בשנת 1996 הוקמה לשכת המסחר ישראל-גאורגיה. בשנת 2008 החליט שר התחבורה שאול מופז על הגבלת הטיסות מגאורגיה לישראל. ההחלטה גרמה ללשכת המסחר להוציא הודעת גינוי חריפה כלפי מופז בטענה כי ההחלטה מגבילה את היחסים העסקיים בין המדינות ופוגעת ביחסי הידידות ביניהן. בשנת 2009, שוב התרחש משבר אווירי בין המדינות, לאחר שגאורגיה השביתה את נחיתת הטיסות הישראליות בשטחה. בתגובה נחיתות של טיסות גאורגיות לא הורשו בישראל. לפי שגריר גאורגיה בישראל לאשה ז'ווניה, בשנת 2008 היקף השקעות הישראלים בגאורגיה מוערך בכמיליארד דולר.
ישראל נמנית בין שלוש המדינות החשובות ביותר לתיירות בגאורגיה. בשנת 2010 ביקרו בגאורגיה כ-20 אלף תיירים ישראלים. ב-12 במאי של אותה שנה, נחתמה אמנה למניעת כפל מס בין גאורגיה לישראל בהשתתפות שר האוצר יובל שטייניץ ושר הכלכלה הגאורגי. בכך הפכה גאורגיה למדינה ה-51 החתומה עם ישראל על הסכם זה. ב-18 באוקטובר 2012, נחתם הסכם תעופה בין שר התחבורה הישראלי ישראל כץ ושרת התחבורה של גאורגיה על הגדלת מספר הטיסות בין המדינות מ-6 בשבוע ל-10. בשנת 2004 מספר הנוסעים מישראל לגאורגיה וההפך עמד על כ-12 אלף, ואילו בשנת 2012, גדל המספר לכ-60 אלף נוסעים.
בשנים 2015–2017 נרשם בישראל גידול חד במספר מבקשי המקלט מגאורגיה. בעקבות זאת אושר באוקטובר 2017 נוהל הקובע כי בקשות אלה יידחו על הסף.
ב-30 במאי 2022 נפגשו ראש ממשלת ישראל, נפתלי בנט, השר לפיתוח הנגב ושר החקלאות עודד פורז וראש ממשלת גאורגיה, איראקלי ר'אריבאשוולי, לציון 30 שנה לכינון היחסים, והם דנו על שיתופי פעולה בתחום החקלאות, הסחר וההשקעות.
מחוות ואירועים בין המדינות.
בשנת 2008, בחגיגות יום העצמאות ה-60 למדינת ישראל, נערך טקס חגיגי בבית הכנסת הגדול בעיר הבירה של גאורגיה טביליסי בנוכחות נשיא גאורגיה מיכאיל סאקשווילי. באוגוסט של אותה שנה, בעקבות המלחמה בין גאורגיה לרוסיה, נרתמה העיר אשקלון לטובת הפליטים שאיבדו את בתיהם במהלכה. נאספו בגדים וציוד רפואי עבור פליטים גאורגיים, ואף הוצע לשכן ילדים שאיבדו את בתיהם במלחמה בעיר.
בשנת 2010, התקיים בגאורגיה "שבוע ישראל", לציון 20 שנים מאז חידוש פעילותה של ישראל במדינות ברית המועצות לשעבר. השבוע כלל 18 אירועים ואורגן על ידי משרד המסחר ישראל-גאורגיה, שגרירות ישראל במדינה והסוכנות היהודית. את השבוע חתם משחק הכדורגל בין נבחרות ישראל וגאורגיה.
בדצמבר של אותה שנה נערכה פגישה בין יו"ר הדירקטוריון של קק"ל אפי שטנצלר, אשת העסקים הגאורגית וסגנית נשיא לשכת המסחר ישראל-גיאורגיה יה צ'נטלדזה, מזכ"ל מפלגת העבודה והמארח חיליק בר ושגריר גאורגיה בישראל ואכטנג ג'אושוילי, במטרה לנטוע יער בהר הכרמל לאחר השרפה בו ב-2010, אשר יקרא "יער גאורגיה". כמו כן הציעה גאורגיה לארח ילדים ישראלים תושבי הכרמל שנפגעו בשריפה.
ב-13 בנובמבר 2012, הוענקה לאיש העסקים הגאורגי גריגול מיקלדזה אזרחות ישראלית, בנוכחות שר הפנים אלי ישי כאות לתרומתו הרבה לעם היהודי, וליהודי גאורגיה בפרט. בכך הפך מיקלדזה ללא יהודי הראשון מגאורגיה שמקבל אזרחות ישראלית.
בחודש מאי 2021, במהלך העימות בין ישראל לבין החמאס (מבצע שומר החומות), התקיימו בערים טביליסי ובטומי מפגני תמיכה בישראל, וזאת על ידי אזרחים גאורגים לצד ארגון "בית ישראל".
יהדות גאורגיה.
ההזדהות של יהודי גאורגיה עם מדינת ישראל הגיעה לשיאה לאחר מלחמת ששת הימים בשנת 1967. בתחילה, השלטונות הסובייטים סירבו לבקשת היהודים לעלות לישראל. באוגוסט 1969, 18 משפחות יהודיות מגאורגיה שלחו מכתב לוועדה לזכויות האדם של האו"ם, בתביעה להגר לישראל. המכתב היה התביעה הפומבית הראשונה של יהודים סובייטים לעליה לישראל. פעולה זו גרמה למערכה אינטנסיבית של ממשלת ישראל והעולם היהודי להתיר את עלייתם של יהודי ברית המועצות לישראל. מכתב שני נשלח בנובמבר 1969 לאו תאנט, המזכיר הכללי של האו"ם. ביולי 1971, קבוצה של יהודים גאורגים קיימו שביתת רעב במוסקבה. מאבקם של יהודי גאורגיה הוביל לשינוי היסטורי בעמדת השלטונות הסובייטים, ובמהלך שנות ה-70 החלה עליה מסיבית לישראל. כ-30,000 יהודים גאורגים עלו לישראל, וחלקם למדינות אחרות, כ-17% מיהודי ברית המועצות עלו בתקופה זו. מספר היהודים בגאורגיה ירד מכ-100,000 בשנת 1970 ל-24,800 ב-1989. מאז הכרזת העצמאות של גאורגיה ב-1991, אלפי יהודים גאורגים עלו לישראל. בשנת 1993 מספר היהודים בגאורגיה הוערך בכ-14,500 איש.
יחסי ישראל-גאורגיה
יחסי ישראל-גיאורגיה
יחסי גיאורגיה-ישראל
יחסי גאורגיה וישראל
יחסי ישראל וגאורגיה
קריית החינוך בן-גוריון (נס ציונה)
קריית החינוך בן-גוריון היא בית ספר שש-שנתי (כיתות ז' עד י"ב) הראשון בעיר נס ציונה. קריית החינוך נוסדה בשנת 1961 בסיוע משרד החינוך, והיא קרויה על שם דוד בן-גוריון. לומדים בה כ-1,500 תלמידים, ומועסקים בה עשרות מורים. מנהלת העל הנוכחית של קריית החינוך היא איריס דורון. לפניה כיהן מוטי סגל.
היסטוריה.
עד שנת 1961 היו בנס ציונה רק בתי ספר יסודיים. תלמידים שביקשו להמשיך את לימודיהם בבית ספר תיכון נסעו לרחובות או לראשון לציון הסמוכות. לקראת שנת הלימודים תשכ"ב הוקם בית הספר בסיוע משרד החינוך. לאורך השנים פעל כתיכון עצמאי הקולט תלמידים משתי חטיבות ביניים סמוכות - גולדה מאיר ומנחם בגין. בשנת הלימודים תשע"ד התאחד התיכון עם חטיבת בגין לקריית חינוך שש שנתית על שם בן-גוריון.
קריית החינוך ממוקמת בראש גבעת מיכאל ובה נמצאת אנדרטה לזכר החיילים מניו זילנד שנהרגו בקרב עיון קרא.
מסלולי לימוד ומגמות לימוד בתיכון.
בבית הספר פועלים מספר מסלולי לימוד לבגרות מלאה, ביניהם:
בקריית החינוך מספר מגמות לימוד: מדעי החברה, דיפלומטיה, כימיה, ביולוגיה, גאוגרפיה, מדעי המחשב ותקשורת.
קריית החינוך ע"ש בן-גוריון היא מקום משכנו של רדיו קול נס ציונה, רדיו חינוכי המופעל על ידי תושבים ונוער מהעיר. מגמת התקשורת של התיכון לומדת במתחם הרדיו.
היקום הקולנועי של מארוול
היקום הקולנועי של מארוול (באנגלית: Marvel Cinematic Universe או בקיצור MCU) הוא זיכיון קולנועי לעולם משותף, שמאגד סדרת סרטי גיבורי-על שוברי קופות של אולפני מארוול, המתבססים על חוברות הקומיקס של חברת מארוול קומיקס. הזיכיון כולל סרטי קולנוע נפרדים החולקים דמויות משנה, אזכורים או רמזים הקושרים את כולם זה לזה.
הסרט הראשון שהתחיל את היקום הקולנועי של מארוול היה "איירון מן" משנת 2008, כשלב ראשון בסדרת סרטים שהסתכמו בסרט "הנוקמים" של שנת 2012. השלב השני החל עם צאתו של הסרט "איירון מן 3" משנת 2013 והסתכם בצאת הסרט "אנטמן" משנת 2015. השלב השלישי החל עם צאתו של הסרט " משנת 2016 והסתכם בסרט " משנת 2019. שלושת השלבים מכונים "סאגת האינסוף". השלב הרביעי החל עם צאתו של הסרט "האלמנה השחורה" משנת 2021 ויסתכם בסרט " משנת 2022. אולפני מארוול הכריזו גם על שלב חמישי, שיתחיל עם צאת הסרט " משנת 2023 ויסתכם בסרט "ת'נדרבולטס" משנת 2024. בנוסף הוכרז גם על שלב שישי, שיתחיל עם צאת הסרט "ארבעת המופלאים" משנת 2024 ויסתכם בסרט "הנוקמים: מלחמות סודיות" משנת 2025. שלושת השלבים הללו מכונים "סאגת המולטיוורס" היקום הקולנועי החל להתרחב עם שחרורם של סרטונים קצרים למדיות הביתיות בשנת 2011, וכן בשידורן של סדרת טלוויזיה ברשתות טלוויזיה שונות. סדרות טלוויזיה נוספות נמצאות בשלבי פיתוח.
רוב סרטי היקום הקולנועי של מארוול זכו להצלחה מסחרית. לאחר צאת "", היקום הקולנועי של מארוול עבר את רף ההכנסות של זיכיון סרטי "הארי פוטר" והפך לזיכיון הסרטים בעל ההכנסות הגבוהות ביותר בעולם. הסרטים שבעצמם התבססו על חוברות קומיקס זכו לגרסה משלהם של חוברות קומיקס וסרטים קצרים. "", שהוא הסרט הרביעי מסדרת הנוקמים של מארוול, היה הסרט בעל ההכנסות הגבוהות ביותר בהיסטוריה, לאחר שעקף את הסרט "אווטאר". נכון לשנת 2022, הוא הסרט השני בעל ההכנסות הגבוהות בהיסטוריה, בהפרש של כחמישים מיליון דולר מ"אווטאר", שהופץ להקרנה מחודשת בסין ב-2021.
סרטי קולנוע.
כמו כן, הוקצבו תאריכים נוספים בהם טרם שובצו סרטים: 16 בפברואר 2024 (35), 25 ביולי 2025 (39), 13 בפברואר 2026 (41), 1 במאי 2026 (42), 24 ביולי 2026 (43) ו-6 בנובמבר 2026 (44). קווין פייגי מפיק את כל הסרטים בסדרה. הצטרפו אליו אבי ארד (איירון מן, הענק הירוק), גייל אן הורד (הענק הירוק), ואיימי פסקל (סרטי ספיידרמן).
פיתוח והפקה.
כבר בשנת 2005, אולפני מארוול החלו לתכנן את הפקתם של סרטי קולנוע באופן עצמאי ולהפיצם דרך אולפני סרטי פרמאונט. בעבר, האולפנים היו שותפים להפקתם של סרטי גיבורי-על עם אולפני הפקה כמו סרטי קולומביה, ניו ליין סינמה ופוקס המאה ה-20, עמם היה להם חוזה לשבע שנים. לאולפני מארוול היו מעט מאוד רווחים מעסקאות עם אולפנים אחרים, ולכן רצו לשמור על חזון אמנותי וזכויות הפקה. נשיא האולפנים קווין פייגי הבין שחברת מארוול עדיין שמרה על הזכויות לחברי האוונג'רס, שלא כמו ספיידרמן ואקס-מן - שהזכויות להפקת סרטים המבוססים עליהם היו שייכות לסרטי קולומביה ולפוקס המאה ה-20, בהתאמה.