גודווין נולדה בממפיס שבטנסי לאב נוצרי ולאם יהודייה-רפורמית. הוריה הם לינדה (לבית קנטור), עובדת בפדקס, וטים גודווין, הבעלים והמתפעל של אולפן הקלטות. היא הוטבלה כנוצרייה, אך גם חגגה בת מצווה. היא שינתה את שמה מ"ג'ניפר" ל"ג'יניפר", כיוון שכך ביטאו את שמה במבטא המקומי היא ומשפחתה. אחותה הצעירה, מליסה גודווין, היא אנימטורית חשובה בתחום הסטופ מושן בסדרות כגון סדרת האנימציה זוכת פרס אמי "רובוט צ'יקן", בה בין השאר גם ג'יניפר דיבבה.
גודווין למדה במכללת הנובר באינדיאנה, תיאטרון, אך לאחר שנה עברה לאוניברסיטת בוסטון, שם סיימה בהצטיינות תואר ראשון לאמנות יפה במשחק.
תפקידה הראשון של גודווין היה בשנת 2001 בסדרת הטלוויזיה של NBC "חוק וסדר", שם הופיעה בפרק אחד. באותה שנה גם הופיעה בסדרת הטלוויזיה "אד".
בשנת 2002 שיחקה בסרט הטלוויזיה של קומדי סנטרל, "פורנו ועוף מטוגן". מאוחר יותר קיבלה תפקידים גדולים בסרטים כמו "חיוך של מונה ליזה", "לזכות בדייט עם טד המילטון" ו"הולך בדרכי", בו גילמה את ויוויאן ליברטו, אשתו הראשונה של ג'וני קאש. בין השנים 2006 עד 2001 גילמה גודווין את דמותה של מרג'ין הפמן בסדרת הדרמה "אהבה גדולה".
בנוסף לכך גודווין מדובבת את גיבורת הסרט - "Fawn" הפיה שאחראית על החיות בסרט : "Tinker Bell and the Legend of the Neverbeast" (אחד מסרטי ההמשך של טינקרבל).
בשנת 2008 בית עיצוב האופנה מאקס מארה, כיבד את גודווין בפרס "הפנים החדשות של העתיד", פרס לנשים מבטיחות בתעשיית הסרטים. בנוסף, גודווין הייתה אחת מהסלבריטי שהציגו את קמפיין הסתיו של חברת הבגדים "גאפ".
בשנת 2009 כיכבה בסרט הקומדיה רומנטית "הוא פשוט לא בקטע שלך", ובאפריל 2009 החלה להשתתף בצילומי הסרט "Ramona And Beezus", בו היא מגלמת את הדודה בי, האדם האהוב ביותר על רמונה.
החל מ-2011 היא משתתפת בסדרה "עד עצם היום הזה" של חברת ABC בתפקיד שלגיה/מרי מרגרט בלנשארד.
בשנת 2016 יצא הסרט "זוטרופוליס" בו היא דיבבה את הדמות הראשית, ג'ודי הופס הארנבת.
חיים אישיים.
גודווין הייתה מאורסת לשחקן האמריקאי ג'ואי קרן, אך הם נפרדו.
ב-2014 נישאה לעמיתה לסדרה "עד עצם היום הזה", השחקן האמריקאי ג'וש דאלאס, ולהם שני ילדים.
גודווין הייתה טבעונית אך פסקה מכך בשל בעיות בריאותיות. היא הייתה דוברת הפרויקט משנת 2009 "Adopt-A-Turkey" (תרגום מילולי: אמצו תרנגול הודו) של הארגון Farm Sanctuary למען זכויות בעלי חיים, ואימצה בעצמה תרנגולות.
מעל המים
"מעל המים" הוא אלבום הבכורה של להקת הרוק הישראלית, "הפיל הכחול", אשר יצא לאור בשנת 2009.
הפקה.
העבודה על האלבום החלה ב-2007 והוא יצא לאור בחודש מאי 2009. האלבום מכר כ-10,000 עותקים. מתוכו בלטו הסינגלים "שיר על הים", "סנטיאגו" ו"יסמין" שזכו להשמעות רבות בתחנות הרדיו. נכון לחודש נובמבר 2017, הקליפ הרשמי של "יסמין" נצפה מעל ל-10,000,000 (10 מיליון) פעמים באתר YouTube.
אנטוניוס הקדוש
אנטוניוס
הרחבת לחץ
הרחבת לחץ היא הרחבה ספקטרלית של תווך גזי כתוצאה מהגדלת הלחץ.
