בית הספר אורט פלך בנים ע"ש ספניאן הוא בית ספר תיכון דתי לבנים מהזרם הממלכתי דתי לכיתות ז' עד י"ב. שוכן בשכונת גוננים (קטמונים) ברחוב דב יוסף בירושלים ונקרא על שמו של רפאל ספניאן.
התיכון הוקם בשנת הלימודים תשע"ז ביוזמה משותפת לעיריית ירושלים ולמשרד החינוך, עמותת פלך ורשת אורט ישראל.
בבית הספר לומדים כ-450 תלמידים ומועסקים בו כ-70 מורים ואנשי צוות.
בית הספר הוקם ומנוהל על ידי שלום וייל.
היסטוריה.
בתחילת שנות ה-70 של המאה ה-20, הוקם בית הספר "עירוני ג' ע"ש ספניאן" כתיכון מקצועי בשכונת גוננים-קטמונים. לבקשתו של התורם, ארווינג שניידר, התחייבה עיריית ירושלים לבנות בית ספר דתי, המקביל ברמתו ובאיכותו לבית הספר המקצועי הכללי הסמוך 'תיכון דנמרק', והוסכם, שבית הספר יישא את שמו של איש הציבור ופעיל העלייה רפאל ספניאן. בית הספר היה מיועד לתושבי הקטמונים שהיו שומרי מסורת.
בשנת 2017, בברכת ראש העיר ניר ברקת ומנהל המחוז מאיר שמעוני, שינה בית הספר את פניו ונקרא בשם אורט פלך בנים.
בשנת הלימודים תשפ"ב זכה בית הספר בפרס החינוך הארצי של החמ"ד.
מסלולי לימוד.
בבית הספר פועלים מספר מסלולי לימוד:
תל צרעה
תומאס דניאל
תומאס דניאל (אנגלית: Thomas Daniell 1749-19 במרץ 1840) היה צייר נוף אנגלי, שצייר גם נושאים מזרחיים. הוא שהה שבע שנים בהודו, מלווה באחיינו ויליאם, אף הוא אמן, ופרסם כמה סדרות על הודו.
ראשית חייו.
תומאס דניאל נולד בשנת 1749 בקינגסטון על התמזה, סארי. אביו היה בעל פונדק הברבור בצ'רטסי (שם ירש אותו מאוחר יותר אחיו הבכור של תומאס, ויליאם ואשתו שרה). תומאס החל את הקריירה שלו כשוליה אצל צייר מורשת, לפני שלמד בבתי הספר של האקדמיה המלכותית. אף שהציג 30 יצירות - בעיקר נופים ויצירות פרחוניות - באקדמיה בין 1772 ל-1784, הוא התקשה להתבסס כצייר נוף בבריטניה. כמו אירופאים רבים אחרים באותה תקופה, דניאל נמשך להודו בסיפורים על העושר והתהילה שחיכו לנוסעים למזרח שהפך לנגיש בעת ההיא, ובשנת 1784 הוא קיבל אישור מחברת הודו המזרחית לנסוע לכלכותה לעבוד כחרט, מלווה באחיינו, ויליאם דניאל, כעוזר שלו.
הוֹדוּ.
תומאס וויליאם דניאל הפליגו מגרייבסנד ב-7 באפריל 1785, והגיעו לכלכותה דרך סין בתחילת 1786. ביולי אותה שנה הכריז דניאל, במודעה ב"כלכותה כרוניקל", על כוונתו לפרסם סט של תמונות על העיר. שנים-עשר הלוחות הושלמו בשלהי 1788, ובוצעו בתחריט ונצבעו ביד על ידי ציירים מקומיים.
ב-3 בספטמבר 1788 יצאו בני הזוג דניאל לסיור בצפון-מערב הודו ועזבו את כלכותה בסירה לאורך נהר הגנגס, נסעו עד לסרינאגר לשם הגיעו במאי 1789. תומאס ואחיינו בילו את השנים 1790 ו-1791 בעיירה בהגלפור עם המזרחן והאמן החובב סמואל דייוויס, שתומאס פגש לראשונה במהלך לימודיו בלונדון. הם עשו עצירות רבות במסעם חזרה, ולא הגיעו חזרה לכלכותה עד פברואר 1792.
ב-10 במרץ 1792 עזבו את כלכותה פעם נוספת, הפעם לצ'נאי, והגיעו אליה ב-29 באותו חודש. הם עזבו את העיר לאחר 11 ימים בלבד, לאחר ששכרו את שירותי פמליה ניכרת, במסלול שהיה פחות או יותר בעקבות הצבא הבריטי שהביס את הסולטן בשנה הקודמת. הם היו בחזרה בצ'נאי בינואר 1793. סיור שלישי קצר יותר לקח אותם דרך מערב הודו. הם עזבו את צ'נאי באמצע פברואר 1793 והגיעו לבומביי לאחר חודש. במאי 1793 עזבו בני הזוג דניאל את הודו וחזרו לאנגליה, והגיעו הביתה בספטמבר 1794.
