בעל 2 וריאנטים הרגיל ו YOLOv3 Tiny המתעדף מהירות על פניי דיוק. המודל עבר שינוי דיי גדול לעומת שתיי הגרסאות הקודמות. המודל מכיל כ-106 שכבות קונבולוציה מתוכן 53 מdarknet המאומנות על imagenet ועוד כ-53 שכבות של המודל עצמו. השכבות מdarknet אחראיות על חילוץ מאפיינים מהתמונה עבור 53 השכבות הנוספות של YOLOv3 עצמו.
YOLOv4.
בעל וריאנט אחד.
YOLOv5.
בעל 5 וריאנטים הרגיל YOLOv5-L, YOLOv5-M, YOLOv5-S ו- YOLOv5-X כאשר s מייצג את המילה small (בעברית: קטן) m מייצג את המילה medium (בעברית: בינוני) l מייצג את המילה large (בעברית: גדול) x מייצג את המילה extra large(בעברית: גדול מאוד) כאשר הקטן ביותר מתמקד במהירות על חשבון דיוק ועולה בהדרגה עולה בדיוק על חשבון המהירות עד ל-x.
ילדודס
מכללת הדסה
פול לארי
מודל הקשירה ההדוקה
מודל הקשירה ההדוקה (באנגלית: Tight Binding Method) הוא מודל בפיזיקת המצב המוצק המתאר את פסי האנרגיה של אלקטרונים במתכת על ידי שימוש בקירוב של פונקציות הגל (פו"ג) שמתבסס על סופרפוזיציה של פו"ג של אטומים מבודדים הממוקמים בסריג. השימוש במודל זה נפוץ עבור מגוון של מוצקים. על אף היותו מודל המתאר אלקטרון יחיד, המודל משמש כבסיס עבור חישובים מתקדמים יותר כגון בעיות רב גופיות וחישוב קוואזי-חלקיקים.
הקדמה.
מודל הקשירה ההדוקה הוא מודל במכניקת הקוונטים שמתאר את תכונותיהם של אלקטרונים הכבולים בחוזקה אל האטומים שאליהם הם שייכים בחומר מוצק. השפעתם של פוטנציאלים ומצבים אחרים בסביבת האלקטרון - זניחה. כתוצאה מכך פו"ג של האלקטרון תהיה דומה למדי לאורביטל האטומי של האטום אליו הוא שייך והאנרגיה של האלקטרון תהיה קרובה לאנרגיית היינון של האלקטרון מאטום בודד.
באופן כללי יש מספר רמות אנרגיה המעורבות במודל.
פיתוח מתמטי.
יהיו formula_1 פונקציות הגל של האורביטלים האטומיים של ההמילטוניאן formula_2 המתאר אטום מבודד. כאשר האטום ממוקם בגביש, פו"ג של מיקומי אטומים סמוכים חופפות חלקית זו לזו, ולכן תיאור זה אינו התיאור של הפונקציות העצמיות של המערכת כולה. החפיפה קטנה יותר כאשר האלקטרונים קשורים בחוזקה אל האטומים, וזהו מקור הביטוי "קשירה הדוקה". כדי לקבל את התיאור הנכון עבור המערכת כולה נוסיף איבר פוטנציאל formula_3 להמילטוניאן של המערכת שמבטא את התיקונים לפוטנציאל של אטום יחיד לעומת הפוטנציאל בגביש.
formula_4
קירוב לפונקציית הגל formula_5 של אלקטרון יחיד המתואר על ידי המילטוניאן זה נתון כצירוף ליניארי של פונקציות הגל המתארות את האורביטלים האטומיים formula_6:
formula_7.
כאשר m היא רמת האנרגיה האטומית ו formula_8 מיקום האטום בסריג.
פונקציות הגל הן פונקציות בלוך בסריג, ולכן הן מהצורה
כלומר, השינוי בפונקציית הגל הוא בפאזה בלבד. formula_10 הוא וקטור הגל של הפונקציה.
כתוצאה מכך, הפרישה של פונקציית הגל על ידי האורביטלים האטומיים מקיימת,
formula_11
נציב
formula_12 ,
ונקבל
formula_13
formula_14
מתכונת הנרמול של פונקציית הגל
נובע:
formula_18
נקבל ביטוי עבור formula_20:
כאשר α (Rp ) היא פונקציית החפיפה האטומית. נהוג להזניח איבר זה ולהניח α (Rp ) =1
במקרה כזה:
ולכן פונקציית הגל בקירוב הקשירה ההדוקה היא מהצורה
בלפאסט (שיר של בוני אם)
ג'ידי
קייסר (כדורגל)
מועדון הכדורגל קייסר (קזחית: Қайсар) הוא מועדון כדורגל מהעיר קייציילורדה שבקזחסטן. המועדון משחק בליגה הקזחית השנייה. המועדון זכה בגביע אחד והגיע לגמר הגביע הקזחי פעם אחת נוספת.
