דולרי דיסני היוו בסיס לבדיחה בסדרת הטלוויזיה "משפחת סימפסון". בפארק "ארצם של איצ'י וסקרצ'י" המהווה פרודיה על דיסניוורלד, ורכש הומר סימפסון "שטרות איצ'י וסקרצ'י" בשווי של $1,100, אשר מובטח לו שהם בני המרה בכסף רגיל בפארק. בהגיע המשפחה לפארק הוא מגלה שהחנויות בפארק אינן מקבלות את השטרות.
דיסני דולר
סוכנות
עקרון החיבוריות
עֶקְרוֹן הַחִיבּוּרִיּוּת בתורת המשחקים הוא תכונה של פתרון נקודתי למשחקים שיתופיים בצורה קואליציונית, ומהווה גם אחת מארבע התכונות המאפיינות את פתרון ערך שפלי.
הגדרה פורמלית.
נאמר שפתרון formula_1 מקיים את עקרון החיבוריות, אם לכל שני משחקים שיתופיים בצורה קואליציונית formula_2 ו- formula_3 מתקיים:
formula_4
הצדקת עקרון החיבוריות.
עקרון החיבוריות הוא כאמור תכונה שניתן לדרוש מפתרון למשחק שיתופי בצורה קואליציונית.
אם קבוצת שחקנים formula_5 משחקת בשני משחקים שונים, formula_2 ו-formula_3, הרי שכדי להשתתף במשחק formula_2, שחקן formula_9 יהיה מוכן לשלם formula_10, ובמשחק formula_3, יהיה מוכן לשלם formula_12.
העיקרון דורש ששחקן formula_9 יסכים לשלם במשחק המחובר formula_14 את formula_15 - כלומר את מה שהסכים לשלם עבור שני המשחקים בנפרד.
שאלת קיום עקרון החיבוריות קובעת באיזו מידה תלוי המשחק המחובר במשחקים הבודדים, ביחס לפתרון המוצע.
דוגמה.
נתבונן בשני המשחקים הבאים:
כעת נגדיר פתרון באופן הבא: נבחר את הקואליציה בעלת השווי הגבוה ביותר, ונחלק את שוויה בין חבריה שווה בשווה. הפתרון הזה אינו מקיים את עקרון החיבוריות:
הפתרון למשחק formula_2 הוא (1/3,1/3,1/3), והפתרון למשחק formula_3 הוא (2/3,2/3,2/3).
אך, נקבל שהפתרון למשחק המחובר, הנתון על ידי:
גם הוא (2/3,2/3,2/3)! כלומר, אף שחקן לא יסכים לשלם עבור השתתפות במשחק המחובר, את הסכום שיסכים לשלם עבור השתתפות בשני המשחקים בנפרד. השתתפות במשחק המחובר מקטינה את הרווח של השחקנים בהשוואה להשתתפותם בשני המשחקים בנפרד.
פרשנות נוספת לעיקרון.
נתבונן על סיטואציה בה יכולים השחקנים לשחק רק באחד המשחקים הבודדים, בהסתברות של formula_34 לכל אחד.
במקרה כזה, תחת ההנחה שתועלת שחקנים מהגרלות שווה לתוחלת הרווח מההגרלה, כל שחקן formula_9 יהיה מוכן לשלם את התוחלת של הרווח שלו לפי פתרון formula_1, כלומר, את הסכום formula_37.
שווי כל קואליציה formula_38 בסיטואציה הזו הוא formula_39, ולכן, נקבל את הדרישה formula_40.
זאת, בנוסף עם דרישת עקרון הקוואריאנטיות תחת שקילות אסטרטגית, שקול לדרישת עקרון החיבוריות.
לשק קולקובסקי
לֶשֶק קוֹלַקוֹבסקי (בפולנית: Leszek Kołakowski; 23 באוקטובר 1927 – 17 ביולי 2009) היה פילוסוף, היסטוריון של רעיונות ומסאי, מייסד שותף של בית הספר להיסטוריונים לרעיונות בוורשה, שהתעניין בהיסטוריה של הפילוסופיה המודרנית, ובמיוחד המרקסיזם, פילוסופיה של הדת ותרבות אירופית. הוא היה ממתנגדי המשטר הקומוניסטי בפולין, זוכה פרס "הרצאת ג'פרסון" לשנת 1986.
קורות חיים.
קולקובסקי נולד בראדום שבפולין. את דרכו החל כקומוניסט אדוק, אולם בהדרגה חלה תמורה בדעותיו וביחסו למרקסיזם. הוא קרא להנהיג סוציאליזם דמוקרטי יותר, עמדה שהביאה אותו לעימותים עם הצנזורה. בשנת 1956 חיבר את המניפסט "מהו סוציאליזם" עבור כתב עת פולני. היה זה הטקסט הראשון של קולקובסקי שנפסל על ידי הצנזורה. בשנת 1968 גורש קולקובסקי מפולין.
