נולד באודסה בשנת 1899 למשפחה יהודית. מגיל 7 למד נגינה על כינור. בהמשך נסע ללמוד נגינה בקונסרבטוריון שטרן בברלין, אצל אדולף ברודסקי (תלמידו של יוזף יואכים) ובקונסרבטוריון של סנקט פטרסבורג אצל הכנר ההונגרי לאופולד אאואר ואצל נתן מילשטיין שם סיים את לימודיו בשנת 1912. את הקונצרט הראשון שלו ערך באוסלו בשנת 1915.
הוא ביקר בארצות הברית בשנת 1918, שם ערך את הופעת הבכורה שלו באולם הקונצרטים קרנגי הול. ובשנת 1920 היגר לארצות הברית. הייתה לו תוכנית שבועית ברדיו של CBS בשם The Toscha Seidel Program; במקביל, שימש גם כמנהל המוזיקלי של רשת הרדיו של CBS.
זיידל ניגן בעיקר באולפני סרטי הקולנוע של הוליווד ונחשב כשייך לתור הזהב של הוליווד. בין הסרטים בהם ניגן: אינטרמצו, מסביב לעולם ב-80 יום, והקוסם מארץ עוץ. בחלק מהסרטים גם שיחק ככנר.
לאחר מלחמת העולם השנייה התמנה למורה למוזיקה בקונסרבטוריון למוזיקה בלוס אנג'לס.
לימד את אלברט איינשטיין לנגן בכינור, ובתמורה נתן לו איינשטיין סקיצה של תורת היחסות שלו.
בשנת 1922 כתב ג'ורג' גרשווין שיר עליו ועל חבריו הכנרים הווירטואוזים הרוסים-יהודים בשם "מישה, יאשה, טושה, סשה".
נגינתו.
זיידל נודע בטון שופע ורומנטי והוא ניגן על כינור הסטרדיבריוס של אנטוניו סטרדיווארי, שנקרא "דה וינצ'י" 1714 (וידוע כיום כאקס-זיידל), שאותו רכש בשנת 1924 תמורת 25,000 דולר. זיידל אמר שלא יחליף את הכינור גם תמורת מיליון דולר. בשנת 2022 הוצע הסטרדיבריוס של זיידל בניו יורק ב–20 מיליון דולר ונמכר ב–15 מיליון דולר.
ורוניקה כהן
ורוניקה כהן היא פרופסור אמריטה במחלקה להוראת מוזיקה באקדמיה למוזיקה בירושלים. במשך השנים כיהנה באקדמיה כדיקנית הפקולטה לתיאוריה של המוזיקה, הלחנה, ניצוח וחינוך מוזיקלי, וכן יו"ר המחלקה להוראת מוזיקה, דיקנית סטודנטים ויועצת לשוויון מגדרי לנשיא האקדמיה. היא יועצת הנשיא ומנהלת פדגוגית ומוזיקלית של מיזם הכנה להאזנה לקונצרטים בבתי ספר, באמצעות הנחיית מורים בסדנאות. פרופ' כהן עומדת בראש מיזם זה ב-22 השנים האחרונות.
ורוניקה כהן הייתה שותפה לייסוד המחלקה למוזיקה ערבית באקדמיה, המתמקדת בהוראת מוזיקה ערבית קלאסית.
ביוגרפיה.
לימודים.
ורוניקה כהן נולדה בארצות הברית. היא למדה לתואר ראשון בבית ספר "פיבודי" למוזיקה (1966) ולתואר שני בהלחנה באוניברסיטת ייל (1969). את התואר השלישי קיבלה מאוניברסיטת אילינוי באורבנה-שמפיין (1980).
מחקר.
עם סיום לימודיה, עסקה בהוראה ובמחקר באוניברסיטאות בארצות הברית ובקנדה. הנושאים שחקרה היו:
מראות מוזיקליות.
ורוניקה כהן פיתחה גישה פדגוגית לקידום האזנה למוזיקה מורכבת באמצעות השימוש בהקבלות תנועתיות או "מראות מוזיקליות".
מראה מוזיקלית היא הקרנה למרחב, ביטוי חזותי ממשי באמצעות תנועות - בעיקר של הידיים - המגלמות קוגניציה, הפעילות הקוגניטיבית/רגשית שעל ידה התודעה מסדרת מערך צלילים נתון למוזיקה.
תוכנית לימודים על בסיס קוגניטיבי.
