בשנות ה-90 של המאה העשרים משחקי הקופסה שמקורם באירופה (בעיקר בגרמניה) תפסו תאוצה בשוק האמריקאי. המשחקים היו בעלי מספר מאפיינים ייחודיים שהיוו חידוש לשחקני משחקי הקופסה בארצות הברית. נהוג לייחס את הסנונית הראשונה לתור הזהב למשחק המתיישבים של קטאן שיצא לאור בשנת 1995 בגרמניה. המשחק עורר את שוק משחקי הקופסה וגרם לפריחה שלו. אחת התופעות הייחודיות למשחקי הקופסה מתקופה זו הוא הדגש שניתן למעצב משחק הקופסה - שמות המעצבים התחילו להיכתב על גבי קופסאות המשחקים ובכך יצרו הערצה מסוימת ליוצרי המשחקים. לפיכך משחקים מאז שנות ה-90 מכונים גם לעיתים "משחקי מעצבים".
הגידול במשחקי הקופסה יחד עם הזמינות של האינטרנט הנגיש את התחביב לקהל רב יותר בעולם. נוצרו ערוצי יוטיוב מיוחדים למשחקי קופסה (בדומה למשחקי מחשב) ואתרים שמרכזים את התחביב ברמה העולמית ומהווים מאגר גדל והולך של כלל משחקי הקופסה שישנם. כנסים שמיועדים למשחקי קופסה ראו גידול משמעותי במבקרים. בישראל נוסד בשנת 2007 כנס דרקוניקון שמתרחש בתל אביב באוגוסט, כנס Spiel בעיר אסן שבגרמניה אשר הפך לכנס המרכזי באירופה למשחקי קופסה, וכנס ג'נקון שבארצות הברית אשר בשנת 2015 ביקרו בו כ-60,000 מבקרים.
מספר משחקים משפיעים וחשובים מתקופה זו ועד ימינו:
סוגים של משחקי שולחן בהתאם למדיה.
ניתן לאפיין את משחקי השולחן השונים בהתאם ליישום הפיזי שלו ומה כלול בקופסה ובמשחק.
חלק ממשחקי השולחן משתמשים במספר סוגים של מדיה, למשל משחקי לוח שמגיעים עם מיניאטורות או משחקי לוח שמנסות לדמות את החוויה של משחק תפקידים.
סוגים של משחקי שולחן בהתאם למכניקה.
בתחום משחקי השולחן ניתן גם לאפיין מספר מכניקות שונות, אשר מצביעות על אופי המשחק, המורכבות שלו והאורך שלו.
משחקים אירופאים.
נקראים בעגה של שחקני הקופסה גם "משחקי יורו" או "יורוגיימס". למשחקי הקופסה האירופאים מספר מאפיינים ייחודיים:
מדינת המוצא של המשחקים האירופאים היא גרמניה, אך עם הזמן החלו לייצר משחקים כאלו גם בצרפת ומדינות אירופאיות אחרות. בעקבות התבוסה במלחמת העולם השנייה נוצר טאבו בגרמניה על משחקי קופסה שמדמים מלחמה וקרבות בין השחקנים (בניגוד לארצות הברית שם משחקי הקופסה הלכו בכיוון של משחקי מלחמה) וכך התפתחו משחקי הקופסה הגרמניים בכיוון שאינו כולל אינטראקציה ישירה בין השחקנים. נושאים פופולריים למשחקים שמקורם בגרמניה הם בניית ערים ותרבויות, גידול חוות, הרפתקאות, רכישת אומנות וכדומה. מאפיין נוסף ומשמעותי במשחקים האירופאים הוא שאין "חיסול שחקנים" - משמע לא ניתן להפסיד ולצאת מהמשחק תוך כדי שהוא מתנהל.
דוגמאות: קטאן, קרקסון, כרטיס לנסיעה.
משחקים אמריקאים.
משחקים אמריקאים מתאפיינים בכך שהנושא של המשחק הוא דומיננטי בהם, הם מעודדים קונפליקט ישיר בין השחקנים (לדוגמה: קרבות) ויש בהם ברוב המקרים אלמנט משמעותי של מזל. משחקים אמריקאים נמשכים לעיתים זמן רב ויש בהם מכניקות משחק מסובכות יותר יחסית לשאר המשחקים. לא כל המשחקים מארצות הברית נחשבים כמשחקים אמריקאים, ישנם גם משחקי מסיבות ומשחקי משפחה שמקורם בארצות הברית. משחקים אמריקאים מכונים לעיתים בסלנג של שחקי הקופסה בכינוי "אמריטראש" (מאנגלית: Ameritrash) מלשון Trash (זבל) אך במשמעות חיובית ולא שלילית של המילה.
