חוקרי ימי הביניים סברו שאנשים רבים התרשמו שמלך עכברוש הוא למעשה יצור אחד עם גופים רבים, וה"מלך" רומז למעשה על גודל היצור. אגדות אף הציעו ש"העכברוש המלך" יושב על זנבותיהם של "מלך עכברוש", מכוון את תנועת בעלי החיים בעודם מנסים לנווט עם זנבותיהם הקשורים
תאוריה חלופית טוענת כי מקור השם בצרפתית "rouet de rats" (או גליל מסתובב של עכברושים, הזנבות הקשורים בין חישורי הגלגל), והמונח תורגם במשך הזמן ל-"roi de rats".
היסטוריה.
הדיווחים המוקדמים על מלך עכברוש מתועדים בשנת 1564. מלך עכברוש נחשב מבחינה היסטוריונית כאות שלילי, לרוב כיוון שעכברושים נתפסו כמבשרי מחלות כדוגמת דבר.
התופעה הצטמצמה כשחולדת החוף (Rattus norvegicus) תפסה את מקומה של החולדה המצויה (R. rattus) במאה ה-18. בעידן המודרני לא היו התצפיות סדירות, במאה ה-21 נצפתה התופעה בחווה אסטונית באזור וורומאה ב-16 בינואר 2005.
דגימות של מה שמתיימר להיות מלך עכברוש נשמרות במספר מוזיאונים. במוזיאון המדע מאוריטאנום באלטנבורג שבגרמניה משומרת הדגימה הגדולה ביותר של "מלך עכברוש", אשר התגלתה באח של בעל טחנת קמח בבוכהיים בשנת 1828. הדגימה מורכבת מ-32 עכברושים. מלך עכברוש משומרים באלכוהול מוצגים במוזיאונים בהאמבורג, המלין, גטינגן ושטוטגרט. במוזיאון הזואולוגי של אוניברסיטת טרטו באסטוניה, ישנה דגימה נוספת. מלך עכברוש נוסף התגלה בשנת 1930 בניו זילנד, ומוצג במוזיאון אוטגו בדנידין. הוא מורכב מעכברושים שחורים צעירים, אשר זנבותיהם מפותלים בשערות סוס. באופן יחסי, מספר מצומצם של מלכי עכברוש התגלו, ומספר הדיווחים נע בין 35 ל-50.
רוב דגימות מלך העכברוש מורכבות מעכברושים שחורים. עם הזמן נתגלו דגימות נוספות המורכבות מסוגים נוספים של עכברושים, וביוני 2013 התגלה ברג'יינה, ססקצ'ואן "מלך סנאי", אשר הורכב משישה סנאים חיים. הם הופרדו זה מזה בעזרת וטרינרים.
המלך עכברוש אשר התגלה בשנת 1963 על ידי החקלאי פ. ואן ניג'נאטן ברוכפן הולנד, מורכב משבעה עכברושים. צילום רנטגן שנעשה לעכברושים הראה שנוצרה רקמה מיובלת סביב השברים בזנבותיהם, דבר שהוכיח שהם שרדו למשך זמן מה במצבם הנוכחי.
בתרבות הפופולרית.
מלך עכברוש מופיע בסיפורים רבים, כדוגמת "The Tale of One Bad Rat" מאת בריאן טלבוט, "מלך עכברוש" מאת ג'יימס קלאוול, ועוד. מלך עכברוש המורכב משבעה עכברושים מופיע בסרטו של לארס פון טרייר "Epidemic" ("מגפה", 1987).
בספר "מוריס המדהים ומכרסמיו המלומדים" שחיבר טרי פראצ'ט, מציין קית בספקנות שהזוהמה אשר אמורה לגרום לזנבותיהם של העכברושים הצעירים להסתבך אינה מצויה בקיני העכברושים, וחושד שהמלך עכברוש נוצר כסוג של פרויקט על ידי לוכדי העכברושים עצמם. בדבר המחבר בסוף הספר מזכיר טרי פראצ'ט את התאוריה של ד"ר ג'ק כהן, ש"במהלך השנים היה לכמה אנשים אכזריים ורבי תושייה יותר מדי זמן פנוי".
בסיפור "מפצח האגוזים ומלך העכברים" מאת א.ת.א. הופמן מוצגת דמותו של "מלך עכבר", בעלת שבעה ראשים, אשר נראית מושפעת ממלך העכברוש מרובה הגופים. דמות זו לא מופיעה כלשונה בסוויטה "מפצח האגוזים", המבוססת באופן חלקי על הסיפור.
