המהנדסים של העולם האסלאמי פיתחו מספר פתרונות כדי להשיג את התפוקה המקסימלית מגלגל מים. אחד הפתרונות היה להרכיב אותם על מזחים של גשרים כדי לנצל את הזרימה המוגברת. פתרון נוסף היה ספינות, סוג של טחנת מים המופעלת על ידי גלגלי מים המורכבים על דפנות הספינות העוגנות באמצע הזרם. טכניקה זו הופעלה לאורך נהרות הפרת והחידקל בעיראק של המאה ה-10, שם יכלו מפעלי ספינות גדולים העשויים מעץ טיק וברזל לייצר 10 טון קמח מתירס מדי יום עבור האסמים בבגדד. מנגנון גלגל תנופה, המשמש להחלקת העברת הכוח ממכשיר הנעה למכונה מונעת, הומצא על ידי אבן באסל (1038–1075) מאל-אנדלוס; הוא היה חלוץ בשימוש בגלגל התנופה באנטיליה (משאבת שרשרת) ובנוריה. המהנדסים של אל-ג'זארי במאה ה-13 ותקי אל-דין במאה ה-16 תיארו בחיבוריהם הטכנולוגיים מכונות יצירתיות רבות להעלאת מים. הם גם השתמשו בגלגלי מים כדי להפעיל מגוון מכשירים, כולל שעוני מים ובובות מכניות שונות.
פיתוחים מודרניים.
גלגל הידראולי.
פיתוח מודרני של גלגל breastshot הוא הגלגל ההידראולי, המשלב למעשה מערכות ויסות אוטומטיות. Aqualienne הוא דוגמה אחת. הוא מייצר בין 37 קילוואט ל-200 קילוואט של חשמל מזרימת מים בנפח 20 מטרים מעוקבים עם עומד של 1 עד 3.5 מטרים. הוא נועד לייצר חשמל באתרים של טחנות מים לשעבר.
יעילות.
גלגלי overshot (ובעיקר אחוריים) הם הסוג היעיל ביותר; גלגל פלדה אחורי יכול להיות יעיל יותר (כ-60%) מכל הטורבינות למעט המתקדמות והבנויות היטב. במצבים מסוימים עדיף גלגל מעבר על פני טורבינה.
פיתוח גלגלי הטורבינה ההידראולית ושיפור יעילותם (&gt;67%) פתח נתיב חלופי להתקנת גלגלי מים בטחנות קיימות, או פיתוח מחדש של טחנות נטושות.
סיגטי
סולימאן עזאת
זקאריה אבוכלאל
זקאריה אבוכלאל (בערבית: زكريا أبوخلال; נולד ב־18 בפברואר 2000) הוא כדורגלן מרוקאי-הולנדי המשחק בעמדת החלוץ בטולוז ובנבחרת מרוקו.
קריירה.
אבוכלאל גדל בפ.ס.וו. איינדהובן, וערך את הועפת הבכורה בקבוצה הבוגרת ב-12 במאי 2019 בהפסד 0–1 לא.ז. אלקמאר.
ב-1 ביולי 2019 חתם בא.ז. אלקמאר. ב-18 באוגוסט ערכה את הופעת הבכורה בקבוצה בניצחון 0–2 על הראקלס אלמלו. ב-4 בנובמבר 2020 כבש שער בכורה בתיקו 4-4 נגד ספרטה רוטרדם.
ב-25 ביוני 2022 חתם בטולוז מליגת העל הצרפתית. ב-7 באוגוסט ערך הופעת בכורה בתיקו 1-1 נגד ניס. ב-28 באוגוסט כבש שער בכורה בהפסד 1-3 לנאנט.
נבחרת מרוקו.
אבוכלאל נולד בהולנד, לאב לובי ולאם מרוקאית, ושיחק בנבחרות הנוער בהולנד. הוא החליט לא לייצג את הולנד אלא את נבחרת מרוקו אלייה זומן בנובמבר 2020. הוא הופיע עבור מרוקו לראשונה בניצחון 4–1 במוקדמות גביע אפריקה לאומות 2021 על הרפובליקה המרכז אפריקאית ב-13 בנובמבר 2020, וכבש את השער הרביעי של קבוצתו בהופעת הבכורה שלו.
משפחה חשאית
ישראל ברי&quot;ל
הרב ישראל ברי"ל (ראשי תיבות על שם אביו: בן רבי יהודה לייב; ה'תק"ט – ט"ו בשבט ה'תקס"ח, פברואר 1808) היה רב הונגרי, רבה של וארפלוטה.
ביוגרפיה.
נולד בשנת ה'תק"ט בעיר טוול שבהונגריה לרב יהודה ליב. במשך תקופה ארוכה למד אצל בעל "הנודע ביהודה", הרב יחזקאל לנדא ואף מוזכר בשו"ת של הרב לנדא.
