מספר מחקרים העלו חששות להשפעות נפשיות שליליות הנוגעות לדיכאון, חרדה, הפרעות קשב וריכוז וכדומה, אולם במטא אנליזה שפורסמה בשנת 2021 הגיעו הסוקרים למסקנה שנכון לשלב הסקירה, הראיות להשפעות שליליות אלו חלשות למדי. כך למשל, בסקירת התנהגותם של אלפי בני נוער בארצות הברית נמצא מתאם בין שימוש מרובה לרשתות החברתיות לבין הפרעות נפשיות שונות, אולם טיב המתאם אינו ברור. מחקרים אחרים מצאו קשר בין צריכת תוכן מלא שנאה ברשתות החברתיות לבריאות נפשית ירודה ולתחושת מצוקה.
מן הצד השני ישנם גם מחקרים המוצאים מתאמים להשפעות נפשיות חיוביות, כאשר נמצא שאנשים המשתמשים יותר ברשתות חברתיות מדווחים על חוויה חזקה יותר של תמיכה חברתית, אם כי הקשר הסיבתי בין הגורמים אינו ברור דיו במחקר. מחקרים אחרים הצביעו על אפשרות ששימוש תדיר ברשתות החברתיות מסייע לבריאות הנפש בקרב קבוצות ספציפיות שנבדקו, דוגמת חברי קהילת הלהט"ב או גולשים המתמודדים עם סיטואציות מורכבות בחייהם.
נושא ההתמכרות נחקר אף הוא והביא למספר ממצאים המציגים תמונה מורכבת. מספר מחקרים תמכו באפשרות לפיה בעוד שההשפעה הנפשית של הרשתות החברתיות עשויה להיות חיובית במקרים מסוימים עבור הגולשים, כאשר הגולשים מאמצים הרגלים המזוהים עם התמכרות – היותו של גולש "מושקע רגשית" ברשתות החברתיות ובעל תחושת תלות – אלו יכולים להגביר את הסיכוי לדיכאון והפרעת קשב וריכוז. לעיתים הדיכאון נגרם בקשר עקיף כאשר גולש הופך לקורבן של בריונות רשת ברשתות החברתיות.
אמינות, עיצוב דעת קהל וחופש הביטוי.
אחת ההאשמות כנגד הרשתות החברתיות מתמקדת בהטיה של דעת הקהל והפצה של פייק ניוז באמצעות בוטים חברתיים. לאחר הבחירות לנשיאות ארצות הברית של שנת 2016, בהן הגיעו למרכז השיח הציבורי חשדות להטיית דעת קהל בידי גורמים זרים, נושא הפייק ניוז והסכנות הטמונות בהן הפך לנושא מוכר בציבור הרחב, ולכזה שמצופה מהרשתות החברתיות למצוא לו פתרון. בשנים שלאחר מכן בחנו חלק מהרשתות החברתיות שיתופי פעולה עם גורמי בדיקת עובדות כמו רשת בדיקת העובדות הבינלאומית, במטרה למצוא פתרונות לנושא זה, אך עצם הטיפול במידע כוזב העלה דילמה - האם להסיר מידע לא מדויק או מטעה, ובכך לפגוע במידה מסוימת בחופש הביטוי של מי שפרסם אותו. טענות סביב פגיעה בחופש הביטוי הפכה נפוצה בארצות הברית של אותם השנים, ובמיוחד בקרב הצד השמרני של המפה הפוליטית, שם גורמים שונים טענו לחוסר הוגנות מצד הרשתות החברתיות ולהטיה סלקטיבית שפועלת לרעתם בעת קביעה שפרסומים מסוימים הם מטעים, או לחלופין גזעניים או מפרים את כללי השימוש. על רקע טענות אלו, הוקמה בשנת 2018 הרשת החברתית Parler, בעלת נטייה שמרנית, במטרה לספק פלטפורמה למשתמשים שחשים שאינם יכולים להציג את עמדותיהם ברשתות אחרות.
פרטיות.
רשתות חברתיות שונות, דוגמת אתר פייסבוק, סופגות ביקורות רבות אודות אובדן הפרטיות של גולשיו והשימוש שהן עושות בפרטי המשתמשים לטובת מטרות עסקיות. עם זאת, משתמשים רבים אינם נרתעים מאובדן פרטיותם וממשיכים לגלוש באתר ולחשוף את פרטיהם האישיים.