נושאים עיקריים המאפיינים משחקים אמריקאים הם חקר החלל, מדע בדיוני, פנטזיה, זומבים ומלחמה. את התפתחות המשחקים האמריקאים ניתן לראות החל מהמשחק Cosmic Encounter שיצא בשנת 1977 והיה בתחום המדע הבדיוני ועד היום הוא נחשב כמוביל בתחום ומודפס מחדש לעיתים תכופות.
דוגמאות: Axis &amp; Allies, טליסמן, Twilight Imperium.
משחקים משפחתיים ומשחקי שער.
משחקים משפחתיים מתאפיינים ביכולת שלהם להתאים לכלל בני המשפחה, קטנים וגדולים כאחד. פרס משחק השנה הגרמני מחולק באופן מסורתי למשחקים שעונים על הקטגוריה הזו.
"משחקי שער" (Gateway Games) הם מונח שמתאר קבוצה דומה מאוד למשחקים המשפחתיים מבחינת המאפיינים שלה אך מכוון למטרה אחרת. המונח "שער" מתייחס לשער הכניסה לתחום משחקי הקופסה. משחקי שער אלה משחקים אשר מומלץ לתת לשחקנים חדשים להתנסות בהם בטרם הם עוברים למשחקים מסובכים יותר. שחקנים מנוסים מעדיפים להכניס לתחביב שחקנים חדשים יותר בצורה מבוקרת ונעימה ולכן ממליצים על משחקים מסוימים שיתאימו יותר לשחקנים חדשים. שחקנים שכבר מרגישים שהם שולטים במשחקי השער מתקדמים לאחר מכן למשחקים שמתאימים יותר לטעם האישי שלהם ויותר מסובכים.
ניתן למצוא רשימות רבות של משחקי שער מומלצים למשפחות ברחבי האינטרנט וההמלצות מתעדכנות מעת לעת. להלן מספר דוגמאות למשחקי משפחה פופולריים:
משחקים שיתופיים.
משחק קופסה שיתופי הוא משחק קופסה בו השחקנים משתפים פעולה זה עם זה כדי להשיג מטרה משותפת, כאשר תוצאת המשחק היא ניצחון או הפסד לכל חברי הקבוצה.
משחקי קופסה שיתופיים נבדלים ממשחקי קופסה תחרותיים, בהם השחקנים מתחרים זה מול זה בבודדים או בקבוצות. גם משחקי קופסה בהם השחקנים יוצרים בריתות בחלק מהזמן, דוגמת דיפלומטיה, אינם מסווגים כמשחקים שיתופיים מכיוון שבסופו של דבר רק אחד מהשחקנים יזכה בניצחון.
המשחקים השיתופיים הראשונים יוצרו בשנות ה-50 של המאה ה-20, והחלו להיות נפוצים יותר החל משנות ה-80.
משחקי מסיבות.
משחקי מסיבות נקראים כך משום שהם מיועדים למפגשים שיש להם אופי של מסיבה, וכללי המשחק מתרכזים באספקטים יותר בידוריים של המשחק. בדרך כלל, משחקי מסיבות מיועדים לקבוצה גדולה של שחקנים, ומתמקדים בדינמיקות החברתיות בין השחקנים ופחות נשענים על מכניקות משחק מסובכות.
משחקי חברה משיקים לקטגוריה של משחקי המסיבות, והם דומים מאוד במטרות שלהם. לדוגמה המשחק "הרוצח" הוא משחק מסיבות, וגם משחק חברה מפורסם שניתן לשחק בו בהרבה שחקנים, והוא דורש כריזמה וגם אסטרטגיה.
משחקים מופשטים.
משחקים מופשטים הם משחקים בהם אין נושא מוגדר והם מתמקדים באסטרטגיה טהורה. במשחקים מופשטים המזל משחק תפקיד נמוך והם מתמקדים באסטרטגיה ודרכים יצירתיות לגבור על היריב. רבים מהמשחקים הקלאסיים הם משחקים מופשטים, לדוגמה שחמט, דמקה וגו. משחקים מופשטים פופולריים מהעת החדשה הם אבאלון והעוקץ, ששניהם מופצים בישראל.
משחקי קופסה בישראל.