בשנת ה'תקמ"ב מונה לרבה של קהילת וארפלוטה, שבמחוז וספרם. כיהן ברבנות הקהילה עד לפטירתו. הרב בריל נפטר בט"ו בשבט ה'תקס"ח, פברואר 1808. אשתו זכתה להאריך ימים עד לפטירתה שלושים שנה מאוחר יותר.
משפחתו.
לרב בריל לא היה בן, אך זכה להשיא את בנותיו לרבנים ולאישים ידועים:
בערבות הנגב (ציור)
"בערבות הנגב" (1953) הוא ציור מאת מרדכי ארדון.
תיאור.
את הציור "בערבות הנגב" יצר מרדכי ארדון במחצית הראשונה של שנות ה-50 של המאה ה-20. באותה תקופה יצר האמן כמה עבודות שהתייחסו אל מאורעות מלחמת העצמאות ובהן "חירבת חיזעה" (1953), "לנופלים" (1956-1954) ו"הו, האב נאנה" (1955). גם ציור זה, העושה שימוש בכותרת "בערבות הנגב", עשוי להצביע על השפעת מלחמה זו. בין השימושים הבולטים בכותרת זו באותה עת היו מחזהו של יגאל מוסינזון, "בערבות הנגב" (1949), שזכה להצלחה רבה בישראל בראשית שנות ה-50 של המאה ה-20 והשיר "בערבות הנגב" (1948) בביצוע יפה ירקוני. אלו היו יכולים להשפיע על ארדון בבחירת השם והנושא.
הציור מציג נוף מדברי כהה שבו נמצאים נחש וגולגולת של פר. ארדון מבטל בציור את השימוש בפרספקטיבה או באמצעים אחרים לתיאור תלת-ממדי: הנחש מתואר במבט מלמעלה ואילו הגולגולת במבט חזיתי. מאחור מתוארת צורה בהירה, שחלקה העליון מוקף באזור אדום. חלקו העליון של הציור מוקדש לתיאור של שמים חומים-אדמדמים ובהם שמש, המתוארת כצורה גאומטרית קטומה. ארדון הדגיש בציור את משיכות המכחול היוצרות אימפסטו (חומריות) עבה. הצרוף של האווירה הקודרת עם משיכות המכחול מזכיר את השפעות הגישה הסמלית שביצירות פאול קלה, אחד מוריו של ארדון.
תיאור הנוף והאדמה היווה נושא שגור ביצירתו של האמן. במאמר משנת 1949, המוקדש לתלמידו עזריה (ג'ימי) מַריַמצִ'יק שנפל במלחמת העצמאות, כותב ארדון כי הצייר הוא כמי שמהלך על "אדמה-של-מטה", אך יצירתו עשויה להובילו אל "עולם של מעלה". "אין לצייר סתם את הרי ירושלים. לא הר זה ולא אחר", כתב ארדון אל תלמידו שנפל, "קפל תחילה, עזריהו, את כל אדמת-ישראל והנח אותה למראשות נשמתך, ואז צייר - ואולי תצליח אז לצייר את הנוף הזה. ולא חשוב אז לאן תפנה עם מכחולך, מכחול אמן עברי, אם ימה או קדימה, אם צפונה או נגבה - מאחר שתהיה מוטל בזרועותיה של אדמתך שלך, הרי תשכיל לבטאה בכל אשר תצייר".
בשנת 1967 יצר ארדון את הציור "סיני 1967 (סיני, עגל הזהב והנחש)", החוזר על המוטיבים והקומפוזיציה של "בערבות הנגב". כותרת זה מזהה את הדימויים בציורים כ-"עגל הזהב" המקראי ו"נחש הנחושת". שיבתו של ארדון אל הנושא בתקופה שלאחר מלחמת ששת הימים, מדגישה ביתר שאת את הקשר של הציור המוקדם אל מלחמת העצמאות ואל תחושת האבל והשכול שליוו אותה.
לעומת פרשנות זו, וישני (1973), טען כי אמונתו הבסיסית אשל ארדון הייתה כי "העבר, ההווה והעתיד אחד הם". בעקבותיו הדגיש ארטורו שוורץ (2003), את הרקע התנ"כי של הציור. על פי שוורץ הציור מתאר את הרגע שלאחר מתן תורה. רגע זה מבטא את "קוצר-רוח ובורות [ש]הובילו אנשים ללכת אחרי מנהיגים דמגוגיים" ואת הנסיגה לאמונות תפלות. הגם שרעיון זה איננו מפותח אצל שוורץ, ייתכן כי הוא רומז לא רק לביטוי פוליטי, אלה גם למעין חשיבה בנוסח "השיבה הנצחית".
