איכות חיים קהילתיים תתבטא באמצעות שלושה גורמים קריטיים שללא נוכחותם לא תתאפשר איכות חיים קהילתיים.
את כל אחד מהגורמים הקריטיים (המרחב הציבורי קהילתי, ההון הקהילתי וההשפעה הקהילתית) מאפיינת קבוצה של משתנים המהווה את פירוט הגורם הקריטי.
כל משתנה מהווה חלק בלתי נפרד מהגורם הקריטי ולנוכחותו השפעה רבה על איכות החיים הקהילתיים.
גורמים קריטיים בהם חסרים משתנים, או קיימים ברמה נמוכה, לא יהיו שלמים ולהשפעתם על איכות החיים הקהילתיים תהיה משמעות רבה. לא ניתן יהיה להתייחס לאיכות החיים הקהילתיים ביישובים בהם הם חסרים כאיכות חיים קהילתיים גבוהה.
המרחב הציבורי קהילתי.
המרחב הציבורי קהילתי הוא הגורם הקריטי הראשון לאיכות חיים קהילתיים. זהו משאב ציבורי המאפשר אינטראקציה בין חברי הקהילה היישובית. הוא מהווה את התשתית להיווצרות הקשרים הקהילתיים. ללא המרחב הציבורי לא תתאפשר תשתית ליצירת חיים קהילתיים. במרחב הציבורי נפגשים התושבים, יוצרים קשרים ראשוניים, נוצרים ניצני הכרויות ונוצרים אינטראקציות שיהוו בסיס עתידי לחיים קהילתיים. המרחב הציבורי יכול להיות בגן הציבורי, במגרש המשחקים, בבית הספר, במרכז המסחרי או במתנ"ס.
המרחב הציבורי הקהילתי מורכב משבעה משתנים. בכל ישוב יבוא לידי ביטוי כל אחד מהמשתנים בעוצמה שונה. המשתנים המאפיינים את המרחב הציבורי קהילתי הם: תרבות ופנאי, ביטחון אישי, מבנים ציבוריים, גנים ציבוריים ובתי כנסת, תעסוקה, קיימות ואורח חיים בריא, חינוך וסך תקציב רשות לתושב.
ההון הקהילתי.
ההון הקהילתי הוא הגורם הקריטי השני לאיכות חיים קהילתיים. הוא מהווה את ההכרות, החיבורים והאמון בין חברי הקהילה, בינם לבין עצמם ובינם לבין מוסדות הציבור, המשפיעים על התפתחותם, כמותם, טיבם ועוצמתם של הקשרים הקהילתיים.
ההון הקהילתי מהווה גורם קריטי נוסף שללא נוכחות לא תתאפשר איכות חיים קהילתית. ההון הקהילתי, סביר להניח שניצניו יתרחשו במרחב הציבורי קהילתי. ככל שהמרחב הציבורי קהילתי יהיה גדול יותר, כך יתפתחו יותר קשרים בין אנשים וההון הקהילתי יתרחב. ההון הקהילתי מורכב מארבעה משתנים. בכל יישוב יבוא לידי ביטוי כל אחד מהמשתנים בעוצמה שונה. המשתנים המאפיינים את ההון הקהילתי הם: תמיכה באוכלוסיות ייחודיות, ערבות הדדית והתנדבות, אירועים, לכידות והגירה שלילית של תושבים.
השפעה קהילתית.
ההשפעה הקהילתית היא הגורם הקריטי השלישי לאיכות חיים קהילתיים. הוא מהווה את מידת ההשפעה של חברי הקהילה והנהגתה על קידום ומימוש המטרות המשותפות. מידת ההשפעה שיש לחברי הקהילה על הרשות ועל מוסדות ציבוריים במימוש מטרות משותפות ביישוב. ההשפעה הקהילתית תבוא לידי ביטוי ככל שההון הקהילתי יהיה מפותח ורחב יותר. קשרים רבים יותר בין אנשים יובילו ליכולת השפעה של חברי הקהילה על קידום ומימוש המטרות. ככל שההשפעה הקהילתית תהיה רבה יותר, כך ניתן יהיה להשפיע על המרחב הציבורי קהילתי.
ההשפעה הקהילתית מורכבת מחמישה משתנים. בכל יישוב יבוא לידי ביטוי כל אחד מהמשתנים בעוצמה שונה. המשתנים המאפיינים את ההשפעה הקהילתית הם: אחוז ההצבעה, שיתוף תושבים ורשתות חברתיות, יוזמות, פיתוח מנהיגות ושיתוף בין ארגונים ועסקים.