ההיסטוריה של משחקי הקופסה בישראל מושפעת ישירות מתרבות משחקי הקופסה בחוץ לארץ. העליות השונות הביאו עמן תרבויות שונות של משחקי קופסה. העלייה של שנות השלושים מגרמניה, שנחשבת בין המדינות המובילות בעולם בייצור צעצועים, תרמה רבות להתפתחות התחום בארץ. בתקופת חומה ומגדל ייצר מפעל "צעצועי אלונים" משחק בנושא זה שנקרא "נקודת כיבוש". בתקופה שלאחר מלחמת העולם השנייה ניתן לציין את המשחק רמיקוב שיצא בשנות ה-40 בארץ וזכה להצלחה אדירה. לאחר קום המדינה ניתן למצוא הרבה משחקים בנושאים ציוניים וצבאיים שמתקשרים למציאות הישראלית, "משחק האלופים" הוא דוגמה למשחק שכזה. יחסית לשוק העולמי מספר משחקי הקופסה המקוריים מישראל הוא נמוך יחסית. חלק מהמשחקים הישראליים הם עיבוד של משחקים מוכרים יותר בעולם. כמו המשחק רכוז שהוא גרסה של מונופול בעברית והמשחק טקטיקו שהוא גרסה של המשחק סטרטגו. משחק קופסה מפורסם שמקורו בישראל הוא המשחק הסאטירי "חבילה הגיעה" של אפרים קישון.
בשנות ה-90 חל מהפך בשוק העולמי של משחקי הקופסה בזכות המשחקים האירופאים ותופעה זו לא דילגה על ישראל. הפריצה של המשחק קטאן לשוק העולמי הגיעה גם לישראל דרך חברת "הקוביה משחקים" והוא הפך במהרה למשחק נפוץ ופופולרי שמוביל בטבלאות המכירות. לצדו יצאו בשנים שלאחר מכן עוד משחקים פופולריים בעברית כגון מנצ'קין (משחק קלפים), שם-קוד (משחק) ועוד. בנוסף לחברת "הקוביה" יש עוד מספר חברות פעילות בתרגום משחקים, כגון פרש משחקים, מאנקי-טיים, ליאם משחקים ועוד. רבים ממשחקי הקופסה נמכרים בחנויות אינטרנטיות דוגמת אמזון ומגיעים עד בית הלקוח.
בנוסף, יש גם חברות ישראליות שהפיקו משחקי לוח מקוריים בעברית ובאנגלית, ומספר יוצרים מקומיים אשר מוציאים לאור משחקים דרך חברות זרות, זאת בנוסף לחיים שפיר שמשחקיו מיוצאים מחוץ לישראל שנים רבות. קמו גם מספר חברות ישראליות שהפיקו משחקים באנגלית, בעיקר דרך אתר Kickstarter, השתיים הידועות הן Golden egg games (כנגדה עומדות תלונות על הונאת לקוחות) ושל היזם סער שי.
תופעה יחסית מיוחדת למשחקי קופסה היא השימוש שלהם במימון המונים להדפסת המשחק, באנגלית דרך אתר האינטרנט Kickstarter; באתר זה יזמים שרוצים לפרסם משחק קופסה מקבלים מימון המונים לפרויקט שלהם. בשנות ה-2010 משחקי הקופסה החלו לתפוס את עיקר הנפח בפרויקטים ב-Kickstarter, והתופעה הגיעה גם לישראל ואף מספר משחקים של יוצרים ישראלים זכו להצלחה בעזרת שימוש בפלטפורמת הדסטארט הן עבור משחקי לוח והן עבור משחקים נוספים.
בנוסף למפגשים של חברים בבתים, מתרחשים גם אירועים גדולים יותר המוקדשים למשחקי קופסה ולוח. כנס דרקוניקון שמתרחש כל שנה בקיץ במשך יומיים הוא הכנס הגדול בישראל למשחקי לוח וקופסה, עם טורנירים, מתחם דוכנים ועוד. בחנוכה מתקיים טורניר ענק של קטאן, בשם חנוקטאן. בנוסף, ברוב כנסי המדע-בדיוני, משחקי תפקידים ופנטזיה בישראל, קיים לרוב גם חדר שמשמש למפגש של שחקני לוח. בנוסף לכנסים הגדולים, קיימים גם אירועים שבועיים וחודשיים שמתרחשים ברחבי הארץ, חלקם במסגרות פרטיות, וחלקם כאירועים בתשלום בפאב או מועדון.