לאחר שהייה בקנדה ובצרפת, סוף סוף הוא התיישב באנגליה. קולקובסקי התקבל באוניברסיטת אוקספורד כפרופסור מן המניין וכעמית לחיים. הוא חי בגלות ותמך בתנועת סולידריות הפולנית, שהביאה להפלת את המשטר הקומוניסטי בפולין. את המרקסיזם הגדיר כ"פנטזיה הגדולה של המאה העשרים".
נפטר ב-17 ביולי 2009 באוקספורד, הוא נקבר בבית העלמין פובז'קי בוורשה.
יצירתו ופרסים בהם זכה.
קולקובסקי זכה להכרה בעולם עם פרסום ספרו Main Currents of Marxism (זרמים מרכזיים של המרקסיזם). ב-1982 זכה במלגת מקארתור, בשנת 1991 זכה בפרס ארנסט בלוך ובשנת 2007 זכה בפרס ירושלים. קולקובסקי נחשב לאחד מגדולי הפילוסופים של המאה העשרים והוגה הדעות המוביל של המהפכה הדמוקרטית-ליברלית במזרח אירופה.
מיקרוסקופיית שדה אפל
מיקרוסקופיית שדה אפל (dark-field microscopy) היא שיטת מיקרוסקופיה בה האור הנכנס לתוך המיקרוסקופ הוא האור המפוזר מהדגם, ולא האור המוחזר או העובר, כך שהרקע שמסביב לדגם נראה חשוך.
השימוש בשיטה זו הוא בעיקר במיקרוסקופים אופטיים, אולם ניתן ליישמה גם במיקרוסקופ אלקטרונים חודר (TEM).
רקע והסבר מפורט.
רקע - סוגי מיקרוסקופ.
מיקרוסקופ מעביר: ברוב המיקרוסקופים האופטיים, הדגם מואר מצידו האחד כך שחלק מהאור מתפזר, חלקו נבלע וחלקו עובר דרך הדגם אל צידו השני, ומשם לתוך עדשת האובייקטיב.
מיקרוסקופ מחזיר: כידוע על פי חוקי ההחזרה של האור, זווית הפגיעה שווה לזווית ההחזרה. על-פי עיקרון זה, אם האור המאיר את הדגם הנמדד מגיע מתוך עדשת האובייקטיב - רובו יוחזר בחזרה לתוך העדשה, למעט חלק מהאור שהתפזר או נבלע בדגם.
המגבלה של מיקרוסקופיית שדה בהיר.
בשני סוגי המיקרוסקופים המתוארים לעיל, עבור דגמים קטנים, רוב האור (מהרקע) יגיע אל האובייקטיב, ואילו חלק קטן מהאור (מהדגם) יתפזר/יבלע כך שבאזור בו נמצא הדגם התמונה אמורה להיות חשוכה יותר. מכיוון שכושר ההפרדה (רזולוציה) של המיקרוסקופ מוגבל (כפי שגילה הפיזיקאי הגרמני ארנסט אבה), וכל נקודת אור נראית לאחר מעבר במערכת אופטית ככתם שקוטרו כחצי אורך גל בקירוב בעקבות פונקציית ההרחבה לנקודה (PSF), ייתכנו מצבים בהם הדגם או פרטים קטנים בתוכו, קטנים מגבול הרזולוציה כך שיהיה קשה מאוד או אפילו בלתי אפשרי להבחין בהם, מכיוון שכל נקודות אור שסביב האזור החשוך יראו ככתמים גדולים יותר, וכך הם "יכסו" את האזור החשוך. בחלק הימני של איור 2 ניתן לראות בשחור ולבן את החלקיק כפי שהיה נראה במיקרוסקופ שדה בהיר לולא הייתה פונקציית ההרחבה, ואילו בצהוב ניתן לראות את התמונה המתקבלת בפועל במיקרוסקופ, כאשר במקרה זה לא נוכל לראות את החלקיק כלל. בנוסף, קשה מאוד לראות דגמים שלהם ניגודיות נמוכה, מכיוון שהם יראו בהירים על רקע בהיר. בעזרת שדה אפל, דגמים אלו יראו בהירים על רקע כהה (ראו למטה בתמונה 1).
עיקרון השדה האפל.
