ערך והגיש את תוכניות התחקיר "חשיפה", ובין השנים 2004–2009 את התוכנית "גילוי נאות". יצר גם כתבות תחקיר. בין כתבותיו הידועות היו חשיפת היומנים של מרדכי ואנונו, על סוחרי הנשק הישראליים, על התעשיות הביטחוניות הישראליות שכירי חרב ישראליים, קשרים עם איראן, ועוד. בשנת 1995 קיבל עזרן מעמותת "אמיתי" (שקדמה לעמותת אומ"ץ) עיטור מיוחד על הצטיינות בחשיפה עיתונאית לוחמת, יושר אישי ויכולת מקצועית.
יצר גם סרטים דוקומנטריים. על סרטו "מבריסק לירושלים", שעסק בחיי מנחם בגין, קיבל בשנת 1994 את פרס ראש הממשלה.
עזרן כתב כארבעה עשר מחזות בנושאים של ניכור חברתי ובדידות, חלקם הוצגו בתיאטרון "הזמן". על מחזהו "המכונה" זכה בפרס עיריית תל אביב לתרבות ואמנות. זכה גם בפרס רשות השידור לסיפור קצר שכתב.
ספריו של עזרן עוסקים בנושאי טרור בינלאומי. בראיון שנתן לעיתונאי אלי אשד בעקבות צאת ספרו "למות מפחד" ציין עזרן שהוא אוהב לעסוק בענייני הרפתקאות ביטחוניות וריגול, נושאים שזכאים לטיפול רחב יותר ממסגרת תוכניות טלוויזיה.
בשנת 2012 פרש מהערוץ הראשון במסגרת הסכם פרישה.
נפטר ב- 25 במאי 2013 ממחלה. הותיר אחריו אישה ושני ילדים.
פודונג
פּוּדוֹנְג (בסינית מפושטת: 浦东; בסינית מסורתית: 浦東; בפין-יין: Pǔdōng; "מילולית: ממזרח לנהר פו") הוא רובע במזרח העיר שאנגחאי שבמזרח הרפובליקה העממית של סין. הרובע ממוקם לאורך גדתו המזרחית של הנהר חואנגפו , מול המרכז ההיסטורי של העיר – הבונד, ברובע פושי . האזור התפתח במהירות רבה, והפך מאזור חקלאי למרכז העסקים המרכזי בעיר בתוך עשורים בודדים.
כיום, ברובע נמצאים המרכז הפיננסי העולמי בשאנגחאי, בניין ג'ין מאו, בורסת שנגחאי, מגדל שאנגחאי המרכזי ומגדל פנינת המזרח יחד עם מרכזי עסקים רבים נוספים.
זהר אוריין
זהר אוריין (נולדה ב-19 בדצמבר 1937) היא אשת ציבור ישראלית. הייתה קריינית בקול ישראל במשך 40 שנה.
ביוגרפיה.
גדלה בקיבוץ שער העמקים שם התבלטה בקטעי קריאה, בשירה ובמשחק.
בשנים 1957–1959 שירתה בלהקת הנח"ל יחד עם אורי זוהר, עליזה רוזן, יוסי פרוסט, יהורם גאון, אריק איינשטיין, עמי גלעד ועוד.
לאחר שחרורה השתתפה במקהלה שליוותה את להקת כרמון במופע של אד סאליבן באולם רדיו סיטי בניו יורק.
הייתה חלק מלהקת הנשים שהופיעו במועדון התיאטרון בחיפה יחד עם עליזה עזיקרי, מרגלית אנקורי, ברוריה אביעזר, רינה אוסצ'גה, גליה טופול ועוד.
השתתפה גם בלהקת "זרקור" יחד עם אלברט כהן, ליה דוליצקיה ויעקב בנאי.
ב-1962 החלה לעבוד בקול ישראל. במשך כ-10 שנים הגישה את התוכנית לעקרת הבית ששודרה מדי יום בשעות 10.00 - 12.00. בתוכניות אלה עסקו בבישול (רות סירקיס), טיולים (אורי דביר), נימוסים (חנה בבלי) ורופא ילדים (ד"ר פנחס שרשבסקי). היא החליפה בתפקיד זה את רבקה מיכאלי.
במשך השנים קריינה ושרה מאות פרסומות ביחד עם משה טימור ויורם ארבל.
ב-1986 החלה לקריין חדשות והמשיכה בכך עד לפרישתה בשנת 2002.
