שלמה גואטה היה חבר גם בועדת מאור לבדיקת היפגעותה של הספינה אח"י חנית במלחמת לבנון השנייה, במסגרת התחקיר התברר כי בשנת 2003, הזהיר בכיר באגף המודיעין במטכ"ל קצינים במספן המודיעין, כי עליהם לקחת בחשבון שהטיל יעבור לידי החזבאללה. בדו"ח מיוחד שהגיש גואטה, הוא הצביע על חוליות חלשות בתהליך המחקר וההערכה המודיעיני בשנים שקדמו לאירוע, שאילולא הן ניתן היה להעריך בסבירות לא מבוטלת דבר קיומו של טיל ימי ייעודי ברשות החזבאללה. בנוסף התברר, כי בבוקר האסון בדיון במספן, הציג אחד מקציני המודיעין הימי תרחיש של הימצאות הטיל בידי חזבאללה. הוא אף העלה את הדברים על הכתב, אולם בחיל לא נעשה דבר כדי להיערך לירי הטיל, והספינה שטה מול חופי ביירות מבלי להפעיל את מערכות ההגנה הדרושות. מפקד חיל הים, האלוף דודו בן-בעש"ט, הודה כי החיל ראה בתרחיש של ירי טיל מסוג זה מחוף לבנון "משהו בתחום הבדיוני והמופרך".
תפקידים באזרחות.
משנת 1993 מילא תפקידים בכירים בעיריית רעננה, תחילה בתפקיד ראש אגף חזות העיר, ובשנת 1996 עבר לתפקיד ראש המינהלת להקמת שכונה לזוגות צעירים ברעננה בשיתוף משרד השיכון ומינהל מקרקעי ישראל. בשנים 1996–2008 היה ראש מנהל הנדסה ותשתיות בעירייה. בשנים 2008–2011 כיהן כסמנכ"ל עיריית רעננה לתכנון אסטרטגי ויו"ר דירקטוריון תאגיד המים העירוני, בשנים 2011–2014 היה עוזר מנכ"ל החברה הכלכלית ברעננה, וחזר לתקופה קצרה לתפקיד ראש מנהל ההנדסה ותכנון בעירייה. עד לפרישתו הסופית מהעירייה והחברה הכלכלית, במשך תקופה של כשנה נוספת המשיך לבקשת העירייה לתת שירותים כיועץ חיצוני בנושאים שהתמחה בהם. במכלול תפקידיו הבכירים בעיריית רעננה היה שותף, מעל שני עשורים, לצוות מקצועי בעירייה שקידם את פיתוח העיר ושקד מאפייני התכנון שלה בהווה ובעתיד. בין השאר, עבודות תשתית ופיתוח נרחבות במאות מיליונים, קידום תוכניות מתאר שכונתיות רבות וגולת הכותרת קידום, יחד עם חבריו בצוות המקצועי, התנעת עבודת המטה שהביאה בסופו של דבר לאישור תוכנית מתאר חדשה לעיר רעננה רע/3000, שקיבלה תוקף לאחר פרישתו.
בשנת 2014 פרש מתפקידו בעירייה, ומאז עוסק במחקר המורשת של המודיעין הימי לדורותיו ומחקר היסטורי של חילות הים במזרח התיכון. משנת 2019 משמש במרכז לחקר מדיניות ואסטרטגיה ימית באוניברסיטת חיפה. מאז תחילת 2020 חבר בעמותת המרכז למלחמת יום הכיפורים.
גואטה סיים בהצטיינות לימודי תואר ראשון בחוג להיסטוריה של המזרח התיכון באוניברסיטת תל אביב. כמו כן השתתף בשנת הפרישה מצה"ל, ב-1993 בקורס מנהל עסקי בכיר ("תלם"- תוכנית למנהלים) בפקולטה למנהל עסקים באוניברסיטת תל אביב. בהמשך בשנים 2008–2009, לאור תפקידו כסמנכ"ל העירייה וכיו"ר תאגיד המים של רעננה השתתף בקורס מנכ"לים ודירקטורים מטעם מרכז השלטון המקומי, ובחסות אקדמית של אוניברסיטת בר-אילן. מאז קיץ 2019, משמש כעמית מחקר במרכז למדיניות ואסטרטגיה ימית באוניברסיטת חיפה ובמקביל הוא ממשיך לחקור את מורשת המודיעין הימי לדורותיו.