על-מנת לפתור את הבעיה, ניתן להשתמש במיקרוסוקופיית שדה אפל. בשיטה זו האור המאיר את הדגם מגיע בזווית כך שאינו נכנס לתוך האובייקטיב, גם במקרה של מיקרוסקופ מחזיר (ראו איור 1) וגם במקרה של מיקרוסקופ מעביר. האור היחידי שיכנס אל תוך האובייקטיב הוא חלק מהאור המפוזר מהדגם, כך שבתמונה המתקבלת הרקע הוא חשוך לגמרי ורק באזור שבו נמצא הדגם נראה אור. גם בשיטה זו אי-אפשר לעבור את גבול הרזולוציה, אבל ניתן לראות בקלות חלקיקים קטנים שעוצמת האור המתפזרת מהם היא קטנה מאוד.
בחלק השמאלי של איור 2 ניתן לראות בשחור ולבן כיצד חלקיק הקטן מגבול הרזולוציה היה נראה ללא ההרחבה, ובצהוב כיצד יראה בעקבות פונקציית ההרחבה, במיקרוסקופ שדה אפל. בתמונה 2 ניתן לראות צילום של כדוריות בקוטר 80 ננומטר במיקרוסקופ שדה אפל ובמיקרוסקופ שדה בהיר.
שימושים.
השימוש במיקרוסקופיית שדה אפל נפוץ בתחומי מחקר ותעשייה שונים:
מבנה המיקרוסקופ.
על מנת ליצור את הארת השדה האפל, צריך לדאוג לאלומת אור טבעתית, כך שמרכזה חשוך (ראו תמונה 3), ויש מספר דרכים לעשות זאת:
מיקרוסקופ שדה אפל
אדוארדו חיל
אדוורדו חיל
איירה גיטלר
איירה גיטלר (באנגלית: Ira Gitler; 8 בדצמבר 1928 - 23 בפברואר 2019) היה עיתונאי, מבקר והיסטוריון ג'אז יהודי אמריקאי. כיהן כחבר סגל בבית הספר מנהטן למוזיקה וכאוצר שותף של אוסף הג'אז של הסמית'סוניאן.
ביוגרפיה.
גיטלר נולד בברוקלין, ניו יורק. כבר בשנות הארבעים, עת היה תלמיד תיכון, כתב על מוזיקת סווינג והיה מבין הראשונים שגילו את הבי בופ.
בין השנים 1950–1955 עבד כמפיק מוזיקלי בחברת התקליטים פרסטיז' (Prestige). בשנות החמישים טבע את המונח "סדיני צליל" על מנת לתאר את סגנון הנגינה של ג'ון קולטריין.
גיטלר היה כותב קבוע ועורך במגזין דאון ביט ופרסם גם ב-"JazzTimes" ,"Jazz Improv", הניו יורק טיימס, פלייבוי, וילג' ווייס ועוד.
כתב וערך עשרות ספרים אודות ההיסטוריה של הג'אז, חלקם יחד עם לאונרד פד'ר ואחרים.
גיטלר כתב מאות הערות אלבום (liner notes), והיה מרואיין קבוע בתוכניות טלוויזיה וסרטים תיעודיים אודות ההיסטוריה של הג'אז.
בשנת 1974 הוענקה לו מלגת גוגנהיים.
גיטלר נודע גם ככותב מאמרים וספרים בנושא הוקי קרח.
נפטר בניו יורק ב-23 בפברואר 2019.
דיסני פנטזי
דיסני פנטזי (באנגלית: Disney Fantasy – "הפנטזיה של דיסני") היא אחת משתי ספינות טיולים אשר הוזמנו על ידי חברת וולט דיסני עבור חברת הבת של החברה – קו הספנות דיסני. הספינה הוזמנה ב-22 בפברואר 2007 ממספנות מייר, בפאפנברג שבגרמניה, ובניית שלד הספינה החל במרץ 2009. הספינה הושלמה והחלה לפעול בשנת 2012.
דיסני דרים
דיסני דרים (באנגלית: Disney Dream – החלום של דיסני) היא אחת משתי ספינות טיולים אשר הוזמנו על ידי חברת וולט דיסני עבור חברת הבת של החברה – קו הספנות דיסני. הספינה הוזמנה ב-22 בפברואר 2007 ממספנות מייר, בפאפנברג שבגרמניה, ובניית שלד הספינה החל במרץ 2009. הספינה החלה לפעול בשנת 2011.
התיאטרון הלירי ג'וזפה ורדי
התיאטרון הלירי ג'וזפה ורדי או תיאטרו ליריקו ג'וזפה ורדי (איטלקית: Teatro Lirico Giuseppe Verdi) הוא בית אופרה בטריאסטה, איטליה, הנקרא על שם מלחין האופרות האיטלקי ג'וזפה ורדי.