הייתה נשואה לנחום רז, ממקימי קריית עתידים ומרכז הירידים והקונגרסים בישראל, יקיר העיר תל אביב-יפו (נפטר ב-2011) ולהם שתי בנות.
האפלת שפה
האפלת שפה היא תופעה פיזיקלית שבה הבהירות הנראית של פני השמש או כוכב נחלשת ממרכזה אל שפתה. מקורה של תופעה זו בכך שפני הכוכב אינם אטומים, אלא בעלי מידה מסוימת של שקיפות המאפשרת לצפות לעומק של כמה מאות קילומטרים לתוך שכבת הפוטוספירה. תופעה זו נראית באופן ברור במיוחד בשמש בזכות קרבתה לכדור הארץ ביחס לכוכבים, אולם תופעות פיזיקליות נוספות מאפשרות לצפות בהאפלת השפה גם בכוכבים מסוימים. בירח לדוגמה, לא נצפית תופעת האפלת שפה, מפני שפניו מוצקים ואטומים.
מבט אל מרכז השמש, שם בהירותה מרבית מכוון שבכיוון זה עומק החדירה מיתרגם למבט אל מרחק קטן ממרכז השמש בו הטמפרטורה גבוהה יותר. מבט אל שפת השמש, שם בהירותה נמוכה יותר, נגרם מכך שחדירה לאותו עומק אופטי מיתרגם למבט אל אזור הרחוק יותר ממרכזה. מראה האפלת שפת השמש תלוי בנקודת המבט של הצופה, וכאשר השמש סובבת סביב צירה אזורים שנעים משפתה למרכז מתבהרים ומוחשכים בהמשך הסיבוב לעבר שפתה השנייה. תופעת האפלת השפה נצפית נוסף לשמש גם בכוכבים שונים, במיוחד בכוכבים משתנים לוקים וכוכבים בעלי כוכבי לכת.
תופעת האפלת השפה נובעת משני תהליכים פיזיקליים המנוגדים זה לזה: השכבה הפנימית יותר חמה יותר ושטף הקרינה ממנה גדול יותר, אולם ההסתברות שפוטון שנפלט משכבה פנימית ייפלט מפני השמש קטנה ככל שמקורו בשכבה עמוקה יותר. במרכז השמש הטמפרטורה מגיעה לכ-15 מיליון מעלות, בעוד שבפניה הטמפרטורה היא כ-6,000 מעלות בלבד, משמעותה של ירידת טמפרטורה זו היא ירידה בעוצמת האור שנפלטת מכל שכבה בתלות בטמפרטורה כפי שמתואר על ידי חוק סטפן-בולצמן. הפוטוספירה אטומה באופן חלקי, ולכן פוטון שנפלט בתוככי השמש עשוי להיבלע לפני שיצא מן השמש, חוק בר-למברט מתאר את הירידה בהסתברות של פוטון לחצות דרך אופטית מסוימת מבלי להיבלע, ומשמעותו ששכבות שנמצאות בעומק אופטי גדול יותר יתרמו פחות להארה. השפעות פנימיות אלו לא משתנות באופן משמעותי בתוך השמש, אולם היטלן על קו ראייה של צופה המרוחק מן השמש תלוי בקו הראייה.
אנדרטה לזכר שלמה בן-יוסף
האנדרטה לזכר שלמה בן יוסף עולה הגרדום הראשון ניצבת לצד כביש 8900, בין ראש פינה לצפת.
ניסיון הפגיעה באוטובוס הערבי.
ב־21 באפריל 1938 הטילו שלמה בן-יוסף, אברהם שיין ושלום ז'ורבין, רימון על אוטובוס ערבי בכביש ראש פינה-צפת. הרימון נזרק כנקמה על הוצאה להורג ורצח יהודים בידי ערבים בגליל העליון ימים ספורים קודם לכן. הרימון שהוטל על האוטובוס לא התפוצץ ואיש מהנוסעים לא נפגע. השלושה הסתתרו במערה שנקראת כיום "מערת שלמה בן-יוסף" ונמצאת בה אנדרטה נוספת. משטרת המנדט תפסה את שלושתם. ז'ורבין הוכרז כלא שפוי ועל בן יוסף ושיין נגזר גזר דין מוות. בסופו של דבר גזר הדין בוצע רק על בן יוסף בשל גילו הצעיר של שיין.
האנדרטה.
