האינטליקיז היא מקלדת ממברנה שגודל הקלידים בה, סידורם/פריסתם, זהותם, מספרם וחזותם ניתנים לשינוי. מקלדת זו מומלצת למשתמשים הבוחרים בפתרון זול יותר מהזמנת מקלדת המעוצבת אישית לצרכיהם ועבור מחשבים ציבוריים שיש להם משתמשים שונים בעלי לקויות מגוונות. דוגמאות למחשבים כאלה הם מחשבים של ספריות ציבוריות ושל בתי ספר. האינטליקיז נמכרת בעיקר עבור מחשבים בכיתות חינוך מיוחד ומשמשת בהן גם כפריט הנגשה למחשב וגם כפריט טכנולוגיה לימודית. משטח ההקלדה של האינטליקיז הוא קרום פלסטי שתחתיו יש חיישני מגע רבים. תכנות המקלדת מגדיר אזורים שונים של קרום זה כקלידים. אחרי שינוי התכנות יש להדפיס נייר עם שרטוט האזורים המוגדרים כקלידים ולכסות את משטח ההקלדה בעזרתו. השרטוט ניתן להתאמה לצורכי הראיה והקוגניציה של אנשים עם לקויות. ניתן לשמור בזיכרון המחשב כל תכנות שנעשה לאינטליקיז ואין צורך לעצב את האינטליקיז פעמיים לצורכי אותו אדם. האינטליקיז מגיעה עם שבע פריסות קלידים שונות המוכנות מראש. החסרונות של האינטליקיז בהשוואה למקלדת המקובלת הם המקום הרב שהיא תופסת על שולחן העבודה והמחסור במשוב תחושתי לאצבעות, לכן היא אינה מאפשרת הקלדה בלא מבט על המקלדת.
מקלדת מרקע וירטואלית.
מקלדת מרקע וירטואלית היא שרטוט של מקלדת שנמצא על מסך המחשב ומאפשר הקלדה על שרטוטי הקלידים שבו, בעזרת ממשק השליטה של הסמן. כאשר ממשק השליטה של הסמן עכבר המחשב הרגיל או מסך מגע, המקלדת הווירטואלית יכולה להואיל לחיסכון במקום שהיה תפוס על ידי המקלדת הגשמית ויכולה לעזור לאנשים שתחום ראייתם צר וקשה להם להביט הן במקלדת והן במרקע בו זמנית. ממשק השליטה בסמן יכול להיות גם מכשיר טכנולוגיה מסייעת שעוצב במיוחד עבור אנשים עם לקויות תנועה.
מחשב שמותקן בו מסך מגע כתחליף עכבר ומותקנת בו מקלדת מסך וירטואלית הוא פתרון מקובל עבור עבודה בסביבה בה קשה להתרכז או בסביבה בה חסר מקום. מחשב שיש לו מסך מגע חוסך את המקום של העכבר והמקלדת הרגילים וחוסך מאדם שסביבת העבודה שלו דורשת ריכוז רב את הצורך להתרכז גם במסך, גם במקלדת וגם בעכבר. דוגמאות לסביבת עבודה בה קשה להתרכז הן חדר ניתוח ומסוק קרב. אם חייבים להתעסק עם מחשב באמצע ניתוח או באמצע קרב, עדיף להביט ולהתרכז במסך המחשב בלבד. מסוק קרב הוא גם דוגמה טובה לסביבת עבודה שבה אין מקום למקלדת רגילה ולמשטח לעכבר. דוגמאות נוספות לסביבות עבודה בהן חסר מקום למקלדת ועכבר הן דוכן מידע למבקרים במוזיאון או בקניון. בקניונים ובמוזיאונים יש צורך לנצל מקסימלית את שטח הרצפה ובדוכני מידע ממוחשבים במקומות כאלה המשתמש עומד ליד מסך מחשב המוצמד לקיר. דוגמה אחרת לסביבת עבודה דלת מקום היא כיסא גלגלים ממונע. אדם עם לקות תנועה קשה שצריך לקחת איתו את המחשב שלו מקום למקום ומתקשה להרים מחשב נייד, יעדיף לקבע את המחשב אל כיסא הגלגלים שלו. כיסא גלגלים צריך לעבור בקלות דרך דלתות ומסדרונות ולכן מחשב שמחובר אליו לא יכול לתפוס מקום רב.