"בערבות הנגב" הוצג לראשונה בתצוגה הישראלי בביאנלה של ונציה, איטליה (1954). אז נרכש על ידי וילם סנדברג עבור מוזיאון סטדליק באמסטרדם. ב-1960 הוצג הציור באותו מוזיאון במסגרת תערוכה קבוצתית של אמנות ישראלית שאצר אויגן קולב, מנהל מוזיאון תל אביב. בנוסף, הוא הוצג בתערוכה הרטרוספקטיבית של ארדון בבית הנכות הלאומי בצלאל (1963), בתערוכת היחיד של ארדון בגלריה מרלבורו, ניו יורק (1967) ובמוזיאון תל אביב (1985) וכן בתערוכה המשותפת למוזיאון ישראל ומוזיאון תל אביב לאמנות בשנת 2003.
תצלום העבודה הופיע על כריכת הקטלוג של תערוכת היחיד של ארדון במוזיאון סטדלק ב-1960 וכן בקטלוגים רבים נוספים של האמן. הוא שובץ באנציקלופדיה העברית בתמונת צבע, בספר "אמנות ישראל" (1963) ובשנת 1980 הודפס שוב בספר "סיפורה של אמנות ישראל".
סקו מארה
סקו מארה (בצרפתית: Sékou Mara; נולד ב-30 ביולי 2002) הוא כדורגלן צרפתי המשחק בעמדת החלוץ בסאות׳המפטון ובנבחרת צרפת עד גיל 21.
קריירה.
מארה ערך את הופעת הבכורה שלו בבורדו בהפסד 2–0 לטולוז ב-10 בפברואר 2021 במסגרת הגביע הצרפתי. הוא הבקיע את שערו הראשון בניצחון 1–0 בליגה על סטאד רן ב-2 במאי 2021. הוא הפך לשחקן הצעיר ביותר שכבש שער ליגה עבור בורדו מזה כמעט 14 שנים.
מארה הוא בוגר נבחרות הנוער של צרפת. הוא שיחק בנבחרות עד גיל 16, 17, 20 וכיום משחק בנבחרת עד גיל 21.
ב-21 ביולי 2022 חתם בסאות'המפון מהפרמייר ליג.
חיים אישיים.
מארה, שנולד בצרפת, הוא ממוצא צרפתי וסנגלי. אימו, אודרי קרספו-מארה, היא עיתונאית ומנחת טלוויזיה צרפתייה, ואביו, אליו מארה, הוא יזם סנגלי.
הבריגדה הראשונה (דנמרק)
הבריגדה הראשונה (בדנית: 1. Brigade או בראשי תיבות: 1BDE) היא אחת משתי הבריגדות של הצבא המלכותי הדני. הבריגדה הוקמה ב-2005 וממוקמת בהולסטברו.
היסטוריה.
הבריגדה הוקמה ב-1 בינואר 2005 כתוצאה ממיזוג בריגדות יוטלנד ה-1 וה-3. הבריגדה ממוקמת בהולסטברו והיא חלק מכוח התגובה של נאט"ו. הבריגדה היא הכוח הגדול ביותר בצבא הדני והיא אמורה לספק מענה מהיר לכל אתגר בכל רחבי העולם. הבריגדה השתתפה מטעם נאט"ו במלחמת קוסובו, מלחמת אפגניסטן ומלחמת עיראק, ובכמה פעילויות קטנות יותר מטעם האו"ם.
רציפות תפקודית
פרדי קדיוגלו
פרדי אריניי קדיוגלו (בטורקית: Ferdi Erenay Kadıoğlu; נולד ב-7 באוקטובר 1999) הוא כדורגלן טורקי-הולנדי, המשחק בעמדת הקשר בפנרבחצ'ה ובנבחרת טורקיה.
קריירה.
קדיוגלו גדל בניימכן, וערך את הופעת הבכורה בקבוצה בליגה ההולנדית בהפסד 0–2 לא.ז. אלקמאר ב-28 באוגוסט 2016. ב-30 באוקטובר 2016 כבש שער בכורה בתיקו 1-1 נגד אוטרכט. בסך הכל כבש 11 שערים ב-61 הופעות ליגה בניימכן, וביולי 2018 חתם בפנרבחצ'ה.
הוא ערך את הופעתו הראשונה בקבוצה ב-20 בדצמבר, במסגרת הגביע טורקי נגד גירסונספור. הוא כבש את השער הראשון שלו ב-19 באוגוסט 2019 נגד גאזישהיר גזיאנטפ בניצחון 0–5.
נבחרת טורקיה.
קדיוגלו נולד בהולנד לאב טורקי ולאם הולנדית ילידת קנדה. לכן הוא זכאי היה לייצג את טורקיה, הולנד וקנדה בנבחרות הלאומיות. בנבחרות הנוער שיחק עבור הולנד.