ללא נוכחות כל אחד משלושת הגורמים הקריטיים ברמה סבירה בקהילה, לא תיתכן איכות חיים קהילתיים.
המשתנים המאפיינים כל אחד מהגורמים הקריטים מהווים את סך כל איכות החיים הקהילתיים ביישוב. המשתנים מחולקים במשקל שווה בין הגורמים הקריטיים השונים.
סימנים המעידים על איכות חיים קהילתיים.
כל אחד מהמשתנים מתחלקים לשלוש רמות של פיתוח קהילתי.
מאחר שלא ניתן להשוות בין יישובים ללא יצירת מנעד השוואתי, איכות החיים הקהילתיים נבחנת בהתאם לשלוש רמות של פיתוח קהילתי.
הרמה הבסיסית ביותר מהווה את התשתיות. התשתיות באות לידי ביטוי במשרות, תקציב, תוכנית עבודה, שיתוף תושבים, פיתוח יכולות קהילתיות ושילוב מתנדבים בכל אחד מהמשתנים שהוצגו לעיל. כך לדוגמה, נבחנים התשתיות בתחום החינוך, התשתיות בתחום התעסוקה, התשתיות בתחום הביטחון, המנהיגות או היוזמות.
הרמה השנייה של הפיתוח הקהילתי מתבטאת בפעולות. הפעולות הן כל התהליכים המתרחשים בקהילה על מנת לפתח כל אחד מהמשתנים.
כך לדוגמה, בתחום החינוך יבחנו כל התהליכים המתרחשים ביישוב במטרה לפתח איכות חיים קהילתיים בהיבט החינוכי, בתחום הביטחון יבחנו כל הפעולות היוצרות תחושת ביטחון ביישוב.
הרמה הגבוהה ביותר של פיתוח קהילתי תבוא לידי ביטוי בתוצאות. התוצאות הם אותם משתנים ואופן ביטויים באיכות החיים הקהילתיים.
אם ניקח לדוגמה את תחום הביטחון.
בתשתיות יבחנו המשרות, התקציב, תוכנית העבודה, שיתוף תושבים, פיתוח יכולות קהילתיות בתחום הביטחון ושילוב המתנדבים בתחום הביטחון.
בפעולות יבחנו הפעולות שנעשות בתחום הביטחון כמו הפורומים, המפגשים, הקורסים, ההשתלמויות והוועדות.
בתוצאות יבחנו התוצאות האופרטיביות שמשפיעות על הביטחון, לדוגמה "סיירת הורים", "סיורי אופניים למניעת מקרי אלימות", "הסברה למניעת סמים ואלכוהול".
התוצאות באות לידי ביטוי הן בהיבט האובייקטיבי והן בהיבט הסובייקטיבי. איכות חיים קהילתיים חייבת להתבסס על שביעות רצונם ודעתם של התושבים. מה הם חושבים, איך הם רואים את איכות החיים ביישוב ועד כמה הם שביעי רצון מהמתרחש ביישוב.
על מנת לאפיין את שלוש הרמות של הפיתוח הקהילתי (תשתיות, פעולות ותוצאות), נוהגים להיעזר באפיון איכות החיים הקהילתיים בשיטת הסימנים המעידים. כל אחד משלוש הרמות של פיתוח הקהילה מהווים מהם סימנים המעידים על התרחשות בעלת משמעות לאיכות החיים הקהילתיים.
סימנים מעידים הם סימנים שבאמצעותם ניתן להעריך מראש התרחשות עתידית או צורת התנהגות. הם אינם מדויקים ב 100% אך מאפשרים מדידה פשוטה המתבססת על מאגרי נתונים קיימים.
הסימנים המעידים מצביעים על תופעות והתרחשויות בקרב אנשי הקהילה שלתוצאותיהם השפעה על איכות החיים הקהילתיים.
כך לדוגמה קורס מנהיגות יישובית מהווה סימן מעיד לפעולות תחת המשתנה מנהיגות בגורם הקריטי השפעה קהילתית. פעולה התנדבותית של בני נוער, מתן בסתר, עזרה לתלמידים בהכנת שיעורי בית, יהווה סימן מעיד לעזרה הדדית, תחת המשתנה התנדבות בגורם הקריטי הון קהילתי.
מדידת איכות חיים קהילתיים.
