בעקבות הרצאה ששמע רוברט ווד ג'ונסון הראשון מאבי שיטת החיטוי בשם ג'וזף ליסטר, הקים רוברט יחד עם אחיו ג'יימס ואדוארד קו מוצרים של תחבושות מוכנות לשימוש בשנת 1885. המוצר הצליח, ומשם עם השנים החברה התפתחה והפכה לתאגיד גדול ממדים.
באוגוסט 2019 פסק בית המשפט באוקלהומה ארצות הברית שהשיווק האגרסיבי של משככי כאבים מצד ג'ונסון אנד ג'ונסון היו אחד הגורמים למגפת האופואידים, שגרמה למותם של כ-200 אלף אמריקאים בשנים 1996 עד 2017 והיא נדרשה לשלם קנס של כ-570 מיליון דולרו ובאוקטובר שילמה 20.4 מיליון דולר לשני מחוזות אוהיו שנלחמים במגפת האופיואידים. בינואר 2022, ג'ונסון אנד ג'ונסון הסכימו לשלם עד 5 מיליארד דולר כחלק מהסדר של 26 מיליארד דולר.
עסקיה של החברה מחולקים לשלושה מגזרים עסקיים עיקריים: מדעי הרוקחות, מדטק ובריאות צרכנים. בשנת 2020, מגזרים אלו תרמו 55%, 28% ו-17%, בהתאמה, מסך ההכנסות של החברה.
בשנת 2020, עם פרוץ מגפת הקורונה, הצטרפה החברה למרוץ לפיתוח חיסון לנגיף בשיתוף המרכז הרפואי בית ישראל דיקונס בבוסטון. לחברה יתרון בתחום, שכן היא קיבלה אישור לפיתוח החיסון לאבולה, שנחשב כדומה לחיסון נגד קורונה. החברה התחילה בשלב השלישי של הניסוי בספטמבר 2020 לצורך כך גייסה החברה 60,000 נסיינים מארצות הברית, בלגיה ומדינות דרום אמריקה. באוקטובר 2020 נעצר הניסוי עקב תגובה שלילית של אחד המשתתפים בו. החברה מתכננת לייצר עד סוף שנת 2021 מיליארד מנות חיסון, אותם מתכננת החברה להפיץ ללא כוונת רווח. ממשלת ארצות הברית מסייעת לחברה והעניקה לחברה 456 מיליון דולר לצורך פיתוח החיסון, וכן חתמה על חוזה לאספקת 100 מיליון מנות חיסון בנוסף לאופציה לרכישת 200 מיליון מנות נוספות.
החברה הודיעה בנובמבר 2021 כי תתפצל לשתי חברות ציבוריות: האחת מתמקדת במוצרי צריכה והשנייה בתרופות וטכנולוגיות רפואיות. נקבע שחטיבת התרופות תשמור על השם ג'ונסון אנד ג'ונסון.
באוגוסט 2022, בעקבות 38 אלף תביעות נגדה, ושנתיים לאחר שהפסיקה לשווק את הטלק שלה בצפון אמריקה, הודיעה כי תוריד את האבקה מהמדפים ברחבי העולם, ותעבור למוצר המתבסס על קורנפלור בלבד. החברה התחילה לשווק את הטלק בשנת 1894.
פעילות בישראל.
מוצרי הצריכה של החברה משווקים בישראל החל משנת 1972, בתחילה שווקו על ידי חברת ההפצה "רנדי" והחל מ-2004 על ידי קבוצת שסטוביץ.
קבוצת מוצרי הצריכה של החברה פעלה גם מ-1996 ועד 2009 באמצעות נציגות מקומית, שהייתה אחראית על הצד הניהולי והשיווקי של מותגיה, קידום המכירות והפרסום.
רכישות והשקעות בישראל.
בשנת 1997 רכשה "ג'ונסון אנד ג'ונסון" את החברה הישראלית "ביוסנס" תמורת 400 מיליון דולר במניות. "ביוסנס" נוסדה ב-1995 על ידי שלמה בן-חיים ומפתחת מוצרים בתחום הקרדיולוגיה.
בשנת 1998, הקימה קרן להשקעות בטכנולוגיות רפואיות בישראל עם קרן הון הסיכון פיטנגו.
