כמו כן שווייץ שימשה כמתווכת נייטרלית ביישוב או משא-ומתן בין צדדים יריבים, כגון: בין ישראל-למצרים - לאחר מלחמת יום-כיפור התקיימה בשווייץ ועידת ז'נבה (1973) במטרה למצוא פתרון לסיום הסכסוך, מועידה זו למעשה יצא רק הסכם הפרדת הכוחות, רק מאוחר יותר ב-4 בספטמבר 1975 נחתם בז'נבה הסכם הביניים בין ישראל למצרים שבעצם סלל את הדרך להסכם השלום בין ישראל למצרים שנחתם ב-26 במרץ 1976; וכן בין ארצות-הברית לאיראן - לאחר משבר בני הערובה בטהראן, ולאחר חיסול קאסם סולימאני; ככלל מאז ניתוק היחסים הדיפלומטיים בין ארצות הברית לאיראן לאחר המהפכה האיראנית, שולחת ארצות הברית נציגים דיפלומטים היושבים בשגרירות שווייץ בטהראן, ומאידך איראן שלחה נציגים לשגרירות פקיסטן בוושינגטון הבירה. שווייץ ארחה את הישיבות הראשונות של מעצמות העולם עם איראן בנושא סוגיית הגרעין, מה שהוביל להסכם הביניים בז'נבה (2013) ובהמשך להסכם הגרעין שנחתם בווינה ב-14 ביולי 2015; כמו כן מילאה שווייץ תפקיד מרכזי בתיווך בסכסוך בסודאן וביישוב הסכסוך הפנים פלסטיני בין החמאס לפת"ח.
בנוסף לכך, שווייץ אחראית על הייצוג הדיפלומטי והקונסולרי של ליכטנשטיין בעולם דרך הנציגויות הדיפלומטיות של שווייץ, אלא אם כן מעדיפה המדינה לשלוח נציג משלה; על פי הסכמים שנחתמו לבקשת ליכטנשטיין בשנת 1919 לאחר סיום מלחמת העולם הראשונה, גם בהגנה הלאומית על המדינה והאינטרסים הלאומיים מסתמכת ליכטנשטיין על שווייץ שכן לליכטנשטיין אין צבא משלה ובשוויץ קיים גיוס חובה; עם זאת מספר תקריות צבאיות-קלות שלא משכו תשומת-לב ונפתרו בהתנצלויות מצד שווייץ, אירעו בגבול בין המדינות. למדינות יחסים קרובים במיוחד (ולהן מספר מאפיינים משותפים כגון ששתיהן דוברות גרמנית ואינן חברות באיחוד האירופי) הכוללים שיתופי-פעולה נרחבים והמדינה אף עושה שימוש בפרנק השווייצרי שכן למדינה אין מטבע משל עצמה.
כיום מייצגת שווייץ בין-היתר את האינטרסים של ארצות הברית וקנדה באיראן, האינטרסים של איראן וערב-הסעודית זו בזו, והאינטרסים של גאורגיה ורוסיה זו בזו.
נויה מנדל
נויה מנדל (נולדה ב-9 באפריל 1969) היא סטנדאפיסטית, שחקנית קומיקאית ובמאית ישראלית.
קורות חייה.
נולדה בשם נויה שוסטר במושב גנות למשפחה דתית. בגיל 10 עברה לרמת גן, ולמדה בתיכון הרא"ה. החלה להופיע בגיל 14, עם מערכון שלימד אותה אביה יואל שוסטר, איתו היא הופיעה על במות רבות, כולל תחרות כישרונות של עיריית רמת גן.
בסיום לימודיה התגייסה לצה"ל ושירתה בגרעין נח"ל למושב אלוני הבשן שברמת הגולן. במסגרת השירות, שימשה כקומונרית בסניף בני עקיבא בחיפה.
לאחר השרות הצבאי, למדה תואר ראשון בתיאטרון קהילתי במסגרת החוג לתיאטרון באוניברסיטת תל אביב. בלימודי תיאטרון בשנות ה-90, פגשה את נורית הדר (לימים הדר גלרון), והן הקימו את הצמד "נויה ונורית", הן העלו את המופע "בידור כהלכה", והיו הקומיקאיות הראשונות במגזר הדתי.
בשנת 1998 נויה החלה להופיע במועדון "דומינו גרוס" במרתון סטנדאפיסטים לצד אדיר מילר, עדי אשכנזי, אסי וגורי ועוד.
נויה יצאה במופעי סטנדאפ "החיים על פי נויה" "נויה בתופעה חיה" "נויה יוצאת מהכלים" "פרנויה".