היסטוריה.
המועדון נוסד בשנת 1968. עד שנת 1991 שיחק בליגות ובגביע של ברית המועצות. בשנת 1992 נוסדו הליגות והגביע של קזחסטן. המועדון שיחק בליגת העל הקזחית בשתי העונות הראשונות 1992, 1993. בעונת 1992 הגיע לחצי גמר הגביע הקזחי והפסיד לקבוצת קאיראט אלמטי. בסוף עונת 1993 ירד לליגה השנייה בקזחסטן. המועדון שיחק שתי עונות בליגה השנייה ובסוף עונת 1995 עלה לליגת העל. בעונת 1996/1997 הגיע לרבע גמר הגביע והפסיד לקבוצת ווסטוק.
בעונת 1997/1998 הגיע בפעם הראשונה לגמר הגביע והפסיד לקבוצת אירטיש. בעונת 1998/1999 זכה המועדון בפעם הראשונה בגביע של קזחסטן.
בעונת 1999/2000 הגיע לרבע גמר הגביע והפסיד לקבוצת קאיראט אלמטי. בעונת 2000/2001 הגיע לרבע גמר הגביע והפסיד לקבוצת אירטיש. בעונת 2001 הגיע לרבע גמר הגביע והפסיד לקבוצת אטיראו. בעונת 2002 הגיע לרבע גמר הגביע והפסיד לקבוצת מועדון הכדורגל אסטנה. בעונת 2003 הגיע לרבע גמר הגביע והפסיד לקבוצת קאיראט אלמטי. בסוף עונת 2004 ירד לליגה שנייה.
בעונת 2005 שיחק בליגה השנייה, הגיע לשמינית גמר הגביע והפסיד לקבוצת אטיראו. בסוף העונה עלה לליגת העל. בעונת 2007 הגיע לחצי גמר הגביע והפסיד לקבוצת טובול. בעונת 2008 הגיע לשמינית גמר הגביע והפסיד לקבוצת ווסטוק. בעונת 2009 הגיע לרבע גמר הגביע והפסיד לקבוצת אטיראו. בסוף עונת 2009 ירד לליגה השנייה. המועדון שיחק עונה אחת בליגה השנייה ועלה לליגת העל.
בעונת 2011 הגיע לשמינית גמר הגביע והפסיד לקבוצת אורדבסי. בעונת 2012 הגיע לרבע גמר הגביע והפסיד לקבוצת לוקומוטיב אסטנה ובסוף העונה סיים את ליגת העל במקום ה-9 מתוך 14 קבוצות וירד לליגה השנייה בגלל צמצום מספר הקבוצות בליגת העל מ-14 ל-12 קבוצות. בעונת 2013 הגיע לשמינית גמר הגביע והפסיד לקבוצת אירטיש ובסוף העונה עלה לליגת העל. בעונת 2015 ירד המועדון לליגה הקזחית הראשונה. לאחר שתי עונות חזר לליגה הבכירה.
בעונת 2018/2019 זכתה ב בפעם השנייה בתולדות המועדון.
עטלפים אוכלי חרקים
עֲטַלֵּפִים אוֹכְלֵי הַחֲרָקִים או עטלפים קטנים (שם מדעי: Microchiroptera) היא תת-סדרה אפשרית גדולה של עטלפים קטנים, הניזונים בעיקר מחרקים וקטנים בהרבה מעטלפי הפירות, תת-הסדרה המקבילה. אלו הם עטלפים נפוצים החיים בכל העולם וגם בארץ יש לא מעט מינים, שנמצאים בסכנה עקב ריסוס ושימוש באורות הפוגעים בעיניהם הקטנות. הם גם נודדים דרומה כשהחורף מגיע ומבריח את החרקים, או שהם נכנסים לתרדמת חורף ומשהים את פעולותיהם. הם חיים במערות ונוטים לעופף בלילה בחיפוש אחר חרקים קטנים ואצל מינים גדולים, גם אחרי דגים, לטאות קטנות ואף עטלפים אחרים. בנוסף מיני הערפדים ניזונים מדם.
לאחרונה החלה חלוקה שונה מחלוקת שבין עטלפי פרי לעטלפי חרקים, חלוקה הכוללת את מיני העטלפים כדמויי עטלפי פרי (Yinpterochiroptera) או דמויי נשפון (Yangochiroptera). בשתי הקבוצות ישנם נציגים של עטלפי חרקים.
