הלכה משמו הובאה בפתחי תשובה בעניין מקווה שמחובר לנהר שלא היו בו ארבעים סאה שרבי משולם פייביש אסר לטבול בו שלא כדעת השולחן ערוך והרמ"א.
ספריו ומשנתו.
יושר דברי אמת
"יושר דברי אמת" הוא אחד מספרי החסידות הראשונים שנכתבו. רבי משולם פייבוש הלר, שתואר על ידי גרשם שלום כ"אחד מסופריה המעולים של החסידות", תיעד את קורותיה ואת עיקרי תפיסתה של החצר החסידית שהתקבצה סביב רבי יחיאל מיכל מזלוטשוב, בשתי איגרות ששלח לידידו בארץ ישראל. על פי ד"ר מור אלטשולר האגרות נשלחו לארץ ישראל לרבי יואל, גיסו של רבי משולם פייבוש, שהיה מחשובי העולים בעליית החסידים בשנת תקל"ז (1777).
כתבים אלו נדפסו לראשונה בספר "ליקוטים יקרים" בשנת תקנ"ב (1792). בשנת תרס"ה (1905) נדפסו האיגרות בנפרד, תחת הכותרת יושר דברי אמת הלקוחה מן הפתיח של האיגרת הראשונה.
בפתח האיגרת הראשונה מנמק המחבר את סיבת כתיבתה בפרידה מידיד נעורים: "אני הכותב למען אהבת אמיתי וריעי אשר מעודי גדלתי עמו בתורת ד' ויראתו לפי קט שכלינו וגבה טורא [הר] בינינו ובעת הפרדו מאתו בקש ממני להעלות הכתב יושר דברי אמת ואמונה הנשמע מפי משכילי הדור אנשי מופת בעלי רה"ק [רוח הקודש] אשר עינם ראו ולא זר כמלאך אלהים פחדם ויראתם. ובעת היפרדו מאתו בקש ממני להעלות הכתב יושר דברי אמת ואמונה הנשמע מפי משכילי הדור".
הספר מחולק לשני ״קונטרסים״, הקונטרס הראשון עוסק בבעיות יסודיות בעבודת ה׳, כמו גאווה, לימוד התורה, ודבקות. ונוגע במה שלדעת המחבר מבדיל בין החסידים למתנגדים (אף שבזמנו עוד לא התקבעו השמות הללו, או שהוא בוחר במודע לא להשתמש בהם). בקונטרס השני הוא עוסק בבעיות יותר פרטיות, בחלקו הראשון במלחמת היצר, בתפילה ובעצות מעשיות שונות, לאחר מכן הוא עוסק בהרחבה בנושא השבת, ולבסוף ישנה חטיבה העוסקת בחגי תשרי - מראש השנה ועד סוכות.
דרך אמת
קונטרס ״דרך אמת״ הוא קצר יחסית. הואעוסק בפגם הברית וביצר המין, וכולל עצות שונות להנצל מתאווה זאת, כמו לימוד תורה, יראת חטא, ועבודה רבה על מידת הענווה.
תלמידיו.
בין תלמידיו של רבי משולם פייבוש נמנו:
מרכז הטסה והכשרות מיוחדות
מרום – פתרונות מבצעיים (בעבר: מרהו"ם – מרכז הטסה והכשרות מיוחדות) הוא מעין אגד של זרוע היבשה הכולל תחת פיקודו יחידות מבצעיות וכן בתי ספר מכשירים למיומנויות ספציפיות את לוחמי חיל הרגלים והיחידות המובחרות בצה"ל. מפקדת היחידה שוכנת בסמוך לבסיס חיל האוויר תל נוף. ב־2 בספטמבר 2009 נקרא הבסיס על שם הרמטכ"ל ה־12 של צה"ל, רב-אלוף משה לוי, שהיה בשנות ה־60 מפקדו של בית הספר לצניחה (שנכלל כיום במרום).
יחידות מרום.
במסגרת מרום פועלות חמש יחידות:
מרהו&quot;ם
עירוני ד'
שלמה קפלן
שלמה קפלן (16 במרץ 1908 – 6 ביוני 1974) היה מנצח מקהלות ומורה למוזיקה ישראלי, מנהל המדור למוזיקה במרכז לתרבות ולחינוך של ההסתדרות (1951–1974).
קורות חייו.
שלמה קפלן נולד בשנת 1908 בעיר ביאליסטוק שבפולין הרוסית, בנם של ציפה לבית גליק וגרשון, חזן ומנצח מקהלה ברוז'ינוי. למד ב"חדר", בבית ספר עממי ובבית ספר תיכון, וכן מוזיקה אצל המנצח ברמן. הצטרף לתנועת הנוער "החלוץ הצעיר" וארגן בה מקהלה.
