הרחבה של הקונבנציה למצבים בהם שחקן יריב פתח בגובה 1 בסדרה ובהכרזתו השנייה הכריז 1NT. ההרחבה הוצעה על ידי Ira Rubin בשנת 1947. כל למשל אחרי ששחקן יריב פתח 1 שותפו הכריז 1 והפותח הכריז 1NT, הכרזת 2, מראה יד חלשה עם חמישה קלפים לפחות בכל אחת מסדרות המייג'ור.
Multi-Landy.
זו הרחבה של קונבנציית Landy למצבים נוספים. משמעות הכרזת 2 זהה למשמעות ההכרזה בקונבנציית Landy המקורית. הכרזות נוספות לאחר 1NT, הנכללות ב Multi-Landy הן:
Multi-Landy אחרי פתיחה של השותף והכרזת 1NT של היריב.
סטיב רובינסון הרחיב את Multi-Landy גם למצבים בהם שחקן פותח והיריב שאחריו הכריז 1NT.
. תשובות שותפו של הפותח דומות להכרזות התערבות של Multi-Landy מבחינת מבנה היד, על פי הפירוט הבא:
גבעות
יוסף אסא
יוסף אסא (נולד ב-1950) הוא אדריכל ומתכנן ערים ישראלי.
לימודי אדריכלות ופיסול.
יוסף אסא יליד תל אביב, בהיותו בן 21 התקבל ללימודי אדריכלות בפוליטכניקום של מילנו (Politecnico di Milano) ובמקביל למד פיסול באקדמיה בררה לאמנויות יפות (Accademia di belle Arti di Brera). כעבור שנה עבר לאוניברסיטת פירנצה להמשך לימודי אדריכלות ובינוי ערים, וגם כאן המשיך במקביל את לימודי הפיסול באקדמיה לאמנויות יפות שבפירנצה. מאז 1979 הוא מנהל את המשרד יוסף אסא אדריכלים ומתכנני ערים בתל אביב.
יוסף אסא מתגורר בהרצליה עם אשתו שרי ושלושת ילדיו.
פרויקטים נבחרים שונים.
פרויקטים תעופתיים.
טרמינל פנים ארצי - טרמינל 1, נתב"ג - יוסף אסא תכנן את שיפוצו של הטרמינל הבינלאומי הישן והתאמתו לטיסות פנים. הרעיון המנחה היה מתן צביון חזותי ואווירה ארצישראלית לאולמות המבנה על ידי שימוש בצבע, אור ואפקטים חזותיים מקומיים טיפוסיים שיבדילו אותו מטרמינל שגרתי בינלאומי. המבנה מחולק לשלושה חללים בעלי "אטמוספירות" שונות: באחד, שולטים צבעי הרי יהודה, ירושלים והגליל, בשני, הודגשה אווירת חופשה באמצעות ציורי ים וטבע ובשלישי, מודגשת החזרה למטרופולין ולאורבניזם.
טרמינל בינלאומי לטיסות מוזלות - טרמינל 1, נתב"ג - לשעבר הטרמינל הבינלאומי אשר הוסב בשדרוג רחב-היקף ועתיר טכנולוגיות ובעיצוב בעל זיקה ל"שמיים הפתוחים", שממנו יוצאות טיסות לרחבי העולם. המוטיב העיצובי הדומיננטי הוא צבעי הקשת.
פרויקטים עיצוביים ייחודיים ואתרי הנצחה ממלכתיים.
אתר ההנצחה ומוזיאון חטיבת גולני - לאתר שבעה מבני בטון חשוף שמזדקרים מגבעה סלעית. המבנה הראשון - מעבר הקשתות, ממחיש את מוטיב המחרשה והשלח (לחימה ועבודת אדמה), בהמשך שלושה בונקרים מאכסנים תצוגה מוזיאונית ובה אולם "אחריי" המוקדש לסיסמה המפורסמת, אולם "אתרי הקרב" המציג את קרבות החטיבה ואולם "יזכור" שמוקדש לנופלים וכולל את תיקיהם האישיים. שלושת המבנים הבאים הם: עמדת תצפית, מוצב החרמון, "העץ" של גולני וקירות הזעקה. בקצה מחילת המעבר בוקע אור וביציאה הצופה ניצב מול עץ זית, העץ של גולני, ומסביב עולה ונגלית רחבת כינוסים ירוקה המסמלת את פני החטיבה לשלום (מדברי מוטה הר-לב, מנהל מוזיאון גולני).