בדרך כלל מרוכז המידע הרב של הגולשים במקום אחד, ונמצא בידיו של תאגיד קפיטליסטי בעל מטרת רווח. בשל כך נדרשת מודעות גבוהה של הפרט לחשיפת פרטיו האישיים והמשמעויות הנובעות מכך, כדי שיוכל להפעיל שיקול דעת אישי לגבי התכנים אותם הוא משתף.
התכנים שהמשתמשים מעלים (הקניין הרוחני) אותם מרצונם נמצאים במקרים רבים (למשל, במקרה של פייסבוק) בבעלות התאגידים עצמם, באופן שלא מאפשר, למשל, למחוק בקלות את התוכן מהרשת החברתית באופן מוחלט, לאחר שפורסם.
הסתה ולשון הרע.
הפצת ברשתות חברתיות של דברי שטנה, כמו פוסטים גזעניים או אנטישמיים, עלולה להביא למעצר של המשתמש, כפי שקרה באפריל 2019 כאשר אדם שהעלה חומר גזעני ברשת MINDS נעצר על ידי ה-FBI. תופעה מקבילה היא השימוש ברשתות החברתיות להפצת תוכן תמיכה וסיוע לטרור, תופעה שהובילה לשיתוף פעולה גלובלי בין הרשתות החברתיות המובילות. כתיבת לשון הרע ברשת חברתית, ואף שיתוף של דברי לשון הרע שכתב אחר, חושפים את הכותב או המשתף לתביעת לשון הרע.
חסימה ואיסור שימוש ברשתות החברתיות.
מדינות שונות מגבילות או חוסמות את השימוש של רשתות חברתיות שונות בתחומן. לעיתים מגבלות שונות מוטלות גם על ידי מעסיקים.
בשנת 2011 פורסם מחקר של HCL Technologies שהראה כי על 50% מהשכירים בממלכה המאוחדת נאסר השימוש באתרים ושירותים של רשתות חברתיות בשעות העבודה.
רשתות חברתיות מובילות.
הרשתות החברתיות המובילות באינטרנט נכון לשנת 2022 הן: (מסודר לפי מספר משתמשים פעילים בחודש (MAUs)).
בישראל.
הסנונית הראשונה לרשתות חברתיות בארץ היא אתר "חבר'ה", שהוקם בשנת 2002. האתר סיפק תשתית חברתית ענפה המחולקת לפי נושאים, על פי הווי החיים בישראל כגון: תיכון, צבא, אוניברסיטה וכדומה. לגולש באתר ניתנה אפשרות למצוא חברים או מכרים מתקופות שונות בחיים ולחדש עמם את הקשר.
בעקבות אתר "חבר'ה" הוקמו רשתות חברתיות נוספות: בהמשך הופיע האתר "מקושרים" - בעל סממנים דומים ומוכרים יותר לרשתות החברתיות החדשות של ימינו, הכולל עמוד אישי ורשת חברים. בשלב מאוחר יותר הושקה הרשת החברתית "Shox" של nrg מעריב. לפני כן, גם הייתה קיימת הרשת החברתית לצעירים "שעת השין". בסוף שנת 2010 הוקמה שלובים, רשת חברתית מקצועית לאנשי חינוך מייסודו של מכון מופ"ת. מתקיים בה שיתוף מידע ורעיונות בתחום החינוך ועיסוק בפעילויות של בניית ידע שיתופי בתחום זה.
בשנת 2021 הוקמה רשת ישראלית חדשה בשם "MyKey" על ידי העיתונאי ואיש העסקים בועז גולן. לדבריו, כדי לאפשר שיח חופשי וחופש ביטוי, ללא חסימות ומחיקות.
מאז 2008 הרשת החברתית הפופולרית ביותר בישראל, היא פייסבוק.
רובם המוחלט של הילדים בעידן המקוון במדינות מערביות (לפחות 92%), משתמשים באופן יום-יומי ברשתות חברתיות מקוונות וכמעט מחצית מתוכם מרגישים שהם מחוברים לרשתות החברתיות כל הזמן. לפי מחקר של חברת ComScore בשנת 2011, ישראל הייתה במקום הראשון בעולם מבחינת זמן שימוש ברשתות חברתיות. על פי המחקר, גולש ישראלי ממוצע מעביר 11.1 שעות בחודש באתרי רשתות חברתיות.
במהלך השנים 2017–2018 בקשות שונות מטעם ישראל הובילו למחיקת 27 אלף פוסטים מפייסבוק, טוויטר וגוגל.
טרנדים.
הפופולריות של רשתות חברתיות עולה בהתמדה, וכתוצאה מכך שימושים חדשים של הטכנולוגיה מופיעים תדירות.
בחזית הטרנדים באתרי הרשתות החברתיות עומדים הרעיונות של "זמן אמת" ו"מבוסס מקום". "זמן אמת" (נקרא לעיתים גם 'שידור בלייב', מלשון Live - שידור חי) מאפשר למשתמשים לתרום תכנים, המשודרים בזמן העלאתם לרשת, בדומה לשידורי רדיו וטלוויזיה. טוויטר התחילה את טרנד שירותי זמן אמת, באמצעות שידור של משפטים קצרים. בעוד טוויטר מתמקדת במילים, Clixtr, שירות נוסף המבוסס על זמן אמת, מתמקד בשיתוף קבוצתי של תמונות, בו המשתמשים מעדכנים תמונות.
Foursquare צברה את הפופולריות שלה בשל האפשרות לעשות "צ'ק-אין" - לפרסם את המיקום בו המשתמש נמצא. Gowalla הוא שירות דומה המנצל את רכיב ה-GPS בטלפונים סלולריים ליצירת חוויית משתמש מבוססת מיקום. Clixtr, בנוסף על היותה תוכנת זמן אמת, משלבת גם את התכונה של מבוסס מיקום שכן באירועים הנוצרים על ידי המשתמש מתויג אוטומטית מיקום, ומשתמשים יכולים להציג אירועים המתרחשים בקרבת מקום דרך האפליקציה של Clixtr לאייפון.
Yelp הודיעה על כניסתה לתחום "מבוסס מיקום" דרך הוספת תכונת "צ'ק אין" לאפליקציית המובייל שלהם.
תחום נוסף שמתפתח הוא ניצול הרשתות החברתיות לצרכים עסקיים. חברות גילו כי אתרי רשתות חברתיות כפייסבוק וטוויטר הם דרך מצוינת לפתח מותגים. לפי Jody Nimetz ישנם חמישה שימושים מרכזיים לרשתות חברתיות עבור עסקים: פיתוח מודעות למותג, כלי ליצירת מוניטין, לגיוס עובדים, ללמידה על מתחרים וטכנולוגיות חדשות וככלי לגילוי הזדמנויות חדשות.
רשתות חברתיות מקוונות בחינוך.
לרשתות החברתיות פוטנציאל גדול לשימוש בלמידה מקוונת ובחינוך, פורמלי ובלתי פורמלי, בזכות התפוצה הרחבה שלהם מחד והחיבור בין משתמשים הדומים במאפייניהם מאידך. מחקרים מצביעים על שימוש ברשתות החברתיות למטרות חינוך ולמידה, אך מחקרים אחרים מצביעים על פגיעה של הרשתות החברתיות בתהליך הלמידה: מחקרים, בעיקר באפריקה, מצביעים על פגיעה בחיים האקדמיים של סטודנטים, מה שנתמך על ידי הסחות הדעת וכמות הזמן המושקעת בטכנולוגיות כאלה.
יש הטוענים שהרשתות החברתיות המקוונות הן כלי הכרחי לשיטות לימוד חדשות שמאתגרות את התלמידים ללמוד בכוחות עצמם ומפתחות יצירתיות, תכונה שמערכת החינוך המסורתית לא מקנה.
הרשתות החברתיות משמשות בפועל כאמצעי קשר בין ספריות לבין משאילי ספרים, ומרחיבה את השירותים שספריות בתי ספר מספקות.
רשתות חברתיות מספקות כלים לשיתוף בין אנשי מקצוע ולקידום אישי ומקצועי. הרשתות החברתיות מאפשרות לאנשי המקצוע ליצור קשר על בסיס קרבה בתחומי העניין ולא על בסיס קרבה גאוגרפית. רשתות חברתיות מאפשרות גם שיתוף משאבים בין אנשי המקצוע ויצירת הון חברתי.
הרשתות החברתיות ויישומים שלהם כמו הודעות מיידיות, בלוגינג וציוץ מאפשרות השתתפות פעילה בהליך הלמידה של תלמידים שכרגיל לא היו משתתפים בה באמצעי הוראה מסורתיים. כשנעשה שימוש בחומרי לימוד ברשתות שמשמשות את התלמידים לפנאי ולהנאה, הלמידה עצמה הופכת לעניין מהנה ויומיומי.
המטרות של שילוב רשתות חברתיות בלמידה הן ללמד את התלמידים לבצע פעילויות מורכבות ותוך כדי ללמוד יותר על המחשב ועל הנתינה בלמידה שהוא מעניק להם.