מיומנויות למידה הן אוסף של כישורים או יכולות נרכשות המאפשרים לבצע פעולות המובילות ללמידה יעילה מבחינת משאבי זמן ואנרגיה.
התוצר של מיומנויות הלמידה יכול להיות רכישת ידע, פיתוח מיומנות חדשה או הישגים אקדמיים.
הקנייה של מיומנויות למידה.
בשונה ממיומנויות נרכשות כמו דיבור או הליכה הנוצרות עם הבשלת המוח, מיומנויות הלמידה צריכות להילמד באופן מפורש על ידי תהליך של הוראה.
ניתן לקדם ולפתח מיומנויות למידה באמצעות רכישת טכניקות של אסטרטגיות למידה יעילות המתאימות ללומד.
הקנייה של מיומנויות למידה יכולה לתרום לצמצום התנהגויות לא כנות כמו רמאות, העתקה או גנבה ספרותית.
מיומנויות למידה בסיסיות.
מטלות לימודיות שונות יכולות לדרוש מיומנויות למידה אחרות. עם זאת, ישנן מספר מיומנויות למידה הנדרשות לרוב המטרות הלימודיות או לפיתוח של מיומנויות למידה מתקדמות יותר.
על פי 5 DSM מיומנויות הלמידה הבסיסיות הן:
קושי ברכישת מיומנויות למידה בסיסיות עלול לפגוע גם בלמידה של מקצועות לימודיים אחרים.
לאור חשיבותן הרבה של מיומנויות הלמידה הבסיסיות ליכולת הלמידה ואפשרויות רכישת ההשכלה של האדם, חלק ניכר של תוכנית הלימודים של בית הספר היסודי מוקדש לפיתוח מיומנויות אלו.
אחד המאפיינים המשמעותיים ביותר של לקות למידה הוא קושי עקבי ברכישה של מיומנויות הלמידה הבסיסיות, אשר אינו נובע מחסך בהזדמנויות ללמידה או מהוראה לקויה.
חלוקה על פי תחומים.
ניתן לחלק את מיומנויות הלמידה למספר תחומים:
רבדים של מיומנויות למידה.
קיימים שלושה רבדים של מיומנויות למידה:
רובד ישיר.
הרובד הישיר מתמקד במיומנויות שעוסקות במישרין בלימודים. מיומנויות רובד זה מציגות בפני הלומד גישה או שיטה להתמודדות ישירה עם הצורך לפתור תרגיל או לכתוב תשובה לשאלה. בין השאר מתייחסות מיומנויות אלו לאופן שבו הלומדים מסכמים, מתמצתים, עונים על שאלות, פותרים תרגילים וכותבים עבודות. רובד זה גם מבחין בין השיטות הנכונות ללמידה ריאלית (של מקצועות כדוגמת מתמטיקה ופיזיקה), ובין השיטות הנכונות ללמידת מקצועות הומאניים ומרובי מלל (כגון היסטוריה, ספרות ותנ"ך). כל אדם מסגל לעצמו הרגלי עבודה, ובמסגרת מיומנויות הלמידה של הרובד הישיר, האדם בוחן את דרך למידתו את המקצועות השונים ומשתדל לזהות את השיטה המתאימה לו ביותר.
דוגמאות למיומנויות הרובד הישיר:
רובד היקפי.
הרובד ההיקפי מתמקד במיומנויות שעוסקות בלימודים באופן עקיף והיקפי. במבט רחב היקף על הלומד ניתן לבדוק את כל ההיבטים המשפיעים על הלמידה שלו שאינן כתיבת התשובה הישירה לשאלה. מיומנויות אלו כוללות למשל את סביבת הלימוד המיטבית והמתאימה ביותר ללומד, אפיון השותפים הנכונים ללמידה (אם בכלל), הזמן האפקטיבי בהתאם ליכולות הריכוז האישיות של הלומד, ייעול הזיכרון ועוד.
דוגמאות למיומנויות הרובד ההיקפי:
רובד נפשי-רגשי.
הרובד הנפשי-רגשי מתמקד במיומנויות המשפיעות על הלומד מבחינה רגשית ועקב כך גם על איכות תהליכי הלמידה שלו. מיומנויות אלו כוללות התמודדות עם שחיקה, הכנה מנטלית ללימודים ולבחינות, התמודדות עם כישלונות, למידה ולחץ, יכולת התמדה ועוד.
דוגמאות למיומנויות הרובד הנפשי-רגשי:
בין יכולות ודרישות לימודיות.
היכולות הלימודיות מתבטאות במאפיינים האישיים של הלומד, כמו משך הזמן שהוא מסוגל להתרכז ברציפות, סביבת הלימוד הנכונה עבורו והאם כדאי לו ללמוד לבד או עם חבר. היכולות האישיות מורכבות מתכונות מולדות שקיימות אצל הפרט באופן טבעי, ומההשפעות הסביבתיות שצבר במהלך חייו. היכולות משתנות ומתפתחות לאורך התבגרותו של האדם.
את הדרישות הלימודיות מן הלומד קובעת על פי רוב המסגרת הלימודית בה הוא לומד. לכל מטלה דרישות לימודיות משלה. אם יש ללומד בחינה שבה עליו לפתור 20 תרגילים תוך שעה, הרי שהדרישה היא להיות מסוגל לפתור מהר; אם על אותו החומר בדיוק תהיה בחינה של 3 תרגילי הוכחות מתמטיות, שגם לה מוקצבת שעה, הרי שכאן נמדדים יותר ידע והבנה מתמטית, ולא מהירות. הדרישות הלימודיות מתלמידים וסטודנטים משתנות גם במעברים בין כיתות ובעיקר בין בית הספר היסודי לחטיבת הביניים, בין החטיבה לתיכון, ובמעברים בין השנים בלימודי תואר אקדמי. ישנן דרישות שונות למקצועות שונים (למשל מתמטיקה שונה מהיסטוריה), וגם למלמדים שונים.
אפיון אישי.
כל לומד מתאפיין בסגנון למידה שונה, ובהתאמה, יישום של מיומנות למידה כלשהי מקבל ביטוי שונה בין כל לומד ולומד. לדוגמה, מיומנות הלמידה של יצירת סביבת לימוד נכונה מסייעת ללומד לבחון את הדרך הנכונה עבורו ללמידה בהתייחס למקום הלימוד, האם ללמוד עם מוזיקה ברקע או בשקט, האם לאכול תוך כדי למידה או לא, עזרי הלימוד הנכונים, הטמפרטורה המתאימה, התאורה המתאימה ועוד, כאשר הדגש הוא על יצירת אווירה המתאימה ללימודים.
Lobe switching
Lobe switching היא שיטה שנעשה בה שימוש במערכי מכ"ם מוקדמים כדי לשפר את דיוק העקיבה. השיטה עשתה שימוש בשני אלמנטי אנטנה מופרדים במקצת כדי לשלוח את האלומה לכיוון כלשהו, החלפה בין שתי האנטנות כדי לבדוק איזה מהן נתנה החזרה חזקה יותר, וכך לדעת לאיזה כיוון יש להזיז את האנטנה על מנת להצביע ישירות על המטרה. בשיטה נעשה שימוש רק בקצרה, והיא הוחלפה כמעט לחלוטין על ידי שיטת הסריקה החרוטית (conical scanning) לקראת סיום מלחמת העולם השנייה.
תיאור.
אנטנות מכ"ם מוקדמות הורכבו באופן כללי ממספר של אנטנות דיפול קטנות ממוקמות מקדימה למחזירור (מעיין מראה) פסיבי. הדיפולים מוקמו כך שהגלים שיפלטו יתאבכו התאבכות בונה בכיוון קדמת האנטנה והתאבכות הורסת בכיוונים אחרים, וכך יעניקו לאלומה כיווניות מסוימת - "ימרכזו" את האלומה בכיוון מסוים. הרוחב הזוויתי של האלומה הוא פונקציה של מספר האלמנטים, כאשר אלמנטים נוספים גורמים להפקת אלומה ממורכזת יותר. מספר ענק של אלמנטים כאלה יהיה אידיאלי, אבל לא פרקטי כיוון שהאלמנטים חייבים להיות ממוקמים במרחק ספציפי אחד לעוקבו בתלות באורך הגל של מקור הרדיו שנעשה בו שימוש. במערכות "גל ארוך" מוקדמות, כמו אלו שהיו בשימוש בידי הבריטים והאמריקנים, זה אילץ את האלמנטים להיות מרוחקים מספר רגל אחד מהשני, והגביל את מספר הדיפולים לבערך תריסר עבור כל אנטנה בגודל הגיוני שהוא.
כתוצאה, זוויות האלומות שנוצרו היו רחבות מדי בשביל הנחית אש. לדוגמה, למכ"ם האמריקני SCR-268 היה רוחב זוויתי של 2 מעלות, וברגע שהמטרה נכנסה לאלומה הזאת, המפעיל לא יכל לדעת בקלות "איפה" בתוך האלומה היא הייתה. דיוק זוויתי של בערך 0.1 מעלות דרוש להנחיה ישירה של מטחי אש.
Lobe switching הציעה דיוק משופר בהרבה עם יחסית מעט יותר מורכבות. במקום קבוצה יחידה של אלמנטי דיפול, שתיים הונחו במקומות מתאימים. אות הרדיו היה אז מוחלף לסירוגין בין שתי קבוצות הדיפולים, בדרך כלל באמצעות כפתור ממונע. אות החזרה מקבוצה אחת נשלחה בהפרש זמן קטן, וכך הוזז השיא שלו על אוסצילוסקופ המפעיל במקצת לצד אחד. מכיוון שההחלפה הייתה מהירה יותר מיכולת עקיבת העין, התוצאה הופיעה כשני שיאים על התצוגה.
מכיוון שכל אונה הייתה מוזזת במקצת מהאמצע, אם המטרה לא הייתה ממוקמת בקו האמצע של האנטנה, אחד משני האותות החוזרים יהיה בעל עוצמה גבוהה יותר מהשני. לפיכך המפעיל יכל לשמור על האנטנה מצביעה על המטרה על יד הזזתה כך שיתקבלו שתי חזרות בגובה שווה על התצוגה. מכיוון שהאונות תוכננו כך שיחפפו רק במקצת, היה רק זווית קטנה מאוד שבה שתי החזרות יהיו שוות - אפילו תנועה זעירה של המטרה יחסית לקו המרכז יהפכו במהרה אות אחד לחזק יותר. המדידה המתקבלת הייתה לפיכך מדויקת הרבה יותר.
שיבוש.
שיבוש מכ"ם החלפת אונות קל יחסית אם יודעים את תדירויות הפעולה הבסיסיות של המכ"ם. במקרה של סט החלפת אונות שמחליף אונות 30 פעמים בשנייה, משבש ניתן לבנייה כך שישלח אות חזק באותה תדירות שגם הוא מתחלף 30 פעמים בשנייה, ושולח אות חזק כזה רק בזמן שהאונה של המכ"ם מצביעה הרחק מהמטוס – שניתן למציאה בקלות על ידי חיפוש אחר נקודה נמוכה באות המתקבל. התוצאה המתקבלת במקלט ובתצוגת האוסצילוסקופ היא של שתי חזרות שוות בעוצמתן – על אף שלמעשה המטוס כבר לא על קו האמצע של האנטנה. זה מבטל את יכולת מדידת הזווית של המכ"ם, ומאפשר רק מעקב קשה אחר מטרת המכ"ם.
בדרך אחת להימנע מהבעיה הזאת נעשה שימוש במכ"ם ה-LORO, קיצור של Lobe On Receive Only (אונות בקליטה בלבד), שעושה שימוש בקבוצה אחת של אלמנטי אנטנה כדי לשלוח אות חסר-אונות (באמצעות קירוב דיו של האלמנטים אחד לשני), ושתי קבוצות נוספות בשביל יצירת מבנה אונות בקבלת האות. אופן פעולתו זהה לזה של מכ"ם אונות רגיל, אבל הוא מונע כל איסוף מידע על האונות למטוס המטרה, וזאת במחיר של כמה אלמנטי אנטנה נוספים (או, באופן נפוץ יותר, אנטנה שנייה).
יוקו שימאדה
יוֹקוֹ שִׁימַאדַה (ביפנית: 島田 陽子; 17 במאי 1953 – 25 ביולי 2022) הייתה שחקנית יפנית, זוכת פרס גלובוס הזהב לשחקנית הטובה ביותר בסדרת דרמה לשנת 1980 על הופעתה במיני סדרה "שוגון".
ביוגרפיה.
שימאדה נולדה בקומאמוטו, יפן.
התגלתה בארצה בשנות ה-70 בסדרת הטלוויזיה "Kamen Rider" ובסרט "טירת החול". היא נודעה לקהל המערבי בשנת 1980 בזכות השתתפותה במיני סדרה המבוססת על הרומן "שוגון". בסדרה שיחקה שימאדה בתפקיד ליידי טודה מריקו, עליו זכתה בפרס גלובוס הזהב לשחקנית טובה ביותר בסדרת דרמה והייתה מועמדת לפרס אמי.
שימאדה לא צלחה את המעבר לעולם המשחק המערבי, היא אמנם שיפרה את האנגלית שלה משמעותית אך היא הופיעה בשנות ה-90 רק בסרטים "הניצוד" לצידם של כריסטופר לאמברט וג'ון לון ו"פרימן" בתפקיד קימי הנדה.
נפטרה בטוקיו ב-25 ביולי 2022.