חזרה לאנגליה.
בשובו לאנגליה, דניאל החל לפרסם יצירות רבות תחת הכותרת הכללית "נוף מזרחי". שישה כרכים, שפורסמו בין 1795 ל-1808, התבססו על רישומים שנעשו בהודו על ידי בני הזוג דניאל בעצמם. היו סך הכל 144 לוחות כולל סט שפורסם של עשרים וארבעה נופים, מהינדוסטאן שצוירו ונחרטו על ידי תומאס וויליאם דניאל, לראשונה ב-1 בינואר 1804.
בני הזוג דניאל פרסמו גם את ציוריהם ממצרים (1808–1809) ואת המסע הציורי להודו, דרך סין (1810).הם חרטו את כל הלוחות בעצמם, כמעט כולם באקווטינטה. דניאל המשיך להציג נושאים מזרחיים עד 1828.
הוא תרם לכמה פרויקטים של גינון, תכנן מקדש הודי עבור סר ג'ון אוסבורן במלצ'ט קורט, ובנייני גנים שונים עבור סר צ'ארלס קוקרל.
הוא נבחר לאקדמאי מלכותי בשנת 1790, ולעמית של החברה המלכותית לאמנויות בערך באותו זמן.
דניאל מעולם לא התחתן. הוא מת בביתו בארלס טראס, קנזינגטון, ב-19 במרץ 1840, בגיל 91.
ארי גלהר
ארי גלהר (נולד ב-31 ביולי 1987) הוא יועץ אסטרטגי ואיש תקשורת, יו"ר חברת 'תרבותא' ומגזין הילדים החרדי 'נפלאות עולם'.
ביוגרפיה.
גלהר, 1987 נולד למיכאל ורחל גלהר חסידי ברסלב ובוגר ישיבת שובו בנים. גלהר נולד בדבלין, אירלנד ועלה לישראל בגיל צעיר, התחנך בתלמוד תורה תורת אמת וישיבת שערי תורה של חסידות ברסלב.
קריירה.
את דרכו התקשורתית החל גלהר בשנת 2006 בעיתון ידיעות ירושלים, שם שימש ככתב לענייני חרדים ובריאות ואף פרסם מדי שבוע טור אישי בעיתון.
במהלך עבודתו בידיעות ירושלים שימש גלהר גם ככתב באתר ynet ואף פרסם מדור כלכלי קבוע בערוץ כלכלה.
בשנת 2009 זכה גלהר בפרס מצטיין רשת ידיעות תקשורת ועורר סערה כאשר סירב ללחוץ את ידה של העורכת הראשית יעל אדמוני וקיבל את התעודה ממנכ"ל ידיעות תקשורת.
בשנת 2012 עבר גלהר לעיתון מעריב וסיקר את תחום הבריאות ובהמשך את תחום החרדים. עם רכישת מעריב על ידי מו"ל מקור ראשון שלמה בן צבי החל גלהר לסקר חרדים גם עבור העיתון מקור ראשון. במקביל לכתיבתו עסק גלהר גם ברדיו, ערך והגיש תוכניות ופינות ברדיו ירושלים, גלי ישראל ורדיו קול ברמה.
בשנת 2013 הגיש תוכנית שבועית באתר nrg בשם המית של הצ'ולנט שעסקה בחברה החרדית לצד יקי אדמקר.
בסוף שנת 2013 פרש גלהר מעיתונות והחל לעבוד כיועץ אסטרטגי לחברות עסקיות, רבנים, פוליטיקאים ואישי ציבור.
בבחירות 2015 עבד גלהר עבור יו"ר ש"ס ויו"ר הבית היהודי נפתלי בנט במקביל ואף ליווה את בנט בעת כהונתו כשר החינוך והחיבור המחודש שלו לציבור החרדי לאחר ברית האחים עם יאיר לפיד בשנת 2013.
בשנת 2017 הקים גלהר את חברת התוכן 'תרבותא' הפועלת בקרב הציבור החרדי.
בשנת 2017 הצטרף גלהר כשותף אל מייסדי חברת הלובינג 'ריפבליק יועצים' לירון הרשקוביץ ומבשרת נבו שפרשו מעבודתם בחברת הלובינג 'גלעד לובינג' עד לפרישתו בסוף 2020.
בשנת 2021 ייסד גלהר את מגזין הילדים המדעי חרדי נפלאות עולם באמצעות חברת 'תרבותא' ובשותפות עם זכיינית נשיונל ג'יאוגרפיק בישראל, ג'וניור מדיה.