כהן פיתחה תוכנית לימודים המתמקדת בתהליך הקוגניטיבי-רגשי, שעל ידו התודעה האנושית מארגנת צלילים למחוות מוזיקליות, שהיא מרכיב חשוב של תוכנית הלימודים הלאומית בישראל. בניגוד לתוכניות לימודים אחרות, המתמקדות ביסודות מוזיקליים תבוניים (מלודיה, הרמוניה, מקצב, גובה צליל, מרקם), כאן המוקד הוא על הפעילות הקוגניטיבית/רגשית של התודעה, כשהיא מעבדת את התופעות האקוסטיות השונות והופכת צלילים למוזיקה.
הערות שוליים.
lum/music1-6.pdf
[6] https://books.google.co.il/books?id=KJGCBAAAQBAJ&amp;pg=PA218&amp;lpg=PA218&amp;dq=musical+mirrors+veronika+cohen&amp;source=bl&amp;ots=V7B6VKUWFf&amp;sig=ACfU3U1MjS3wAkwZ0VVVgJljp3ZSeGG9dg&amp;hl
[7] https://www.youtube.com/watch?v=JXaB8rAFLq4&amp;t=11s
[8] https://www.jstor.org/stable/40318821
[9] https://meyda.education.gov.il/files/Curriculum/music1-6.pdf
[10] "Prelude to a Cognitively Oriented Curriculum," Music in Time, 1986/87)
[11] https://he-il.facebook.com/JAMDMedia/videos/%D7%94%D7%97%D7%95%D7%92-%D7%9C%D7%97%D7%99%D7%A0%D7%95%D7%9A-%D7%9E%D7%95%D7%A1%D7%99%D7%A7%D7%9C%D7%99-%D7%9C%D7%92%D7%A2%D7%AA-%D7%91%D7%9E%D7%95%D7%A1%D7%99%D7%A7%D7%94/1739461082798317/
[12] https://haitaron.tik-tak.net/activity1?k=8&amp;e=31&amp;l=588&amp;lang=heb
[13] https://www.youtube.com/watch?v=LLNKDAJGLPE
[14] https://www.isme.org/sites/default/files/documents/proceedings/MISTEC%202010_FINAL%202.0.pdf
[15] http://www.ijea.org/editors.html
[16] https://bibliotekanauki.pl › books
זינוק (אלבום)
זינוק הוא אלבום האולפן השלישי של הזמרת הישראלית אילנה אביטל. את האלבום הוציאה בשנת 1981 לאור חברת התקליטים Rec-O-Hit. בין השירים שנכללו בו ניתן למנות את "פגישה ראשונה" ואת "שובי לים", שדורגו במקום ה-19 וה-17 במצעד הפזמונים השנתי של רשת ג' לשנים 1979 ו-1980 בהתאמה.
PechaKucha
עקרה (סרט)
עקרה – סרט קולנוע שתסריטו נכתב על ידי הרב מרדכי ורדי שגם ביים אותו. צילומי הסרט הסתיימו בשנת 2020, אך הקרנת הבכורה שלו נעשתה בפסטיבל ירושלים לקולנוע בשנת 2022, שם הוא התחרה במשבצת הסרטים העלילתיים הישראלים. זהו סרטו העלילתי הראשון של ורדי, לאחר שיצר מספר סרטים תיעודיים.
עלילת הסרט.
פייגי ונפתלי, זוג חסידי ברסלב, חיים יחד עם הוריו של נפתלי בצפת, הספוגה במיסטיקה יהודית. הם טרם התברכו בילדים, וכשראש השנה מגיע, נפתלי טס לאוקראינה להתפלל להריון על קברו של רבי נחמן. בהיעדרו, אב המשפחה מזמין לביתם את רבי אליהו, נווד עם שופר גדול, שמציע לפייגי ריפוי באמצעות קול השופר. נפתלי חוזר ומגלה שכלום כבר לא יחזור להיות כשהיה. היחסים בין בני הזוג מידרדרים, והמשפחה נכנסת לסחרור. על פני השטח צפות שאלות על אמונה ועל השגחה אלוהית, וקשה להבחין בין טוב לרע, בין טהור לטמא. כדי לשקם את הזוגיות, הזוג הצעיר ייאלץ להשתחרר מתבניות ישנות ולמצוא אהבה מחדש, אחרי אובדן התמימות.
התסריט.
ורדי כתב את התסריט המבוסס על מעשה שאירע במאה התשע עשרה בכפר בהונגריה. המעשה מתואר בשאלה שהופנתה אל הרב יעקב עטלינגר.
גם שם בעל עזב את ביתו לרגל עסקיו ואשתו התמימה הכניסה לביתה אדם שהתחזה כאיש קדוש ופרוש מהבלי העולם הזה. לאחר מספר ימים הוא הסביר לאשה שהוא אליהו הנביא והיא, האשה אמורה ללדת את המשיח אלא שיש "מניעה" בגלל בעלה. כך הוא בא על האשה מספר פעמים והבטיח לה שאם היא לא תפתח קופסה מסוימת בימים הקרובים, היא תראה שם מטמון גדול. משבעלה חזר והיא סיפרה לו על המטמון בהם זכו הוא פתח את הקופסה שהייתה ריקה כמובן. האשה המבוהלת סיפרה לבעלה מה קרה והוא שאל את הרבנים מה לעשות. על פי ההלכה נשואה שנבעלה לזר, אסורה על בעלה, אלא אם מדובר באונס בניגוד לרצונה. בפסק דין מורכב התיר הרב עטלינגר את האשה לבעלה. פסק דין שהיווה את הבסיס להתיר את הנשים לבעליהן בפרשת עזרא שיינברג.
פגישה ראשונה
פגישה ראשונה הוא סינגל שהוקלט על ידי הזמרת הישראלית אילנה אביטל. הוא יצא לאור בשנת 1979, ורק שנתיים לאחר מכן נכלל כסינגל באלבום "זינוק".
רקע וכתיבה.
השיר נכתב על ידי עמוס קולק והופק על ידי נורית הירש. ל"פגישה ראשונה" לא הופק וידאו קליפ רשמי, אולם ב-29 באוגוסט 2015 עלה אודיו רשמי שלו בערוץ היוטיוב הרשמי של הירש. תחילה כתב קולק את השיר לסרט "אל תשאלי אם אני אוהב", אך בהמשך צירפה אותו אביטל לאלבומה השלישי, "זינוק".
הצלחה מסחרית.
ב-27 בפברואר 1979 נכנס השיר למצעד הפזמונים השבועי של רשת ג' במקום ה-26. ב-30 במאי עלה למקום השני - המיקום הגבוה ביותר בו דורג במצעד. ב-4 ביולי, לאחר 16 שבועות רצופים, יצא מהדירוג השבועי של תחנת הרדיו. במצעד הפזמונים העברי השנתי ה'תשל"ט הגיע "פגישה ראשונה" למקום ה-19.
שמש ירוקה
שמש ירוקה או סוילנט גרין (אנגלית: Soylent Green) הוא סרט מותחן דיסטופי אקולוגי אמריקאי משנת 1973, בבימויו של ריצ'רד פליישר, בכיכובם של צ'רלטון הסטון, לי טיילור-יאנג ואדוארד ג'י רובינסון בתפקידו האחרון. מבוסס באופן רופף על רומן המדע הבדיוני משנת 1966 "פנו מקום! פנו מקום!" () מאת הארי הריסון, הסרט משלב ז'אנרים משטרתיים ומדע בדיוני, חקירת רצח איש עסקים עשיר ועתיד דיסטופי של אוקיינוסים גוססים ולחות לאורך כל השנה, עקב אפקט החממה, וכתוצאה מכך זיהום, עוני, אוכלוסיית יתר, המתת חסד ומשאבים מדולדלים. בשנת 1973 הוא זכה בפרס נבולה לסרט הדרמה הטוב ביותר ובפרס סטורן לסרט המדע הבדיוני הטוב ביותר.
עלילה.
עד 2022, ההשפעות המצטברות של אוכלוסיות יתר, זיהום ואסון אקלימי לכאורה גרמו למחסור עולמי חמור במזון, מים ודיור. בעיר ניו יורק לבדה יש 40 מיליון איש, ורק האליטה של העיר יכולה להרשות לעצמה דירות מרווחות, מים נקיים ומזון טבעי. בתי האליטה מבוצרים, עם אבטחה פרטית ושומרי ראש לדיירים. בדרך כלל, הם כוללים פילגשים (המכונות "רהיטים" ומשמשות את הדיירים כעבדים). העניים חיים במצוקה, גוררים מים מהשפכים הקהילתיים ואוכלים פרוסות מעובדות: "סוילנט אדום", "סוילנט צהוב", והמוצר האחרון, שהוא הרבה יותר טעים ומזין, "סוילנט ירוק".