בניגוד לתחליפי עכבר אחרים ובניגוד לעכברים ולעכברים חלופיים, מסך מגע מאפשר הקלדה על המקלדת המסך הווירטואלי בכל עשר האצבעות. החיסרון של הקלדה על מקלדת מסך וירטואלית בעזרת האצבעות על מסך מגע, לעומת הקלדה על מקלדת מסך וירטואלית בעזרת העכבר הוא שהקלדה בעזרת האצבעות דורשת מקלדת מסך וירטואלית בממדים הדומים למקלדת רגילה. מקלדת מסך וירטואלית המופעלת על ידי מסך מגע תופסת כחצי מהמסך. עכברים חלופיים ותחליפי עכבר אחרים להקלדה על מקלדת מסך וירטואלית מועילים לרוב רק לאנשים עם לקויות.
מקלדת אקורדים חד ידנית.
במקלדת האקורדים החד ידנית ישנם חמישה מקשים בלבד (בחלק מהגרסאות שלה יש מעט יותר מקשים). במקלדת זו לחיצות על צירופי קלידים שונים מחליפים לחיצות על קליד בודד של המקלדת הרגילה. מספר הצירופים האפשריים של 5 קלידים הוא 2 בחזקת 5 פחות אחד (31). אולם אם מחליפים לחיצה על קליד בודד של מקלדת רגילה בשתי לחיצות רצופות של צירופי קלידים במקלדת האקורדים החד ידנית, מספר הצירופים האפשריים עולה ל-31 בריבוע (961).
מקלדת זו היא בגודל כף יד ומאפשרת ליד להיות בתנוחה המומלצת על ידי המרפאים בעיסוק בזמן ההקלדה. היא מאפשרת גם הקלדה בלי הזזה של האצבעות בין קליד לקליד משום שלכל אצבע יש קליד בודד עליו היא לוחצת. מקלדת זו עוצבה במטרה לעזור בסביבות עבודה בהן אין מקום למקלדת רגילה, לחסוך את הזמן בו האצבעות עוברות מקליד אל קליד, להועיל במניעת פציעות הקלדה ולעזור לאנשים עם לקויות היכולים להקליד רק ביד אחת. אולם הצורך לזכור כל כך הרבה צירופי קלידים הפך את מקלדת זו למאוד לא אטרקטיבית. מקלדת האקורדים החד ידנית, בדומה למקלדת עם פריסת הקלידים של דבוראק היא מקלדת מפורסמת אך דלת שימוש.
תחליפי מקלדת.
תחליף מקלדת הוא כל מערך תוכנות וחומרות המאפשר לחבר תמליל על המחשב בלא מקלדת גשמית ובלא מקלדת וירטואלית. תחליף המקלדת השמיש ביותר הוא מערכת זיהוי דיבור. מערכת זיהוי דיבור יכולה לעזור לאנשים עם לקויות (בעיקר לקויות בגפיים העליונות ולקויות ראיה אולם כאשר המערכת תהפוך למדויקת יותר היא תוכל לעזור גם לאנשים שלקותם מקשה עליהם איות נכון) ולאנשים שעובדים עם מחשב בסביבה המקשה עליהם להביט במחשב ולגעת בו אם עליהם לחבר רק תמלילים קצרים (כאשר המערכת תהיה מדויקת יותר היא תאפשר חיבור תמלילים ארוכים בלי מבט במחשב).
תחליף מקלדת אחר הוא הקלדת קוד מורס בעזרת מתג. תחליף מקלדת זה אינו פופולרי בשל איטיותו והמאמץ המנטלי שהוא דורש. אנשים שנאלצים להפעיל את המחשב בעזרת מתגים בודדים (לרוב בגלל לקות תנועה קשה) מעדיפים להפעיל עם המתגים מערכת סריקה שהיא למעשה תחליף עכבר. בעזרת מערכת הסריקה הם מפעילים מקלדת וירטואלית. יש מקומות בהם מתויגים המתגים להפעלת מחשב כתחליף למקלדת. תיוג זה נכון באופן חלקי מאוד.
מארז מחשב
מארז מחשב הוא הקופסה שמכילה את כל רכיבי החומרה (לוח אם, מעבד, ספק כוח וכו') המרכיבים את המחשב. תפקידו של המארז הוא לאגד את כל החומרה ביחד בתוך קופסה אחת ולשמור שלא תיפגע מנזקים פיזיים. במארז יש פתחים לשקעים המאפשרים את חיבורו של המחשב לרכיבים פריפריאליים, כגון מדפסת, אוזניות, מקלדת ועוד.