כאשר מולקולות או אטומים בתווך גזי, או יונים בפלזמה, חוזרים למצב היסוד לאחר שעברו עירור תתרחש פליטה של קרינה אלקטרומגנטית. תדירויות הקרינה הנפלטת תתפזרנה סביב ערך שיא כלשהו, כאשר רוחב קו הספקטרום נקבע על ידי גורמים שונים שאחד מהם הוא הלחץ. בהרחבת לחץ השפעת הנוכחות של חלקיקים אשר קרובים לחלקיק הפולט על הקרינה הנפלטת ממנו היא האחראית לאפקט.
כאשר לחץ וטמפרטורת הגז או הפלזמה נמוכים, השפעת החלקיקים הנוספים על הקרינה הנפלטת תקטן והספקטרום יהיה קווי יותר. הגדלה של הלחץ, תגביר את השפעת החלקיקים הקרובים ותגרום על פי רוב להרחבה והסחה של הקווים, ואף ליצירת ספקטרום רציף.
סוגי הרחבת לחץ.
ישנם שני מקרים עיקריים שבאמצעותם עשויה להתרחש הרחבת קו כתוצאה מהגדלת לחץ בגז או בפלזמה:
ניתן לסווג את הרחבות הלחץ גם לפי אופי הכוח הגורם לעירור:
שילובי הרחבות.
הרחבת לחץ עשויה להופיע בנפרד או במשולב עם הרחבות אחרות. שילובים שונים ייצרו פרופילי ספקטרום שונים (למשל, פרופיל ווגט (Voigt) שהוא מופע של פרופיל הרחבת דופלר במשולב עם פרופיל הרחבת לחץ התנגשותית).
הסבר פיזיקלי.
הערה: ההסבר להלן מתייחס להרחבת לחץ התנגשותית.
הגדלת לחץ גז או פלזמה משמעה הגדלת מספר ההתנגשויות בין חלקיקי הגז ביחידת זמן. מאחר שכל התנגשות מקטינה את זמן שהיית המולקולה או האטום ברמה המעוררת (זמן החיים), קטן זמן העירור הממוצע ביחס לזמן החיים הטבעי, ולפי עקרון האי-ודאות של הייזנברג גדל רוחב הקו הספקטרלי. להלן המהלך:
אם formula_1 מסמן את זמן החיים (הזמן הממוצע הטבעי לשהייתו של אטום ברמה המעוררת לפני חזרתו לרמה נמוכה יותר), רוחב הרמה ( formula_2), לפי תנאי הייזנברג, יהיה:
הרוחב התדירותי (formula_4) ניתן בנוסחה: formula_5
ולכן נקבל: formula_6
בהתייחס לזמן formula_1 קבוע, ולכך שדעיכת מספר האטומים המאכלסים את הרמה בזמן היא על פי רוב מעריכית, גרף התפלגות העוצמה formula_8 יהווה לורנציאן שנוסחתו:
formula_9
רוחב הקו formula_10 מוגדר כרוחב חצי גובה העוצמה. ולכן, בהתאם לנוסחה, יהיה:
formula_11
במצב של הרחבת לחץ יחושב רוחב הקו בהתייחס לזמן הממוצע בין ההתנגשויות formula_12, ונקבל:
formula_13
מאחר שזמן שהיית אטום ברמה המעוררת formula_14 הוא מסדר גודל של 10-8 שניות, ואילו בלחצים הגדולים מכמה טוֹרים, הזמן הממוצע בין ההתנגשויות formula_12 קטן בהרבה, הרחבת הלחץ תהא גדולה מהרוחב הספקטרלי הטבעי.
חשיבות המחקר.
צורות קווי הספקטרום מעניקות לחוקרים מידע רב על מצב הפלזמה או הגז (כגון צפיפות האלקטרונים) ובכך תורמות רבות למחקרים שונים בתחומים שונים.
כמו כן, פיתוח היכולת למזער הופעת הרחבות לחץ, כמו גם הרחבות ספקטרליות אחרות, השליכה רבות על התפתחות הספקטרוסקופיה, בפרט ספקטרוסקופית לייזרים ואלקטרונים.
עיתונות צהובה
עיתונות צהובה (ביחיד: צהובון) הוא כינוי גנאי לעיתונות הנתפסת כבלתי-איכותית, העוסקת בעיקר ברכילות, מין ושערוריות ובהן שערוריות מין, ופונה לרגשותיו ויצריו של קהל היעד תוך שימוש בשיטות כתיבה, עריכה ועיצוב סנסציוניות.