ב-2014 יצאה בהצגת יחיד "אני בחופש תסתדרו לבד", בבימויו של גלעד אלפסי.
נויה מנדל הקימה את המרכז לפיתוח ההומור, ששם לו למטרה לעזור לאנשים בחוש הומור. במסגרת זו, הקימה קורסים לסטנדאפ למתחילים, קורס סטנדאפ והומור לגיל השלישי וסדנאות לשימוש בהומור למרצים.
חיים אישיים.
נויה מנדל גרושה, הייתה נשואה 17 שנה, ולה ארבעה ילדים. תושבת אלקנה.
יחסי הממלכה המאוחדת–צ'אד
יחסי הממלכה המאוחדת–צ'אד הם היחסים בין הממלכה המאוחדת לבין צ'אד.
סקירה כללית.
בריטניה כוננה יחסים דיפלומטיים עם צ'אד בשנת 1960, לאחר שהאחרונה קיבלה את עצמאותה מצרפת. שתי המדינות משתפות פעולה בארגונים בינלאומיים, ובכלל זה באו"ם. באוקטובר 2016 ניל ויגאן, מנהל אגף אפריקה במשרד החוץ הבריטי ביקר בנג'מנה, בירת צ'אד, שם נפגש עם נשיא צ'אד ועם שר החוץ והדגיש בפניהם את תמיכת בריטניה בצ'אד ואת ההזדמנויות להגביר את הסיוע הבריטי בביטחון, סיוע בפיתוח ותמיכה הומניטרית. ביולי 2017 השיקו גרמניה, הבנק האפריקאי לפיתוח, הבנק העולמי, צרפת, האיחוד האירופי ותוכנית הפיתוח של האו"ם את ברית סאהל, לתת מענה מתואם ומותאם לאתגרים העומדים בפני מדינות חברות G5 סאהל (בורקינה פאסו, מאלי, מאוריטניה, ניז'ר וצ'אד). מאז, דנמרק, ספרד, איטליה, לוקסמבורג, בריטניה והולנד הצטרפו אף הן לברית.
עיבוד חלבונים לאחר התרגום
עיבוד חלבונים לאחר התרגום (בלועזית: Post-translational modifications, ובראשי תיבות: PTM) הם עיבודים כימיים שונים של חומצות האמינו בחלבון המבוצעים לאחר שלב התרגום. חלבונים מסונתזים באמצעות ריבוזומים המתרגמים mRNA לשרשאות פפטידים, היכולות לעבור עיבודים שונים. ישנם סוגי עיבודים רבים, כמו ביקוע החלבון והוספת מולקולות שונות באמצעות קשרים קוולנטיים, אשר חלקם הפיכים. העיבודים יכולים להשפיע על התכונות הפיזיקליות והכימיות של החלבון, כמו המבנה המרחבי, המטען ומידת ההידרופוביות של החלבון. העיבוד יכול להתרחש בכל שלב של חיי החלבון, ויכול להפעיל או לדכא את פעילות החלבון. כתוצאה מעיבודים אלו, מגוון החלבונים הפעילים מתרחב בצורה משמעותית. עיבודים אלו מהווים מרכיבים חשובים במעבר אותות בתא ובתהליכי בקרה שונים. במצבים רבים מעורבים עיבודים לאחר התרגום במחלות.
מבוא.
כלל היצורים החיים מבטאים חלבונים המורכבים מחומצות אמינו, לפי הקידוד של מולקולות mRNA הנוצרות בתהליך השעתוק מתוך ה-DNA בגנום. ההערכה היא כי באדם קיימים 20,000–25,000 גנים המקודדים ל-100,000 מולקולות mRNA שונות, שמהן נוצרים כ-1,000,000 חלבונים שונים. כלומר, גן אחד יכול לקודד למספר חלבונים שונים זה מזה. המגוון הזה נוצר באמצעות מנגנונים שונים בשלבי השעתוק השונים הכוללים שחבור חליפי, שינוי באתר תחילת או סוף השעתוק ועריכת RNA.
עיבוד חלבונים לאחר התרגום הוא שם כולל לתהליכי עיבוד שונים אותם יכול החלבון לעבור בכל שלב. עיבודים הנעשים מייד לאחר התרגום יכולים לסייע לקיפול החלבון, ליציבותו, או לכוונו למיקום תוך-תאי אחר. עיבודים הנעשים בשלבים מאוחרים יותר יכולים להשפיע על פעילות החלבון.