בשנת 1926 עלה לארץ ישראל והצטרף לקבוצת חלוצים שהקימה את בית עובד. בערבים ארגן והדריך מקהלה. המלחין יואל אנגל, שהתרשם מעבודתו עם המקהלה, המליץ עליו בפני פרופ' דוד שור. קפלן למד בקונסרבטוריון של פרופ' שור ואצל מנשה רבינא ושר במקהלת האופרה הארצישראלית של מרדכי גולינקין. משנת 1929 היה פעיל בתחום המוזיקה המקהלתית בפתח תקווה. במקביל לעבודתו כמנצח על מקהלת בית הכנסת הגדול שם, הקים מספר מקהלות, שמהן צמחה בהמשך מקהלת השרון, גוף גדול בן כ-300 זמרים בניצוחו. בשנת 1942 החל לנצח על מקהלות בתל אביב ומשנת 1945 עד מותו חי ועבד בעיר זו. הוא ניצח על מקהלות שונות, היה מנצחה הקבוע של מקהלת האופרה הישראלית ויחד עם יצחק גרציאני חידש את מקהלת צדיקוב.
קפלן היה מורה ומחנך, שהקנה ידע ואהבת מוזיקה ושירה לתלמידים רבים, בכפר מל"ל, בפתח תקווה ובתל אביב.
קפלן שימש עוזרו של נסים נסימוב, המנהל-המייסד של מדור המוזיקה במרכז לתרבות ולחינוך של ההסתדרות, ולאחר פטירתו של נסימוב ב-1951 כיהן כמנהל המדור במשך יותר משני עשורים, עד מותו (אחריו כיהן בתפקיד זה הנרי קלאוזנר). בתוקף תפקידו פעל לקידום שירת המקהלה בארץ בכלל ובהתיישבות העובדת בפרט. שלמה קפלן טיפח את תחום ניצוח המקהלות ודאג להמשך קיומו.
אחד ממפעליו החשובים היה הרחבתה של הוצאת הספרייה למוזיקה ע"ש נסים ניסימוב של המרכז לתרבות ולחינוך, לאיסוף יצירותיהם של מלחיני הארץ. מאות יצירות ועיבודים למקהלה ראו אור בהוצאה זו.
כמו כן היה המנהל המוזיקלי המייסד של הזמריה, ושימש בתפקיד זה בכל כינוסיה עד מותו.
היה מוותיקי פעילי אקו"ם וחבר הוועד הארצי של האיגוד הארצי של המוזיקאים.
בנו הבכור מנישואיו הראשונים, אברהם קפלן, ממשיך בדרכם של סבו ואביו כמנצח מקהלות בארצות הברית.
קפלן נישא בשנית לרחל לבית קנטרוביץ (ממייסדי פתח תקווה) ולשניים נולדו שלוש בנות: רותי, צפירה ויעל (גילר).
שלמה קפלן נפטר באופן פתאומי מהתקף לב בט"ו בסיוון ה'תשל"ד, בגיל 66. נטמן בבית העלמין קריית שאול.
אלמנתו רחל נפטרה ב-2004.
על שמו רחוב בתל אביב.
הרכבת התחתית של ת&quot;א
בית הספר למוזיקה ע&quot;ש בוכמן-מהטה
בית הספר למוזיקה ע"ש בוכמן-מהטה הוא אחת משתי האקדמיות למוזיקה הפועלות בישראל. בית הספר מהווה חלק מהפקולטה לאמנויות ע"ש יולנדה ודוד כץ של אוניברסיטת תל אביב, ופועל בשיתוף עם התזמורת הפילהרמונית הישראלית. הוא קרוי על שמם של איש העסקים היהודי מפרנקפורט יוסף בוכמן, שתרם כסף להקמתו, והמנצח זובין מהטה, לשעבר מנהלה המוזיקלי של התזמורת הפילהרמונית הישראלית. מהטה מכהן גם כנשיא כבוד של בית הספר ומנצח לעיתים מזומנות על התזמורת הסימפונית של המוסד, עמה אף סייר ברחבי העולם.
היסטוריה.