מקובל למדוד את רמת איכות החיים הקהילתיים באמצעות מדד המא"ה - המדד לאיכות חיים קהילתיים. מדד זה מציג תמונת מצב מדויקת על היישוב, מאפשר להנהגתו להבין האם השקעתם היא במקומות הנכונים והאם הם מפיקים את המיטב מהמשאבים והיכולות שהם משקיעים.
המדד מהווה כלי לבניית תוכנית עבודה לשיפור איכות החיים הקהילתיים ומאפשר למנהיגות העירונית לקבוע מדיניות ולקבל החלטות ניהוליות. בנוסף, באמצעות תוצאות המדד ניתן לזמן למידה בין יישובים לקידום איכות החיים הקהילתיים תוך השוואה בין קהילות שונות. המדד נסמך על עקרונות איכות החיים הקהילתיים תוך בחינת היישוב במרחב הציבורי קהילתי, בהון הקהילתי ובמשפעה הקהילתית על הרצף של פיתוח הקהילה בהיבט של התשתיות, בכלים והתוצאות האובייקטיביות והסוביקטיביות.
המדד מתבסס על ערכים מספריים שניתנו לכל אחד מהמשתנים ואליהם מושווה כל יישוב בהתאם לתוצאות שהתקבלו בתהליך המדידה. כל תוצאה נבחנת ביחס ליעד ההשוואתי שהתקבל ממדידות קודמות. השימוש במדד המא"ה מתרחש אחת לשנתיים והתוצאות המתקבלות מושוות לתוצאות שהתקבלו במדידות הקודמות.
קטי שטרית
קטרין (קטי) פרץ-שטרית (נולדה ב-22 בינואר 1960, כ"ב בטבת ה'תש"ך) היא חברת הכנסת מטעם מפלגת הליכוד; בעברה, שימשה כסמנכ"לית פיתוח עסקי בקרן הון סיכון BRM, מרצה במוסדות להשכלה גבוהה, ראש מטה שר התחבורה, וראש מטה שר החינוך.
ביוגרפיה.
קטרין פרץ נולדה בקזבלנקה שבמרוקו. היא השנייה מבין חמשת ילדיהם של ג'וזט - פדיקוריסטית, ורפאל פרץ - פעיל תנועת בית"ר וחבר ועידת "חרות" ומרכז הליכוד.
בשנת 1962, כתינוקת בת שנה וחצי, עלתה לישראל עם הוריה ואחותה הגדולה שירה, והם שוכנו במעברה בלוד. כנערה הייתה פעילה בתנועת הנוער בית"ר.
למדה במסלול העתודה האקדמית חינוך בבית ברל, עם התמחות בחטיבת ביניים. התגייסה לצה"ל ב-1982 כמורה חיילת ושובצה בבית ספר יסודי בדימונה. לאחר נישואיה עברה לבית שמש, שם המשיכה בהוראה בבית ספר יסודי עד 1993. הייתה שותפה להקמת בית-ספר למחול מודרני בכפר סבא.
כתבה טורים על חינוך בעיתונות המקומית של בית שמש. בעקבות כך, בין השנים 1993–2008 הייתה ראש לשכתו של דניאל וקנין - ראש עיריית בית שמש מטעם הליכוד, ויועצתו לענייני נשים, ומשנת 1998 יו"ר איגוד מנהלי לשכות במרכז השלטון המקומי. משנת 2001 הייתה חברה במועצה הציבורית המייעצת לתרבות ואומנות בשכונות וערי הפיתוח, וב-2005 קודמה על ידי שרת החינוך לימור לבנת לחברה במועצה הישראלית לתרבות ואמנות. במקביל, הייתה ראש מטה ההתנגדות לתוכנית ההתנתקות מגוש קטיף בליכוד, וב-2005 נבחרה למרכז הליכוד. לאחר הפסדו של וקנין למשה אבוטבול, בשנת 2008, כיהנה כמנכ"לית בעירייה במשך שנה.
בשנת 2003 השלימה תואר ראשון במדע המדינה ובהיסטוריה, ובשנת 2008 השלימה תואר שני במדע המדינה בהתמחות בממשל, במדיניות ציבורית ובניהול כספי באוניברסיטת בר-אילן. הרצתה לסירוגין במכון לשלטון מקומי באוניברסיטת בר-אילן ובמספר מקומות נוספים.
בשנים 2011–2015 הייתה חברת דירקטוריון במרכז מורשת בגין. בטרם כניסתה לכנסת ה-21 (2019) כיהנה כסמנכ"לית פיתוח עסקי בקרן הון סיכון BRM שמשקיעה בתחום ההיי-טק.
פוליטיקה ארצית.