משנת 2000 משמש זאב זהבי כסגן נשיא קרן ההשקעות העולמית של ג׳ונסון אנד ג׳ונסון בישראל
בשנת 2008 רכשה את החברת הביוטכנולוגיה הישראלית "קולבר" תמורת 159 מיליון דולר. החברה עוסקת בפיתוח שתלים מבוססי קולגן, חלבון המיועדת להשתלה במקום רקמת גוף.
בשנת 2008 רכשה את החברה הישראלית "אומריקס" (Omrix) תמורת 438 מיליון דולר. "אומריקס" נוסדה ב-1995 על ידי איש העסקים היהודי-בלגי רוברט טאוב בבניין בנק הדם של תל השומר, על בסיס קניין רוחני שפותח בישראל לפיתוח דבק ביולוגי, שמיועד לעצירת דימומים בניתוחים, מתוך פלאסמה (החלק הנוזלי של הדם). בשנת 2003 חתמה על הסכם הפצה ושיווק עם ג'ונסון אנד ג'ונסון וב-2006 הונפקה בנאסד"ק.
ארנסט פון קרבר
ארנסט פון קרבר (בגרמנית: Ernest von Koerber; 6 בנובמבר 1850 - 5 במרץ 1919) היה ראש ממשלת ציסלייטניה, החלק האוסטרי של האימפריה האוסטרו הונגרית.
חייו.
נולד בטרנטו, אז בתחומי האימפריה האוסטרית (וכיום באיטליה). הצטרף לשירות הציבורי ב-1875 והצטיין בתפקידים שמילא בצעירותו, בעיקר במינהל הרכבות. בסוף נובמבר 1897 מונה לשר המסחר, תפקיד בו שימש עד מרץ 1898 ושוב מאוקטובר עד דצמבר 1899. בסוף ינואר 1900 מונה לתפקיד ראש הממשלה בידי הקיסר פרנץ יוזף, תפקיד בו שימש עד שנת 1904. ממשלתו עסקה בעיקר במחלוקות בין הגרמנים לצ'כים שחיו בתחומי האימפריה. פרש מן החיים הפוליטיים ב-1904, אך נעתר לשמש בתפקיד ראש הממשלה גם מספר חודשים בימי מלחמת העולם הראשונה לאחר הירצחו של קודמו, קרל פון שטירגק. הוא מונה לתפקיד בסוף אוקטובר 1916 והתפטר בסוף דצמבר אותה שנה, לאחר מותו של הקיסר פרנץ יוזף ועקב חילוקי דעות עם יורשו, קרל.
נפגש פעמים רבות עם בנימין זאב הרצל, בהם 11 פעמים בין פברואר ליולי 1900. הוא התייעץ עם הרצל בנושאים פוליטיים רבים והרצל אף סייע לו בניסוח חוק הבחירות האוסטרי. פון קרבר תמך בציונות.
נפטר בעיירה באדן ב-1919.
משה ברק
משה ברק (נולד ב-1951) הוא חוקר ישראלי בתחום החינוך, פרופסור מן המניין באוניברסיטת בן-גוריון בנגב. לשעבר ראש התוכנית הוראת המדעים והטכנולוגיה באוניברסיטה זאת.
ביוגרפיה.
ברק גדל בשכונת מגדל, שכונת עולים באשקלון, הוריו היו עולים חדשים מרומניה חסרי השכלה, אביו פועל אינסטלציה ואימו עקרת בית. את לימודי התיכון עשה בבית ספר המקצועי אורט אשקלון במגמת חשמל אשר בסופם קיבל "תעודת גמר מורחבת", הרחבה חריגה של תעודת גמר תיכון שניתנה בבית הספר המקצועי ואפשרה להירשם לאוניברסיטה. בראיון שנתן לכתב העת הד החינוך אמר כי אילולי היה מתקבל לבית הספר המקצועי היה הולך לעבוד מיד אחר כיתה ט'. ברק השלים תואר ראשון בהוראת המדעים עם התמחות בהנדסת חשמל, ותואר שני בהוראת המדעים שניהם בטכניון. בשנת 1986 קיבל תואר דוקטור D.Sc בהוראת מדע וטכנולוגיה מאותו מוסד. בהמשך שימש שם גם כמרצה וכעמית מחקר בכיר. ב-1991 מונה למרצה בכיר באוניברסיטת בן-גוריון, ולאחר מכן התקדם עד לדרגת פרופסור מן המניין. בשנים 2011-2015 שימש כראש התוכנית להוראת המדעים באוניברסיטת בן-גוריון. כמו כן ברק עסק בהערכת תוכניות לימוד, ובפיתוח השתלמויות מורים ותוכניות לימוד לאוניברסיטאות, מכללות ובתי ספר.