מאפיינים.
החוקר פרנק לותר מוט מונה חמישה מאפיינים לתקשורת צהובה:
מקור השם.
המלה "צהוב" התייחסה לספרים ומגזינים זולים כבר ב-1846, על שום הכריכות הצעקניות ששימשו לעטיפתן (במיוחד סדרת הקומיקס "הילד הצהוב"). המונח "עיתונות צהובה" היה בשימוש כבר אז לתיאור "עיתוני השחיתויות", שהתריעו על שחיתויות, אמיתיות או מזויפות, בקרב אנשי ממשל, ועיתונים אלו הודפסו על נייר לא מעובד שהיה בעל גוון צהבהב.
צהובונים בעולם.
צהובונים קיימים בעולם כולו, וכמה מהם ידועים ומפורסמים: ה"סטאר", ה"סאן" וה"נשיונל אינקוואיירר" האמריקאיים; וה"סאן", ה"דיילי מירור", ה"דיילי סטאר" והניוז אוף דה וורלד הבריטיים. היבטים אופייניים של "עיתונות צהובה", כגון עיסוק במין ובפורנוגרפיה, מאפיינים פחות את העיתונות האמריקאית ויותר את האירופית.
"צהובונים" נפוצים גם בכל רחבי אירופה, אוסטרליה, הודו, קנדה וברזיל.
בישראל לא היו קיימים צהובונים שהוגדרו ככאלו. בעיתונים שונים, דוגמת "אנשים" או "24", היו מספר עמודי רכילות הדומים לעמודי צהובונים, אבל הם כללו גם כתבות עיתונאיות בסגנון מסורתי. גם בעיתונים כמו העולם הזה או חדשות פורסמו שערוריות רבות, אך אלו היו לצד כתבות איכותיות, כך שלא ניתן להגדירם כצהובונים. גם בעיתונים יומיים פופולרים כמו ידיעות אחרונות וישראל היום ובאתרי תוכן פופולרים כמו Walla, ynet ועוד, מתפרסמות כתבות שדומות לכתבות של צהובונים.
ז'ראר דברה
ז'ראר דברה (בצרפתית: Gérard Debreu; 4 ביולי 1921 - 31 בדצמבר 2004) היה פרופסור לכלכלה באוניברסיטת ברקלי בקליפורניה משנת 1962 ומתמטיקאי ממוצא צרפתי. בשנת 1975 התאזרח בארצות הברית. חתן פרס נובל לכלכלה לשנת 1983.
חייו.
דברה נולד למשפחה שעסקה בייצור תחרה, תעשייה מסורתית בקאלה.
לפני תחילת מלחמת העולם השנייה סיים את בחינות הבגרות, והחל בהכנותיו לבחינות הכניסה לאוניברסיטה. דברה עבר לגרנובל כדי להשלים את הכנותיו משום שהעיר הייתה באזור "חופשי" במהלך המלחמה. בשנת 1941 התקבל דברה למוסד אקול נורמל סופרייר. סמוך למועד בחינותיו הסופיות בשנת 1944 התגייס לצבא הצרפתי והועבר לאימונים באלגיר, ולאחר מכן שרת בכוחות הכיבוש הצרפתיים בגרמניה עד יולי 1945.
דברה סיים את בחינותיו במתמטיקה בסוף 1945 ותחילת 1946. בזמן זה החל מתעניין בכלכלה, ובמיוחד בתאורית שווי משקל כללי של לאון ולרה. בין השנים 1946 ל-1948 היה עוזר מחקר במרכז הלאומי לחקר מדעי. בשנתיים ומחצה הללו ביצע את המעבר ממתמטיקה לכלכלה. בשנת 1948 בא דברה לארצות הברית לאחר שזכה במלגת רוקפלר שאפשרה לו לבקר במספר אוניברסיטאות אמריקאיות, כמו גם באופסלה ובאוסלו. דברה הצטרף לאוניברסיטת שיקגו בקיץ 1950, שם נשאר חמש שנים.
בשנת 1954 פרסם דברה בשיתוף עם קנת' ארו מאמר פורץ דרך בשם "קיום שווי משקל בכלכלה תחרותית", במאמר זה ניתנה הוכחה מתמטית לקיומו של שווי משקל כללי, תוך שימוש בטופולוגיה ולא בשיטות של חשבון אינפיניטסימלי.