חושים.
החוש החשוב ביותר של בעטלפים הוא חוש ההתמצאות המתבסס על הפקת גלי קול בתדרים על-קוליים. כושרם לעבד את המידע המצוי בגלים המוחזרים מהעצמים בסביבה (כמו משך ההחזרה, צורת הגל המוחזר והפרשי מופע) מאפשר להם להתחמק ממכשולים במסלול מעופם, לגלות, ואף להתביית, על טרף המצוי בשדה הקלט שלהם, כולל מרחקו מהם ושינויים במיקומו עקב תנועה או ניסיון הימלטות.
יכולת איכון באמצעות הד () שלהם מפותחת במידה מספקת כדי להקנות להם "תמונה מרחבית" בכושר הפרדה גבוה מאוד. בנוסף לחלק ממיני העטלפים יש קרומי עור על אפם ואוזניהם (עלה אפי ו"צפירים"), שמשפרים את יכולת השמעת הקולות וקליטת ההד. עם זאת ראייתם ירודה בהרבה מראיית עטלפי הפירות מאחר שהם פעילים בעיקר בלילה וישנים בימים. חוש הריח והטעם שלהם ירוד אף הוא.
ציד מזון וחרקים קטנים באמצעות הפקת גלי קול בתדר על-קולי
יש לציין שמבחינה פיזיקלית, חרקים קטנים ששטח הפנים שלהם לא גדול מספיק כדי להחזיר הד משמעותי - לא אמורים להיקלט בחושיהם של העטלפים. למרות זאת, בבדיקות דנ"א של גופות עטלפים נמצא כי הם מצליחים לצוד גם חרקים קטנים כמו יתושים. כיצד עשו זאת אם לא הצליחו לקלוט מהם הדים? הדבר נותר בגדר תעלומה עד לפרסומו של מחקר ישראלי בדצמבר 2019.
המחקר נעשה בהובלת פרופ' יוסי יובל באוניברסיטת תל אביב, ומצא כי קיימת הגברה מעריכית של עוצמת ההד אצל חרקים קטנים שנעים בנחיל, כך שעטלפים יכולים לקלוט אותם בקלות ולצוד אותם כשהם מצויים בקבוצות.
במסגרת המחקר נבדק עטלף שהיה מצוי בחלל עם חרק קטן יחיד, ההד החוזר מגוף אחד היה חלש והעטלף לא הצליח לצוד אותו. עם זאת, כל פעם שהכפילו את מספר החרקים בחלל, אותרה עלייה בשלושה דציבלים של ההד החוזר. כלומר, התעופפות חרקים קטנים בנחיל היא זו שמפיקה הד גדול מספיק כדי שהעטלף יקלוט אותו ויוכל לצוד אותם אף על פי גודלם הקטן יחסית. מדענים השתמשו בסימולציה שפותחה במחקר ודימתה קריאה של עטלף שניזון מחרקים כדי לשלוט על משתני מחקר שבטבע לא היה ניתן למדוד, כמו מספר חרקים, המרחק ביניהם, צורתם, מספר קריאות העטלף ועוד.
עטלפי חרקים בישראל.
בישראל קיימים 31 מיני עטלפים, כולם אוכלי חרקים למעט עטלף פירות מצוי. להלן רשימת מיני עטלפי החרקים בארץ ישראל:
עטלפי חרקים
אנטוניו דה מנדוזה
קודקס מנדוזה
מפת העיר ירושלים וסביבותיה
מרקוס דה ניזה
כיכר עומר אבן אל ח'טאב
כיכר עומר אבן אל ח'טאב היא כיכר בעיר העתיקה בירושלים בסמוך לשער יפו. הכיכר נקראה על שמו של המצביא והשליט הערבי עומר אבן אל ח'אטיב, שכבש את ארץ ישראל מידי הביזנטים ופתח את התקופה הערבית הקדומה בארץ ישראל ובירושלים. בשולי הכיכר, סמוך לשער מצויים שני קברים הידועים בשם "קברי המהנדסים".
היסטוריה.
מתחם הכיכר כולל את הדרך משער יפו אל רחוב דוד, ואת שטח החפיר הרחב שהקיף את מצודת דוד ולצדו חנויות; בתקופת השלטון העות'מאני עד סוף המאה ה-19. החפיר נסתם בעפר לרגל ביקורו של הקיסר הגרמני וילהלם השני בעיר, בשנת 1898. ואחר כך נסללו בו מדרכה וכביש והחנויות הוסרו.