אנדרטת יד לשוטר, אתר הנצחה לחללי משטרת ישראל בקרית אתא - האנדרטה נועדה לשמש כפסל סביבתי שמזמין את המבקר לעלות במדרגותיו ולהיות חלק אינטגרלי עם הסביבה. לאנדרטה שני אלמנטים מונומנטליים הנישאים לגובה 17 מטר והם מסמלים את שני לוחות הברית. הלוח הפנימי והחזית החיצונית מבטאים את יחסי הגומלין שבין המשטרה לבין האזרחים. לצידם, ארבעה קירות הנצחה הנושאים את שמות חללי המשטרה.
עיצוב מגדל האנטנות שגובהו 147 מטר, בלב הקריה, תל אביב.
בולים.
שלושה בולים הונפקו על ידי רשות הדואר המנציחים את עבודותיו של יוסף אסא:
קבינט
המדאן
המדאן (בפרסית: همدان; בפרסית עתיקה בשם הַנְגְמַתַנַא ובמקרא בשם אַחְמְתָא) היא עיר במערב איראן ובירת הפרובינציה הקרויה על שמה. העיר שוכנת למרגלות הר אלוונד בגובה 1,850 מטרים מעל פני הים כ-282 ק"מ דרום-מערבית לבירה טהראן. ע"פ מפקד האוכלוסין האחרון של איראן משנת 2016 אוכלוסיית העיר מנתה 554,406 בני אדם.
היסטוריה.
המדאן נחשבת לאחת הערים העתיקות באיראן, ואף בעולם. היא מוזכרת בתנ"ך בשם אחמתא. נכבשה על ידי ממלכת אשור בשנת 1100 לפנה"ס, ועל פי ההיסטוריון היווני הקדום הרודוטוס, היא הייתה בירת מדי כ-700 שנה.
מאורעות המדאן.
בשנת 1871 בימי השאה נאצר אל-דין, פרץ רעב כבד בפרס, ובאיגרת ששלח ר' אברהם בן ר' יעקוב מהמדאן דווח על מקרי קניבליות, ועל כ-200 יהודים הרוגים. שכניהם המוסלמים, בניצוחם של השלטונות רקמו כנגדם עלילות על מנת לשים ידם על כספי תרומות. אחת משיטות הסחיטה הייתה הרס מקומות הקדושים ליהודים (קברי אסתר ומרדכי, בדומה לעות'מאנים בא"י באותה תקופה), הכאת תלמידים יהודים עד זוב דם, ואף עוורון - היו דבר שבשגרה. בסוף האיגרת מובעת תחינתם לסיוע מאת משה מונטיפיורי, כמו גם כמיהתם העזה ורצונם בעלייה לארץ ישראל. באיגרת גם מופיעה בקשתם מאחיהם שברוסיה לאיתור הספרים הנדירים - "שם-הגדולים" ו"כסף-נבחר". באיגרת אחרת מפורטים מעשיהם של המומרים מקרב היהודים שמנצלים את מעמדם החדש כדי להגיע עם השלטונות ולהחרים בתים גם ממשפחות גדולות עם ילדים קטנים בתואנה שכמומרים החוק מעניק להם חזקה זו. בנוסף מבקשים הם סיוע במעמד קונסולרי שייגן, ולו במעט על זכויותיהם הבסיסיות. מכתב התשובה שהגיע ממשה מונטיפיורי הודיעם על כך שהשגריר - תומפסון ייפגש עם השאה ויתבע ממנו להגן על היהודים. מוזכר גם אודות הסיוע 1200 ליש"ט שהועברו באמצעות הכומר סייר חוסיין מיופה הכוח מאנגליה. היהודים קובלים על כך שנוכו 125 ליש"ט.
מלחמת איראן–עיראק.
במלחמת איראן–עיראק המדאן הייתה מוקד להפצצות של הצבא העיראקי. אחת ההפצצות הקשות ביותר התרחשה ביום שישי 25 ביולי 1981. בהתקפה זו עשרות בתים נהרסו, 97 אזרחים נהרגו ו-595 נפצעו.
מחקר ארכאולוגי בהמדאן.
בית הקברות.
החפירות בבית הקברות החלו בעקבות גילוי של סרקופג קבורה מחרס על ידי ארכאולוגים. בעקבות הגילוי התרחבו החפירות והתגלה בית קברות שבו למעלה מ-51 קברים. מהתקופה האחמנית, הסלווקית (בדרום מערב בית הקברות) והפרתית (בצפון מזרח בית הקברות). לפי המחקרים בית הקברות היה בשימוש למעלה מ-200 שנה.
זיהוי העיר אחמתא.