העיבודים נערכים בשיירים הצדדיים של חומצות אמינו מסוימות או בקשרים פפטידיים מסוימים, ולרוב מתווכים על ידי אנזימים. ההערכה היא ש-5% מהפרוטאום הם אנזימים המעורבים בכ-700 סוגי העיבודים השונים. אנזימים אלו כוללים קינאזות, פוספוטאזות, טרנספראזות וליגאזות אשר מוסיפים או מסירים קבוצות פונקציונליות, חלבונים, ליפידים או סוכרים, ופרוטאזות המבקעים פפטידים בכדי להסיר מקטעים מהחלבון. לעיתים קרובות החלבונים עוברים יותר מסוג עיבוד אחד, בתהליך הדרגתי של התבגרות. לחלבונים רבים ישנה יכולת עיבוד עצמי.
עיבודים יכולים להיערך על גבי הקבוצה הצדדית של חומצת האמינו, בקצה הקרבוקסילי או בקצה האמיני של החלבון. בצורה זו ניתן לגוון את תכונותיהן של 20 חומצות האמינו, באמצעות שינוי הקבוצות הקיימות או הוספה של קבוצות חדשות, כגון זרחן. זרחון הוא מנגנון נפוץ המשמש לבקרת הפעילות של אנזימים, והוא העיבוד הנפוץ ביותר. לחלבונים איקריוטים ופרוקריוטים רבים נוספת קבוצת פחמימה בתהליך הנקרא גליקוזילציה, שיכול לקדם את תהליך קיפול החלבונים, לתרום ליציבות החלבון, ובנוסף, לשמש למטרות בקרה. חיבור של מולקולות ליפידים, בתהליך שמכונה ליפידציה, מתבצע לרוב בחלבונים שמחוברים לקרום התא.
עיבודים שונים הם הפיכים. לדוגמה, ניתן לזרחֵן חומצות אמינו מסוימות בשייר הצדדי של חלבון באמצעות קינאז, דבר המשפיע על פעילות החלבון. פוספוטאז יכול להסיר את קבוצת הזרחן ובכך להחזיר את פעילות החלבון למצב ההתחלתי.
סוג אחר, בלתי הפיך, של עיבוד חלבונים לאחר תרגום הוא ביקוע של קשרים פפטידיים, כמו ביקוע פרקורסור ליצירת החלבון הבוגר, או הסרה של המתיונין הראשון. גם יצירת קשרים דיסולפידיים בין שיירי ציסטאין הוא עיבוד חלבון לאחר התרגום. לדוגמה, ההורמון אינסולין מבוקע פעמיים לאחר יצירת קשרים דיסולפידיים, וחלק מרצף חומצות האמינו מוסר ממרכז השרשרת ונוצר חלבון המכיל שני פפטידים המחוברים באמצעות הקשרים הדיסולפידיים.
סוגים נוספים של עיבודים לאחר התרגום הם תוצאה של עקת חמצון. קרבונילציה היא דוגמה לעיבוד המוביל את החלבון לפירוק וליצירת אגרגטים. עיבודים מסוימים של חומצות אמינו מהווים סמן ביולוגי לעקת חמצון.
אתרים שעוברים עיבודים לאחר התרגום לעיתים קרובות, הם אלה שמכילים קבוצה פונקציונלית שיכולה לשמש כנוקלאופיל: קבוצות הידרוקסיל של סרין, תריאונין ותירוזין; קבוצות אמין של ליזין, ארגינין, והיסטידין; אניון התיול של ציסטאין; קרבוקסילטים של אספרטט וגלוטמט; ושני הקצוות של שרשרת חומצות האמינו. בנוסף, אף על פי שהאמיד של אספרגין הוא נוקלאופיל חלש, הוא יכול לשמש כנקודת חיבור עבור גליקן. עיבודים נדירים יותר יכולים לקרות במתיונין שעבר חמצון ובקבוצת מתילן בשייר הצדדי. כל חומצה אמינית יכולה לעבור לפחות שלושה עיבודים שונים ועד לשיא של 15 עיבודים שליזין יכול לעבור. העיבוד הנפוץ ביותר הוא זרחון של סרין.
ניתן לזהות עיבודים לאחר התרגום בשיטות ניסוייות שונות, הכוללות בין היתר ספקטרומטר מסה, תספיג חלבון, ותספיג מזרחי.
מפאת חשיבותם, פגיעה בתהליכי העיבוד התקינים פוגעת בתפקוד התקין של התא, אך מהווה גם פוטנציאל טיפולי.
סוגי עיבודים שונים (רשימה חלקית).
שלושת סוגי העיבודים הראשונים הם הנפוצים ביותר, המהווים יותר מ-90% מהעיבודים הידועים.