מחקרו מתמקד בהשפעת לימודי מדע וטכנולוגיה על פיתוח מיומנויות קוגניטיביות גבוהות אצל תלמידים. פיתוח יצירתיות בפתרון בעיות, קידום למידה עצמאית בשיעורי מדע וטכנולוגיה, ויצירת אינטגרציה בין מדע, טכנולוגיה, הנדסה ומתמטיקה (STEM) בחינוך. כמו כן ברק מתעניין בפיתוח מומחיות מקצועית במקום העבודה בתחומי הטכנולוגיה וההנדסה. שימוש במידע ובטכנולוגיות ממוחשבות (ICT) ללימוד ולמידה. הערכת תוכניות חינוך במדעים, טכנולוגיה והנדסה. נוסף לזאת ברק חוקר גם את ההשלכות של למידת מושגים טכנולוגיים על יכולות למידה וחשיבה של התלמידים. תחום נוסף במחקריו של ברק הוא דרכים לשיפור החינוך למדע וטכנולוגיה באמצעות השתלמויות למורים.
השקפה.
לדעתו של ברק החינוך טכנולוגי הוא האמצעי הטוב ביותר להגשמת מטרת החינוך: פיתוח יכולת לחקור, לפתור בעיות, ליצור, להמציא ולשתף פעולה. כמו כן, לדעתו בית הספר הראוי ביותר הוא בית ספר מקיף. כזה המשלב את לימודי המקצוע בתוך הלימודים הכללים. בהתאמה לכך הוא ממתנגדי בתי הספר הטכנולוגים-מקצועיים נפרדים. לדידו בתי ספר אלה גורמים להסללת תלמידים, והם מהולים באינטרס למילוי מכסות, כך שבגללם נפגע האינטרס הציבורי ומשלובים בבזבוז כספים אדיר שלא לצורך.
פרסים והוקרה.
ברק זכה למענקים והכרה מהמועצה הבריטית, FCO המשותפת מלגות קרן קלור (1991); הטכניון למחקר ופיתוח פרס הקרן למצוינות מחקר במימון (1995); אפסילון פאי טאו, כבוד בינלאומי לאנשי מקצוע טכנולוגיה (1998); רש"י-Gustalla מלגה לקידום הוראת המדעים, אוניברסיטת בן-גוריון בנגב (2002).
פרסומים.
מאמרים נבחרים.
ברק מ. ופלג, ר. (1998). מחינוך מקצועי לחינוך טכנולוגי: מהותו, נחיצותו ויוקרתו של החינוך הטכנולוגי בעיני תלמידים, עיונים בחינוך, (2)3, 111-114.
ברק, מ. פלג, ר. ואברהמי, מ. (2000). החינוך המדעי-טכנולוגי כמוקד התחדשות של בית הספר הערבי-דרוזי בישראל, עיונים בחינוך, (2)4, 51-76.
ברק, מ. (2002). חשיבה המצאתית שיטתית בפתרון בעיות ופיתוח מוצרים חדשים – השלכות מהתעשייה לחינוך, כנס האגודה הישראלית לחקר החינוך (איל"ה) מספר 13, אוניברסיטת בר-אילן, רמת גן, אוקטובר, 2-3.
ניטצקי, א. וברק, מ. (2004). למידת נושא מדעי-טכנולוגי בשיעור מתוקשב ברשת: מהתאוריה למציאות, כנס האגודה הישראלית לחקר החינוך (איל"ה) מספר 14, אוניברסיטת בן-גוריון בנגב, באר שבע, אוקטובר, 12
Awad, N. &amp; Barak, M. (2015). Projects in Information System Design and Fostering Learning in Israeli High Schools: A Pilot Study. "International Journal of Innovation and Research in Educational Sciences, 2"(2), 85-95.
Barak, M., Watted, A., &amp; Haick, H. (2016). Motivation to learn in massive open online courses: Examining aspects of language and social engagement. "Computers &amp; Education", "94", 49-60.
Awad, N., &amp; Barak, M. (2018). Pre-service science teachers learn a science, technology, engineering and mathematics (stem)-oriented program: The case of sound, waves and communication systems. "Eurasia Journal of Mathematics, Science and Technology Education", "14"(4), 1431-1451.