב-2006 נוסדה תוכנית "עוצמה במדבר", במסגרת עמותת ענב ובשיתוף רשות חסות הנוער; במהלכה הגדיר מיכאלי את תפקיד המטפלים באמצעות השטח כפונקציה מאחדת בין ניהול לטיפול בשטח ובין סביבה למטופל. בסוף שנת 2007 נערך יום עיון של חסות הנוער בנושא השפעות סדנאות השטח. ב-2008 נכתבו על ידי "צוות שביל" שהוקם בעמותת ענב פרוטוקולים וכלי עבודה לטיפול בשטח, ומאז יצאו במסגרתה מסעות רבים, חלקם בני מספר שבועות. בשנה זו התחיל בכפר הנוער מנוף דויד הרועה את "המסע אל עצמך במדבר" למסע בן 4 הימים פורמט קבוע המתחיל בהליכת לילה ומשלב הליכת זוגות ושיחות בחוליות. תיאור העבודה מופיע בספרים-"ניסים במדבר", ו״ בגלל הרוח - המסע אל הלב הפתוח ״ ובו מרוכזים אבני הדרך וכלים לעבודה במסעות .
ב-2009 נערך בעמותה כנס הכשרה ראשון בתחום זה לשירות המבחן לנוער ולמבוגרים; מ-2010 משולבת פעילות השטח בקבוצות טיפוליות של שירותי המבחן, ובמסגרת זו יצאו עד 2013 כ-140 קבוצות. ב-2009 הוקם גם פרויקט "דרך לוטן" למסעות הישרדות לנוער בסיכון, שהחל גם לארגן כנסים שנתיים בתחום זה. כן נוסדה תוכנית הכשרה שנתית למדריכים במכללת וינגייט. ב-2010 הקים מיכאלי את "התוכנית הבינתחומית לטיפול שטח", תוכנית בת שנתיים ללימודי תעודה, בסמינר הקיבוצים.
ב-2011 הוחל בשילוב פעילות טיפולית אתגרית בכפר הנוער ימין אורד. ב-2012 הוקם "איגוד האתגר והלמידה החווייתית בישראל - ACEE". כן נערך כנס ראשון של עמותת אתגרים במכון וינגייט בנושא של התערבויות בשטח, טבע ואתגר.
ב-2014 נפתח מרכז גישה מובילים לשינוי העוסק בפיתוח התחום בציבור החרדי.
המלחמה הפסיפית
פדיחה
רובוטס
רוֹבּוֹטס (באנגלית: Robots) הוא סרט אנימציה ממוחשבת קומי. את הסרט ביימו כריס וודג' וקרלוס סאלדאנה וכתבו לוו'ל גאנץ ובבלו מנדל. הסרט יצא לאקרנים בשנת 2005 ברחבי העולם, כאשר הקרנת הבכורה הייתה ב-11 במרץ בארצות הברית. זהו סרט האנימציה הממוחשבת השני שמופק על ידי Blue Sky Studios.
עלילה.
הסרט מתרחש בעולם המאוכלס כולו ברובוטים. הסרט עוקב אחר רודני קופרבוטום, רובוט צעיר ומוכשר אשר חובב המצאות. מילדות היה צופה יחד עם אביו, הרב קופרבוטום, בתוכנית הטלוויזיה של ביגוולד, ממנה לקח השראה להמציא ולשאוף לעולם טוב יותר. רודני ואביו עובדים יחד במסעדה. כדי להקל על העומס הרב של אביו בעבודתו כמדיח כלים, רודני מביא את המצאתו "וונדרבוט" לעבודה, אך הוא הורס את המטבח מתוך לחץ, גורם לפיטורו של רודני ומכניס את הרב לחוב לבעלי המסעדה. רודני מחליט לעזוב את העיירה בה גר ועובר לרובוט-סיטי, במטרה להפוך לממציא ב"תעשיות ביגוולד" ולעזור לאביו להחזיר את חובו. בהגעתו לעיר הגדולה, רודני נוסע לתעשיות ביגוולד במטרה לפגוש את ביגוולד ולהראות לו את המצאתו, אך השוער בכניסה, טים, לא מאפשר לו להיכנס בטענה שהחברה אינה שוכרת ממצאים חדשים כמו בעבר. בעזרת הוונדרבוט, רודני טס לראש מבנה המפעל ומגלה כי על החברה השתלט ראצ'ט, רובוט נוצץ ומשודרג שהפסיק את ייצור חלקי החילוף וכעת מתחיל לייצר חלקי שדרוג יקרים.