הארכאולוגים מזהים גבעה עתיקה במרכז העיר כעיר העתיקה אחמתא. גודל הגבעה הוא כ-30 דונם ונמצאים עליה מבנים רבים. בתוך העיר עברה רשת מפוארת של תעלות מים וביוב. החפירות המדעיות על הגבעה התחילו בשנת 1913 על ידי משלחת של צרפתיים ממוזיאון הלובר בפריז. עד היום לא נמצאו תוצאות חפירות אלו. מאז חפירה זו נערכו חפירות רבות שחשפו מאות פריטים שהיו על הגבעה. בעיר נמצאו לוחות רבות שמספרות את סיפור אחמתא ונמצאים במוזיאונים שונים ברחבי העולם. כמו כן נמצאו חפצי מתכת וכסף רבים בעתיקות.
זיהוי העיר שושן.
יהודי העיר זיהו עיר זאת בתור שושן המקראית המוזכרת במגילת אסתר. כמו כן, בעיר מוזוליאום שמזוהה בקרב היהודים כקבר אסתר ומרדכי. במתחם הקבר היה גם בית כנסת ששימש את הקהילה היהודית במקום.
תחבורה.
נמל התעופה המדאן.
נמל התעופה בהמדאן החל לפעול ב-1930 בטיסות פנים וטיסות לסוריה. מאוקטובר של 1930 התחיל לפעול שדה התעופה במתכונת גדולה יותר עם טיסות יומיות ליותר ערים ושיתף פעולה עם 3 חברות תעופה. בנמל התעופה נוסעים בעיקר עולי רגל מוסלמים.
רכבת המדאן.
קיימת מסילת רכבת מטהראן להמדאן באורך של למעלה מ-200 ק"מ. תוכנית זו עלתה למעלה מ-100 מיליארד תומאן.
מסופי הנוסעים של המדאן.
בהמדאן קיימים שלושה מסופי נוסעים:
הרכבל של המדאן.
ליד המדאן קיים רכבל שעולה לכיוון הרי אלבנד לגובה של 800 מטרים. סביב אתר הרכבל קיים אתר סקי, באולינג, אתרי רכיבה על אופניים, בית קפה ובית מלון. להקמת הרכבל קמה התנגדות עזה מצד גורמים סביבתיים בעיר בגלל ההרס והאשפה הרבה שהוא גורם.
השכלה.
בעיר קיימים 4 בתי ספר תיכון ומספר סמינרים ללימודי אסלאם.
ספורט.
ב־9 ביוני 2007 הוקמה בעיר קבוצת כדורגל שמשתתפת בליגת איראן. בעיר קיימת גם קבוצת הוקי, נבחרת הוקי נשים, אצטדיון רכיבה, אתר סקי ואצטדיון מרכזי בעל 5000 מושבים.
דתות.
נוצרים.
במשך תקופה הייתה קיימת בעיר קהילה ארמנית גדולה שעם השנים נעלמה כיום נשארו ממנה מספר משפחות. בעיר הייתה קיימת גם כנסייה ארמנית.
יהודי העיר.
בהמדאן הייתה קיימת עד לפני 50 שנה קהילה יהודית ענפה שמנתה כ-5,000 נפשות. הקהילה התרכזה סביב מבנה של פי המסורת הוא קבר מרדכי ואסתר. בעיר היה קיים בית ספר יהודי של רשת אליאנס. רב הקהילה היה הרב מנחם שמואל הלוי ששימש גם כראש הקהל. אחרי שהרב לוי עלה לארץ ישראל שימש בתפקיד הרב מנחם דיין צדק . בשנת 1865 התרחשו רדיפות בקהילה שנפסקו בזכות התערבותו של השר משה מונטיפיורי. הקהילה עלתה ברובה לישראל ולארצות הברית ולפי הערכות נשארו בעיר כ-100 יהודים. ברחוב יחזקאל ובשכונת נווה יעקב בירושלים קיימים בתי כנסת "לעולי המדאן".
מקפה
מְקַפָּה (אנגלית: skimmer) היא כלי בישול הדומה לתרווד מחורר ומשמשת להסרת קרום, שומן או קצף הנמצא על פני התבשיל. הרעיון מאחורי אופן הפעולה של הכלי הוא שהקרום או הקצף בעלי צמיגות גדולה יותר מאשר הנוזל שבתבשיל ולכן כאשר גורפים את הקצף עם המקפה, נוזל התבשיל דולף דרך החורים בחזרה לתוך הסיר ומשאיר בתוך המקפה רק את הקרום.
בעברית השם מגיע מהפועל קיפה שנהוג בלשון חז"ל: "שמן של תרומה שנפל על גבי היין "יקפה" אותו והיין מותר" – כלומר יין שהתערבב בשמן פסול, אך מכיוון שהשמן צף על פני היין, אם נקפה את השמן (נסירו מפני היין) יהיה שוב מותר.