Let There Be Light
יוחנן השביעי פלאילוגוס, קיסר האימפריה הביזנטית
המרכז הרפואי מעיני הישועה
באסיל השני
באסילוס השני
בסיל השני
הלו (פירושונים)
אימרי דה ליזיניאן
מירה בולבה
מירה בולבה (נולדה בשנת 1950) היא אתלטית ישראלית בעבר, אלופת ישראל בעלת 19 תארים בהדיפת כדור ברזל ובזריקת דיסקוס.
בולבה, שלטה במקצועות אלו בישראל, בשנות ה-70 ובתחילת שנות ה-80 ובין השנים 1972 - 1979 זכתה בשמונה "דאבלים" באליפויות ישראל. היא שיאנית ישראל בהדיפת כדור ברזל (שיפרה את השיא 4 פעמים), במשך 13 שנים ובזריקת דיסקוס (שיפרה את השיא פעמיים) במשך 21 שנים. היא אלופה ושיאנית המכביה, בעלת 7 מדליות, מהן 5 זהב, 1 כסף ו-1 ארד.
ביוגרפיה.
בולבה נולדה בכפר סבא ובגיל 12 הגיעה לקיבוץ עין החורש כילדת חוץ. היא התאמנה בקבוצת הפועל עמק חפר בהדרכת יעקב בורנשטיין ואחר כך בקבוצת הפועל כפר סבא בהדרכתו של אמנון גור.
אלופת המכביה.
בתחרות האתלטיקה של המכביה השמינית שנערכה בשנת 1969 זכתה בולבה בשתי מדליות, זהב וכסף. מדליית זהב בהדיפת כדור ברזל בתוצאה של 11.92 מטר, לפני אביבה ליכטבלאו (11.89 מטר) וליאורית דניאל (11.65 מטר) ומדליית כסף בזריקת דיסקוס בתוצאה של 35.73 מטר אחרי ליאורית דניאל (38.46 מטר) ולפני אסטל גולדשטיין מארצות הברית (35.52 מטר).
אלופת ישראל.
באליפות ישראל שנערכה ביולי 1969 זכתה בולבה בשתי מדליות, זהב וכסף. מדליית זהב, הראשונה בקריירה שלה בהדיפת כדור ברזל בתוצאה של 11.76 מטר, לפני ליאורית דניאל (11.68 מטר) ויהודית גנז (10.24 מטר) ומדליית כסף, בזריקת דיסקוס בתוצאה של 35.28 מטר, אחרי ליאורית דניאל (36.97 מטר) ולפני יהודית גנז (30.68 מטר).
באליפות ישראל שנערכה ביולי 1970 זכתה בולבה בשתי מדליות ארד, בהדיפת כדור ברזל בתוצאה של 11.45 מטר, אחרי ליאורית דניאל (11.80 מטר) ואביבה ליכטבלאו-בלס ממכבי תל אביב (11.77 מטר) ובזריקת דיסקוס בתוצאה של 33.13 מטר, אחרי ליאורית דניאל (41.14 מטר) ויהודית גנז (38.61 מטר).
באליפות ישראל שנערכה באצטדיון רמת גן ביולי 1972 זכתה בולבה בשתי מדליות זהב, בהדיפת כדור ברזל בתוצאה של 12.12 מטר, לפני רעיה זוננשטיין מהפועל ירושלים (11.0 מטר) ומאירה רוטמן מהפועל רמת השרון (10.43 מטר) ובזריקת דיסקוס בתוצאה של 37.63 מטר, לפני מאירה רוטמן (37.54 מטר) ויפה יפרח מהפועל ירושלים (34.58 מטר).
באליפות ישראל שנערכה ביוני 1973 זכתה בולבה בשתי מדליות זהב, בהדיפת כדור ברזל בתוצאה של 12.58 מטר, לפני אביבה ליכטבלאו-בלס ממכבי תל אביב (11.29 מטר) ורעיה זוננפלד מהפועל ירושלים (10.93 מטר) ובזריקת דיסקוס בתוצאה של 37.02 מטר, לפני מאירה רוטמן מהפועל רמת השרון (36.06 מטר) ורעיה זוננפלד (31.74 מטר).
בתחרויות האתלטיקה של המכביה התשיעית שנערכו ביולי 1973 זכתה בולבה בשתי מדליות זהב, בזריקת דיסקוס בתוצאה של 38.25 מטר, לפני מאירה רוטמן (36.04 מטר) ורעיה זוננפלד (33.38 מטר) ובהדיפת כדור ברזל בשיא מכביה חדש של 12.94 מטר, לפני אביבה ליכטבלאו-בלס (11.69 מטר) ורעיה זוננפלד (11.37 מטר).