גלהר משמש מעת לעת כפרשן ומגיש בכלי תקשורת שונים וכותב טורי דעה בנושאי פוליטיקה, חרדים ועוד בכלי התקשורת.
פארק ארץ הצבי
פארק ארץ הצבי הוא גן חיות ומרכז שיקום לחיות בר שהוקם בשנת 2016 על ידי צבי אדיב ובניו. הפארק שוכן במושב אלישמע. הוא מתנהל יחד עם עמותת למען חיות הבר, ועובד בשיתוף פעולה יחד עם רשות הטבע והגנים ובית החולים לחיות בר.
מטרתו של הפארק הוא להוות מרכז שיקום עבור בעלי חיים, ולאחר מכן לשחרר אותם בחזרה לטבע. כשבעל החיים אינו מסוגל לחזור לטבע, הוא משתקע בפארק.
בעלי החיים בפארק.
בין בעלי החיים הקבועים בפארק ניתן למצוא:
יחסי טורקיה–סנט לוסיה
יחסי טורקיה–סנט לוסיה הם יחסי החוץ בין טורקיה לסנט לוסיה.
השגריר הטורקי בפורט אוף ספיין שבטרינידד וטובגו מוסמך גם על סנט לוסיה. לטורקיה יש קונסוליה כללית של כבוד בקסטריז.
יחסים דיפלומטיים.
סנט לוסיה וטורקיה מקיימות יחסי ידידות. היחסים נעשו קרובים אפילו יותר בשנות ה-80 כאשר סנט לוסיה וטורקיה התנגדו נחרצות לאפרטהייד בדרום אפריקה ושיתפו פעולה עניין המבצע האמריקאי-קריבי בגרנדה ב-1983.
יחסים כלכליים.
נפח הסחר בין שתי המדינות היה 3 מיליון דולר ב-2019.
בוז'וק (נהר)
בוז'וק (באוקראינית: Бужок) הוא נהר באוקראינה, אחד מיובליו העיקריים של הבּוּג הדרומי.
אורכו של הנהר הוא 78 קילומטרים, ואגן הניקוז שלו הוא כ-704 קמ"ר. לנהר יש יותר ממאתיים יובלים קטנים באורך כולל של 498 ק"מ.
הנהר מהווה את הגבול בין שני חבלי הארץ ההיסטוריים ווהלין ופודוליה.
העיר המרכזית השוכנת לגדותיו היא מז'יבוז', השוכנת במקום בו פוגש נהר הבוז'וק את נהר הבוג הדרומי.
יחיאל מיכל גולדשלג
הרב יחיאל מיכל גולדשלג (ביידיש: גאלדשלאק; י"ב בטבת ה'תקצ"א, 1831 – כ"א בשבט ה'תרע"ח, 3 בפברואר 1918) היה מגדולי רבני פולין. אב בית דין שרנסק ושרפץ (שפס, שעפס). חיבר את הספר "אמרי אמת".
ביוגרפיה.
נולד בשנת תקצ"א בשרנסק לאברהם נכדו של הש"ך, ולחוה לאה, בתו של הרב חיים זעליג טננבוים משרנסק (מצאצאי רבי יחיאל מיכל מנמירוב), ועוד הספיק להכיר את רבי מנחם מנדל מקוצק, אשר קרא עליו: "מיכל שלי הוא יותר עילוי מכל העילויים שבזמני". נודע אז בשם "העילוי משראנצק". היה חסיד גור.
היה תלמידם של גדולי פולין החידושי הרי"מ ורבי ישראל יהושע מקוטנא, עמד בקשרי מכתבים עם שניהם וכן עם רבי מאיר אוירבך. בהיותו כבן חמש שלח מכתב בדברי תורה אל רבי עקיבא איגר. נסמך לרבנות בידי רבו בעל חידושי הרי"מ, הרב חיים דוידזון רבה של ורשה והרב נפתלי הירץ הלברשטט רבה של פלוצק.
נישא לבתו של הרב זליג לווינברג. למשרתו הרבנית הראשונה התמנה בגיל 17 בעיר קיקל, ומאז כיהן ברבנות במספר עיירות שונות כשבעים שנה, בשרנסק, פודמביצה (פודמביץ') ואוסטרולנקה, וכחמישים ושלוש שנה בעיירה שרפץ (שפס). בכל מקומות רבנותו הקים ישיבות, עמד בראשן והעמיד תלמידים. בשנותיו האחרונות נחשב לזקן רבני פולין. הביוגרף והעיתונאי יהודה ליב לוין ציין כי הרב גולדשלג "נחשב לקדוש עליון, בעל רוח הקודש ופועל ישועות".