האנדרטה ניצבת במקום בו זרקו בן יוסף וחבריו את הרימון לכיוון האוטובוס הערבי. היא תוכננה על ידי הפסל יצחק דנציגר ונחנכה בטקס חגיגי בשישי ליולי 1957. האנדרטה עשויה בטון ובנויה כאובליסק בגובה שבעה מטרים ששבור פעמיים בצורה זוויתית. צורת האנדרטה מזכירה גרדום וכן את פיתולי הדרך לצפת.
בתחתית האנדרטה רשומה הכתובת:
על דופן אחרת של האנדרטה כתובה שורה משירו של זאב ז'בוטינסקי שנקבע כהמנון בית"ר: .
על פי עדותו של יגאל תומרקין, דנציגר לא אהב את העבודה שיצר; היה זה המבנה המשולש של האנדרטה שהפך אותה ללא-מוצלחת בעיני דנציגר, בעוד שילוב הנוף והטופוגרפיה כרקע לפסל היה מוצלח בעיניו.
בשנת 2013 שופצה האנדרטה והוכשרו רחבה ומקומות חנייה. בנוסף, הוצבה אבן זיכרון במצפור שמעבר לכביש.
מולטקה הקשיש
מולטקה הזקן
הערכת טכנולוגיות רפואיות
הערכת טכנולוגיות רפואיות היא אומדן או ניתוח של טכנולוגיות בתחום הרפואה והבריאות. זהו תחום מדעי שהתפתח משנת 1970 ואילך כדי לקבוע כלים ומדדים לפיתוח, רכישה, שימוש או החלפה של שירותי בריאות לסוגיהם. בשנת 1977 הוקם בארצות הברית המשרד להערכת שירותי בריאות Office of technology Assessment (OTA), אשר תבע שנה לאחר מכן את ההגדרה של "טכנולוגיה רפואית" כדלקמן: תרופות, מכשירים, גישות אבחנתיות וטיפוליות - כלליות וכירורגיות, וכן מסגרות ארגוניות שבהן ניתן הטיפול.
תהליך ההערכה.
ה"הערכה" של טכנולוגיות רפואיות (הט"ר) היא תהליך רב מקצועי ומדעי ככל הניתן הכולל את התוצאות הרפואיות והכלכליות לחולה ולחברה, בעקבות הכנסת השימוש בטכנולוגיה המסוימת (Office of Technology Assessment (OTA),1982), ולמעשה מדובר באומדן הכדאיות לשימוש בה. התחום כולל מחקר מדיניות ודרכי פעולה בעקבות הכנסה לשימוש של טכנולוגיה, ויכול להיעשות ברמה של משתמש בודד, ארגון או ברמה לאומית, כחלק ממדיניות הערכה וניהול של מערכת הבריאות .
הערכה זו כוללת חישוב של מספר אומדנים רפואיים וכלכלים: אומדן של הצורך הרפואי לשימוש בתרופה, באביזר או בפרוצדורה המשקף שכיחות המחלה או המצב הרפואי, אוכלוסיית היעד הרלוונטית לשימוש (כלומר מספר החולים שיזדקקו ויתאימו לשימוש בטכנולוגיה ומאפייניהם), אומדן העלות המחושבת למטופל אחד ולכל האוכלוסייה שהוגדרה, ועוד. ההערכה של הטכנולוגיה עצמה כוללת חישוב הבטיחות והיעילות שלה. המושג "בטיחות" מתייחס לכך שלא נגרם נזק לאדם המשתמש בה (כגון תופעות לוואי של תרופות) או שמידת הנזק קטנה ממידת התועלת. המושג "תועלת" מתייחס ליתרון שיש לחולה מהשימוש בטכנולוגיה. חישובים מתקדמים יותר כוללים חישובי עלות-תועלת (כלומר מידת היתרון המושג בשימוש בהשוואה להשקעה), חישוב הערך המוסף (added value), כלומר התועלת המצטברת, ועוד. נתונים המסייעים בביצוע ההערכה הם גם חישוב היקף התחלואה החדשה (היארעות – Incidence) והמצטברת (הימצאות – Prevalence), חישוב המעמסה על מערכת הבריאות (תמותה, תחלואה, שימוש בשירותי בריאות ו/או המוגבלות התפקודית) וחישובי עלות תמחור והערכה כלכלית.
מטרת ההערכה.
מטרת הט"ר היא לספק מידע על חלופות במדיניות הטיפול לרגולטור (משרד הבריאות) ולארגונים רפואיים (כגון בתי חולים או קופות חולים) שאחראים לאספקת שירותי השירות הבריאות הללו, וכן למטפלים (רופאים אחיות וכו'), למטופלים ולבני משפחותיהם.