Nature Index
Nature Index הוא בסיס נתונים העוקב אחר מוסדות ומדינות והתפוקה המדעית שלהם מאז שהוצג בשנת 2016. מדד ה־Nature Index מדרג מדי שנה את המוסדות המובילים (שיכולים להיות אגודות, אוניברסיטאות, סוכנויות ממשלתיות, מכוני מחקר או ארגונים לא ממשלתיים) ומדינות לפי כמות המאמרים המדעיים המתפרסמים בכתבי עת מובילים. דירוג זה יכול להיות מסווג לפי תחומי מחקר בודדים במדעי הטבע: מדעי החיים, פיזיקה, כימיה או מדעי כדור הארץ, כאשר מוסדות שונים מובילים בכל אחד מהם. המדד הוקם על ידי , חטיבה בהוצאת האור המדעית . בסך הכל יש למעלה מ־10,000 מוסדות הרשומים במדד.
מתודולוגיה.
Nature Index מנסה למדוד באופן אובייקטיבי את התפוקה המדעית של מוסדות ומדינות, תוך התחשבות בהבדלים באיכות, לכן נספרים רק מאמרים שפורסמו ב־82 כתבי עת איכותיים נבחרים. כתבי עת אלה נבחרים על ידי ועדה עצמאית. אם יש מספר מחברים ממוסדות ו / או ממדינות המעורבים במאמר מדעי, הוא מתחלק בהתאם, בהנחה שכל החוקרים היו מעורבים באותה מידה במאמר.
המוסדות המובילים.
25 המוסדות המובילים עם השיעור הגבוה ביותר של מאמרים שפורסמו בכתבי עת מדעיים על פי Nature Index 2021, התקף לשנה הקלנדרית 2020 (מ־1 בינואר 2020 עד 31 בדצמבר 2020):
המדינות המובילות.
25 המדינות המובילות עם השיעור הגבוה ביותר של מאמרים שפורסמו בכתבי עת מדעיים על פי Nature Index 2021, שתקף לשנה הקלנדרית 2020 (מ־1 בינואר 2020 עד 31 בדצמבר 2020):
ישראל.
המוסדות המובילים בישראל.
25 המוסדות המובילים בישראל עם השיעור הגבוה ביותר של מאמרים שפורסמו בכתבי עת מדעיים על פי Nature Index 2021, שתקף לשנה הקלנדרית 2020 (מ־1 בינואר 2020 עד 31 בדצמבר 2020):
המוסדות האקדמיים המובילים בישראל.
המוסדות האקדמיים המובילים בישראל עם השיעור הגבוה ביותר של מאמרים שפורסמו בכתבי עת מדעיים על פי Nature Index‏ 2021, שתקף לשנה הקלנדרית 2020 (מ־1 בינואר 2020 עד 31 בדצמבר 2020):
קריית שרת
קריית שרת היא שכונת המגורים הגדולה בחולון, הממוקמת בדרום מזרח העיר. השכונה נקראת על שם ראש הממשלה השני של מדינת ישראל, משה שרת, שהיה גם שר החוץ הראשון של ישראל ומראשי הנהגת היישוב.
קריית שרת היא מהשכונות הוותיקות ביותר בחולון, והשכונה הגדולה ביותר בה. השכונה ממוקמת בדרום מזרח העיר בסמוך לשכונת ח'-300, בין הרחובות שדרות ירושלים, אלופי צה"ל, דוד אלעזר ומפרץ שלמה.
אופי השכונה.
השכונה נחלקת לשני אזורים עיקריים: האזור הישן ובו בנייני רכבת ובניניים ישנים המצריכים התחדשות עירונית (כתמ"א 38), ואזור חדש ובו מבנים חדשים שבנייתם החלה בשנות ה-2000. הבנייה בשכונה רוויה, צפופה, ובה מבנים רבי קומות המאכלסים משפחות מרובות ילדים. בשכונה גם בניינים גבוהים יותר (בסביבות 8–10 קומות) משנות ה-80 וה-90. הרחובות הראשיים הם מפרץ שלמה, משה שרת וגבעת התחמושת.
נכון ל-2012, התגוררו בשכונה כ-20 אלף תושבים, מרביתם תושבי חולון ותיקים ומבוגרים. באזור הישן מתגוררים עולים ותיקים מעולי אתיופיה, מגאורגיה, ומרוסיה ועוד, שמעמדם החברתי-כלכלי הוא לרוב נמוך עד בינוני. באזור החדש מתגוררות משפחות צעירות, בשנות ה-30 לחייהם.
בשכונה פועלים מוסדות ציבור רבים ובהם גני ילדים, קופות חולים, בתי אבות ומוסדות חינוך.