רודני מגורש מתעשיות ביגוולד ופוגש בפנדר (שאותו פגש כשהגיע לעיר בתחנת הרכבת), אחותו של פנדר פייפר, קראנק, לאגנט ודיזל הידועים בתור "החלודים". רודני נשאר לגור איתם בביתה של דודה פאני. בזמן שהותו, רודני מתחיל לתקן רובוטים ישנים בשכונה. בינתיים, מאדאם גאסקט, אימו של ראצ'ט, מצווה על ראצ'ט לעצור את רודני ולהשמיד את ביגוולד.
רודני מקבל מכתב המבשר כי אביו צריך חלקי חילוף. רודני מחליט למצוא את ביגוולד ולבקש ממנו לחזור ולייצר חלקי חילוף. וונדרבוט מזכיר לרודני שביגוולד יהיה בנשף ביגוולד, וכך רודני ופנדר מתגנבים לנשף. בנשף הם מגלים מהרכזתו של ראצ'ט שביגוולד לא הגיע. רודני מתעמת עימו אך נלקח על ידי האבטחה. קאפי, רובוטית העובדת בתעשיות ביגוולד ומתנגדת לתוכניותיו של ראצ'ט ואימו, מצילה את רודני ופנדר.
פנדר נתפס על ידי שואב, מכונה שאוספת חלקים ישנים וחלודים ולוקחת אותם להריסה ורתיחה. בינתיים, רודני וקאפי נוסעים לביתו של ביגוולד. רודני מבקש ממנו לחזור לתעשיות ביגוולד ולייצר חלקי חילוף, אבל הוא מסרב ומבקש מהם לעזוב ולוותר. רודני מתקשר להוריו בכוונה לחזור אליהם, אבל אביו משכנע אותו להישאר. פנדר, שהצליח להימלט, מספר להם שראצ'ט הכין צבא של שואבים מיוחדים שישמידו את כל הרובוטים המיושנים. ביגוולד חוזר לחבורה במטרה לעזור להם.
החבורה חוזרת לתעשיות ביגוולד שם ביגוולד מפטר את ראצ'ט, אך בעימות מולו מאבד את הכרתו. רודני, קאפי ו"החלודים" מצילים את ביגוולד ונרדפים ברחבי העיר, אך משאירים את דודה פאני ופייפר מאחור. הרובוטים הנותרים מגיעים לבית הרתיחה, שם ביגוולד בטעות נכנס למסילת העבודה בדרך לרתיחה. פייפר ודודה פאני מגיעות עם צבא של רובוטים ישנים וקרב מתפרץ בניהם לבין העובדים של מאדם גאסקט והשואבים. וונדרבוט נלחם ומנצח את גברת גאסקט. ראצ'ט מאבד את השדרוגים שלו לאחר שנתפס בשלשלאות. רודני עוצר את השואבים ומציל את ביגוולד. ביגוולד לוקח שליטה חזרה על תעשיות ביגוולד ומגיע לבקר בעיר בה גרים הוריו של רודני, כדי לספר להם שבנם כעת יד ימינו.
מדבבים.
בדיבוב העברי של סרט זה נרשמה הופעתו האחרונה של חנן גולדבלט בטרם נידון למאסר (הגם ששיחק בתפקיד משני).
תיאטרון נוצר