בית הספר נוסד בשנת 2005, על בסיס האקדמיה הישראלית למוזיקה ע"ש סמואל רובין, שפעלה באוניברסיטה משנת 1966; אליה נוספו החוג למוזיקולוגיה של אוניברסיטת תל אביב (אותה ביקשה תחילה האוניברסיטה לסגור), ותוכנית ההכשרה התזמורתית של התזמורת הפילהרמונית הישראלית. בית הספר נוסד בעקבות משבר כספי שפקד את אוניברסיטת תל אביב, בעקבותיו שקלה האוניברסיטה לסגור את האקדמיה למוזיקה. הנדבן יוסף בוכמן הסכים לתרום להבטחת המשך הפעילות של האקדמיה, תרומה חד פעמית של כמה מיליוני דולרים, וסיוע כספי שנתי של חצי מיליון דולר. טקס הפתיחה הרשמי של בית הספר נערך ב-16 במרץ 2005, על רקע הפגנת סטודנטים במחאה על קיצוצים נרחבים בפעילות האוניברסיטה.
מנהלו הראשון של בית הספר היה הפסנתרן והמחנך תומר לב, שנמנה עם מייסדי המוסד. בשנת 2009 החליף אותו זאב דורמן, יו"ר התזמורת הפילהרמונית הישראלית ונגן בסון בתזמורת במשך 40 שנה; לב שב לראשות בית הספר באוגוסט 2015. בשנת 2021 מונה לראש בית הספר הפסנתרן והמלחין ד"ר אורי רום.
במסגרת בית הספר פועלים תזמורת סימפונית, מקהלה אורטוריית, מקהלה קאמרית, אנסמבל אופרה, אנסמבל מוזיקה בת-זמננו וכ-50 הרכבים קאמריים. בבניין בית הספר פועלים שני אולמות מופעים (אולם קלרמונט ואולם טארג) ואולפן הקלטות משוכלל, בהם מתקיימים מופעים רבים לקהל הרחב - חלקם במסגרת מפעל מנויים רחב היקף הקרוי ע"ש יחיאל בן צבי.
האקדמיה הישראלית למוזיקה ע"ש סמואל רובין.
אבן הראשה של בית הספר למוזיקה ע"ש בוכמן-מהטה הייתה האקדמיה הישראלית למוזיקה ע"ש סמואל רובין, שנוסדה במקור כסניף של הקונסרבטוריון והאקדמיה הארצישראלית למוזיקה בשנת 1945 על ידי חברי התזמורת הארצישראלית (לימים התזמורת הפילהרמונית הישראלית). עם המייסדים נמנו הוויולן עדן פרטוש, המלחין אלכסנדר אוריה בוסקוביץ', הפסנתרנית אילונה וינצה-קראוס והצ'לן לסלו וינצה, והכנרים לורנד פניבש ואחותו אליס פניבש-רוזנברג, שעלו לארץ ישראל לרגל ייסודה של התזמורת.
בשנת 1966 הפכה האקדמיה לחלק מאוניברסיטת תל אביב ועברה לבניינה הנוכחי שבקמפוס האוניברסיטה ברמת אביב, ובשנת 1972 היוותה אחד המוסדות שצורף להקמת הפקולטה לאמנויות באוניברסיטה זו.
בין מנהלי האקדמיה: המלחין והויולן עדן פרטוש, הפסנתרן והמנצח אריה ורדי, המלחינים יחזקאל בראון, יצחק סדאי ויוסף דורפמן, הכנר יאיר קלס, המלחין והמנצח עמי מעיני והמלחין והמנצח נעם שריף.
פעילות.
בית הספר מכשיר מוזיקאים לזירת המוזיקה המקצועית בתחומי הביצוע, היצירה והמחקר (נגינה, שירה, ניצוח, הלחנה, תאוריה ומוזיקולוגיה), לתואר ראשון, שני ושלישי; וכולל בתוכו, כחלק אינטגרלי, את תוכנית ההכשרה התזמורתית של התזמורת הפילהרמונית הישראלית.
עמי מעיני
בית הספר למוזיקה על שם בוכמן-מהטה
ביה&quot;ס למוזיקה ע&quot;ש בוכמן-מהטה
האקדמיה למוסיקה על שם רובין בירושלים
האקדמיה הישראלית למוזיקה ע&quot;ש רובין
מטריצה משוחלפת
שחלוף (פירושונים)
יחסי ישראל–קוריאה הצפונית
יחסי ישראל–קוריאה הצפונית מוגדרים מאז ומעולם כיחסים עוינים. מתקופת הקמתה של מדינת ישראל לא כוננו יחסים דיפלומטיים בינה לבין הרפובליקה הדמוקרטית העממית של קוריאה. קוריאה הצפונית לא מכירה בזכות הקיום של מדינת ישראל ורואה בכל שטחה של ישראל כשטח של המדינה הפלסטינית למעט רמת הגולן, אותו היא רואה כחלק מסוריה.
לאורך השנים, מכרה קוריאה הצפונית נשק וטכנולוגיה גרעינית למדינות אויבות של ישראל בהן איראן, סוריה, תימן ולוב.
היסטוריה.