בתי הספר היסודיים בשכונה הם משה שרת, שער האריות, ניב וניצנים, חטיבות הביניים הם ארן וחטיבת אלון ובתי הספר התיכוניים הם תיכון נעמ"ת, ותיכון קריית שרת שהוא הגדול בחולון עם 2,500 תלמידים.
מבני ציבור נוספים הם בית שטיינברג המכיל אולם תיאטרון וספרייה והיכל ספורט הסמוך לו. ברחוב שרת פועל מרכז מסחרי, ובו מרכז קניות (שופרסל), מספרות, חנויות מזון, פיצוציות ודואר ישראל. אף על פי ששופץ מס' פעמים, המרכז סובל מהזנחה בדומה למרכזים אחרים בעיר (למשל בשכונת ג'סי כהן ובקריית בן-גוריון).
בסמוך לשכונה, הוקם פארק פרס, פארק ציבורי ירוק רחב היקף. מדרומית לשכונה נמצא פארק המים ימית 2000, הגדול מסוגו בישראל. באזור זה נמצאים גם היכל טוטו חולון, מתחם החלקה על הקרח Ice Peaks ומוזיאון הילדים.
בשנת 2014, הסתיימה הקמת מרכז עזריאלי חולון ובו 4 מגדלים רבי קומות, המאכלסים חברות רבות ובהן SAPIENS, טלדור, קידום, שבא, ואיילון חברה לביטוח. במרכז זה נמצאים גם משרדי דיסקונט ומרכנתיל הצפויים לעבור ב-2022 למתחם האלף בראשון לציון.
תחבורה.
השכונה ממוקמת בכניסה המזרחית לחולון, בסמיכות לכביש 4, כביש 1 ונתיבי איילון, ובכך מתאפשרת תנועה קלה ונוחה לערים הסמוכות ראשון לציון, בת ים ותל אביב.
באזור ממקום מסוף קריית שרת המהווה מרכז תחבורתי אזורי חשוב.
פיתוח עתידי.
בשנת 2016, החלה במערב השכונה התחדשות עירונית ובה תמ"א 38, ומתוכננת הרחבה עתידית ח'-500 (על שם החלקה) בדומה לח'-300.
הסופר קאפ הספרדי 2017
הסופר קאפ 2017 הוא המהדורה ה-34 במסגרת הסופר קאפ הספרדי. הטורניר נתן משחק קלאסיקו כשריאל מדריד הגיעה לאחר שזכתה בלה ליגה וברצלונה לאחר שזכתה בגביע הספרדי. ריאל מדריד זכתה בתואר בפעם ה-10 שלה כשניצחה 1–5 בסיכום שני המשחקים.
מערכת ששת הימים
מערכת ששת הימים (בצרפתית: Campagne des Six-Jours) הייתה סדרת מבצעים צבאיים במהלך מלחמת הקואליציה האנטי-צרפתית השישית, חלק מן המלחמות הנפוליאוניות שנמשכה בין ה-10 ל-15 בפברואר 1814. במהלך המערכה הנהיג נפוליאון בונפרטה, קיסר הצרפתים, את הגרנד ארמה (צבא הקיסרות הצרפתית הראשונה) בסדרת קרבות וניצחונות נגד כוחות הקואליציה (שכללו את צבאות האימפריה הרוסית וממלכת פרוסיה) שהיוו את פאר גאוניותו האסטרטגית של נפוליאון. נפוליאון הצליח להביס את הצבא הרוסי-פרוסי המאוחד תחת פיקודו של גבהרד לברכט פון בליכר, אך נאלץ להעביר כוחותיו דרומה עקב מתקפה אוסטרית של קרל פיליפ, נסיך שוורצנברג לעבר פריז.
מערכת ששת הימים נחשבת לאחד המבצעים הצבאיים המוצלחים ביותר בקריירה של נפוליאון והיא נודעת בעיקר עקב העליונות שהפגין הצבא הצרפתי על אויביו בלוגיסטיקה, מהירות תנועת הצבא ואחידות בהנהגה.
רקע.
לאחר שנסוג מרוסיה בשנת 1812, ונאלץ לוותר על ההגמוניה במרכז אירופה בשנה שלאחר מכן עקב קרב לייפציג, נפוליאון נאבק בתחילת 1814 על שטחי הקיסרות הצרפתית הראשונה נגד כוחות הקואליציה האנטי-צרפתית השישית (שכללו את האימפריה האוסטרית, ממלכת פרוסיה, האיחוד השוודי-נורווגי, הממלכה המאוחדת ומדינות גרמניות נוספות כגון ממלכת בוואריה).