באליפות ישראל שנערכה בווינגייט בתחילת יולי 1974 זכתה בולבה בשתי מדליות זהב, בהדיפת כדור ברזל בתוצאה של 12.36 מטר, לפני לאה ברינג (11.01 מטר) ודורית מאיה ממכבי תל אביב (10.27 מטר) ובזריקת דיסקוס בתוצאה של 38.44 מטר, לפני מאירה רוטמן מהפועל רמת השרון (33.64 מטר) ויפה יפרח מהפועל עמק חפר (33.12 מטר).
בתחרות שנערכה במרץ 1977 קבעה בולבה בזריקת דיסקוס שיא ישראלי חדש של 45.56 מטר, שיפור לשיא בן ה-6 שנים וחצי של ליאורית דניאל (45.45 מטר). בתחרויות האתלטיקה של המכביה העשירית שנערכו ביולי אותה שנה, היא זכתה בשתי מדליות זהב, בהדיפת כדור ברזל בתוצאה של 13.06 מטר, לפני לאה ברינג (12.59 מטר) ופרלה כהן (11.14 מטר) ובזריקת דיסקוס בתוצאה של 43.78 מטר, לפני יפה סלמון (38.12 מטר) ולאה ברינג (32.86 מטר).
בתחרות שנערכה במכון וינגייט ב-18 בפברואר 1978 קבעה בולבה בהדיפת כדור ברזל שיא ישראלי חדש של 13.96 מטר.
באליפות ישראל שנערכה בתחילת יוני 1978 זכתה בולבה בשתי מדליות זהב, בהדיפת כדור ברזל בתוצאה של 13.38 מטר, לפני לאה ברינג (12.12 מטר) ובזריקת דיסקוס בתוצאה של 44.18 מטר, לפני לאה ברינג (39.06 מטר).
באליפות ישראל שנערכה באצטדיון רמת גן בתחילת יולי 1979 זכתה בולבה בשתי מדליות זהב, בהדיפת כדור ברזל בתוצאה של 13.80 מטר, לפני לאה ברינג (13.44 מטר) ובזריקת דיסקוס בתוצאה של 44.76 מטר, לפני לאה ברינג (42.90 מטר) ותמר חקיה מהפועל עמק חפר (35.22 מטר).
באליפות ישראל שנערכה במכון וינגייט בסוף יוני 1980 זכתה בולבה בשתי מדליות כסף, בהדיפת כדור ברזל בתוצאה של 13.42 מטר, אחרי לאה ברינג שקבעה שיא אישי חדש של 13.89 מטר ובזריקת דיסקוס בתוצאה של 40.70 מטר, אחרי ברינג (42.68 מטר) ולפני תמר חקיה (38.36 מטר).
באליפות ישראל שנערכה בתחילת יולי 1981 זכתה בולבה בשתי מדליות, זהב וכסף. מדליית זהב בזריקת דיסקוס בתוצאה של 43.50 מטר, לפני לאה ברינג (42.26 מטר) ורעיה זוננפלד מהפועל ירושלים (34.76 מטר). מדליית כסף בהדיפת כדור ברזל בתוצאה של 13.16 מטר, אחרי לאה ברינג (13.59 מטר) ולפני נטף דנדורף מהפועל ירושלים (11.38 מטר).
שבוע לאחר מכן, בתחרויות האתלטיקה של המכביה האחת-עשרה שנערכו ביולי היא זכתה במדליית ארד בהדיפת כדור ברזל בתוצאה של 13.00 מטר, אחרי שרון מיטניק שקבעה שיא מכביה חדש של 13.96 מטר ולאה ברינג (13.11 מטר).
בתחרות שנערכה בתל אביב ב-22 ביולי 1982 קבעה בולבה בזריקת דיסקוס שיא ישראלי חדש של 46.20 מטר שיא זה החזיק מעמד 21 שנה ונשבר על ידי סיוון ג'אן (47.93 מטר).
באליפות ישראל שנערכה באצטדיון הדר יוסף ביולי 1983 זכתה בולבה במדליית כסף בזריקת דיסקוס בתוצאה של 42.26 מטר, אחרי לאה ברינג (43.38 מטר).
בולבה נאלצה לפרוש מתחרויות, בשל מחלה ובהמשך כיהנה כחברה באיגוד האתלטיקה בישראל מספר שנים.
תרגיל בהתעוררות
תרגיל בהתעוררות הוא אלבום האולפן השלישי של הזמר-יוצר הישראלי שלומי שבן, שיצא בשנת 2014.
רקע.