מארז נמדד על פי מספר קריטריונים:
מודינג הוא שם כולל ליצירת מארז מחשב, או חלק אחר של המחשב, באופן מקורי וייחודי ליוצר. למעשה ניתן לעשות הכל, החל מחיתוך וכיפוף של המארז, צביעה של חלקים שונים של המחשב ועד שימוש בתאורה מיוחדת, אפקטים מרשימים וחומרים ייחודיים.
PHP (ראשי תיבות רקורסיביים של PHP Hypertext Preprocessor, שבמקור התבססו על Personal Home Page) היא שפת תסריט המיועדת בעיקר לתכנות יישומי אינטרנט בצד השרת, אך יכולה לרוץ על המחשב האישי באמצעות מפרש. התחביר של השפה דומה לזה של C והסמנטיקה דומה לזו של Perl. שפת PHP נוצרה במקור על ידי רזמוס לרדורף, אך בצורתה הנוכחית נכתבה על ידי זאב סורסקי ואנדי גוטמנס. PHP היא אחת משפות התכנות הנפוצות ביותר.
תולדות השפה.
רזמוס לרדורף (Rasmus Lerdorf) חיפש דרך קלה להכניס נתוני קורות חיים דרך האינטרנט באמצעות מפענח שפה שירוץ בצד השרת. בשנת 1994/5 הוא יצר את מפענח השפה PHP/FI (כלומר Personal Home Page tools / Forms Interpreter) שנועד בעיקר לטיפול בטפסים. לרדורף פיתח גם את הגרסה השנייה, PHP/FI 2.
השפה שבנה לרדורף הייתה מסורבלת במקצת ושונה מהשפה המוכרת כיום. זאב סורסקי ואנדי גוטמנס, שני מפתחים ישראליים מהטכניון, פיתחו מהיסוד את שפת PHP המוכרת לנו כיום, והעניקו ל-PHP את הפירוש הרקורסיבי: PHP Hypertext Preprocessor. לאחר שלרדורף הסכים להפסיק את הפיתוח של PHP/FI, החליטו סורסקי וגוטמנס להוציא את השפה שפיתחו כגרסה השלישית, PHP3, כהמשך לגרסה השנייה של לרדורף וכדי להבהיר ש-PHP3 מחליפה את PHP/FI 2. שפת PHP3 הייתה הגרסה הראשונה שהייתה מלאה, איפשרה הרחבה לתמיכה בבסיסי נתונים ובפרוטוקולים שונים, והיא השפה המוכרת כיום. סורסקי וגוטמנס ממשיכים בפיתוח השפה בעזרת חברת Zend Technologies שהקימו יחדיו, הוציאו את PHP4 ולאחריה את PHP5, וב-2015 הוכרזה PHP7. בסימון הגרסאות דילגו על המספר 6: לאחר 13 שנים של עבודה על הגרסה הוחלט לדלג מספר.
אפיוני השפה.
לשפת PHP יש מפרש (Interpreter) בשם זה המותקן בשרת ותפקידו להריץ תסריטים (Scripts) ב-PHP, תוך שימוש במשאבים של מחשב השרת (למשל: מערכת הקבצים ובסיסי נתונים). בדומה לטכנולוגיות צד-שרת נוספות, באמצעות PHP ניתן ליצור דפי אינטרנט דינמיים בשילוב נתונים מבסיסי נתונים, וכך לטפל בטפסים ובמידע שנשלחים מהמשתמשים (clients). התפקיד של PHP הוא לנתח את המידע וליצור פלט בהתאם.
כשפה לתכנות יישומי אינטרנט בצד השרת, PHP אינה עוסקת במשימות שמתבצעות בצד הלקוח, כלומר בדפדפן. בהתאם לכך, PHP יוצרת תוכן, דף HTML, XML, תמונה או כל אובייקט אחר, ושולחת אותם אל הדפדפן, אך היא אינה מפענחת אותם – זו מלאכתו של הדפדפן. באופן דומה, שפת PHP משלבת בדפים, במידת הצורך, תסריטי JavaScript או VBScript ורכיבי Flash, לביצוע במחשב הלקוח (קוד PHP אינו מגיע אל מחשב הלקוח, אלא רק הפלט שיצר קוד זה).
PHP היא אחת השפות הראשונות שנבנו במיוחד לתכנות אתרים דינמיים באינטרנט. בין הכלים המקבילים לה ניתן למנות את Ruby on Rails ו-JSP (של Sun, מפתחת Java) וכן את ASP (של Microsoft). ל-PHP מספר יתרונות: