בשנת 2010 שיחק זהבי בסדרת הדרמה "עספור", בתפקיד איציק בנסולי. בשנת 2010 שיחק גם במיני-סדרה "נבלות" על פי ספרו של יורם קניוק, ובסדרה "חיים אחרים" של "קשת", ששודרה בערוץ 2. כמו כן שיחק באותה שנה בסרט הקולנוע "התגנבות יחידים", בבימויו של דובר קוסאשווילי. באותה שנה נבחר לדוגמן עבור חברת "רנואר", ביחד עם הדוגמנית אור גרוסמן. לאחר מכן דגמן לחברת מאניה ג'ינס.
בשנת 2010 השתתף בסדרה "יום בחיי" שעלה בערוץ 2.
בשנת 2012 לוהק לתפקיד אורח בסדרת הדרמה האמריקאית "סאות'לנד" ברשת האמריקאית TNT, כאריק הנסון. במרץ 2012, נודע שזהבי לוהק לפיילוט לגרסה האמריקאית של סדרת הדרמה "תמרות עשן", אך בהמשך ביטלה רשת ABC את הסדרה. לאחר מכן, השתתף בסרט "הסיפור של יוסי" בבימויו של איתן פוקס, שפתח את התחרות המרכזית בפסטיבל הסרטים טרייבקה בניו יורק.
בשנת 2014 שיחק בתפקיד הראשי בסדרת הדרמה "זגורי אימפריה", בתפקיד אביאל זגורי. באותה שנה שיחק בתפקיד ראשי בסרט האמריקאי "על גבול התנהגות רעה", בו הוא מגלם את ארי, חייל צה"ל ששונא ערבים. כמו כן החל להשתתף בתוכנית הבידור "הכל הולך" בערוץ 2, תוכנית שממנה החל להיעדר לאחר כמה פרקים בשל חזרות למחזמר "שיער". אחר כך נודע שזהבי עזב את הפאנל סופית.
בשנת 2015 שיחק בתפקיד הראשי סדרת הטלוויזיה "ג'וני ואבירי הגליל" בתפקיד ג'וני קציר. באותה שנה החל לככב במחזמר "שיער" בתיאטרון הקאמרי, בתפקיד ברגר ושיחק בסרט הישראלי "טוביאנסקי" בתפקיד בנימין – קצין המודיעין בירושלים.
בשנת 2016 שיחק בסרט "ארבע על ארבע", עם אושרי כהן, טל מזרחי, רוני דלומי ואליאנה תדהר. בסרט זה הוא מגלם את מוטי, מנכ"ל חברת אקזיט. באותה שנה שיחק גם בסרט "לעבור את הקיר" בבימויה של רמה בורשטיין, בתפקיד זמר היוצר קשר עם מיכל, שגילמה נועה קולר. זהבי ביצע גם את שיר הנושא של הסרט, "הולך ובא". בחנוכה 2017 הופיע ב"שלושת המוסקטרים".
בשנת 2018 החל לשחק בסדרה "יש לה את זה" לצד מגי אזרזר בתפקיד ליאור אלימלך.
בשנת 2019 החל לשחק בתיאטרון הקאמרי לצידם של עמוס תמם, אנדריאה שוורץ ששיחקה לצידו ב"עספור" ואנסטסיה פיין בהצגה "קרוב יותר".
בשנת 2019 החל לשחק בסדרת המתח "תיק נעדר" שבה הוא מגלם את ברק, שעובד במוסד.
בשנת 2020 השתתף בפסטיגל בפעם השישית. באותה שנה החל לגלם את דמותו של רונן (אשכנזי) איינשטיין בסדרה "בת השוטר", והחל לשחק במחזמר המבוסס על הסרט "לא רק בלונדינית", בתפקיד אמט פורסט.
בשנת 2021 השתתף בצילומים לסדרה "העיר הטובה", ששודרה ב-HOT בשנת 2022. בסדרה הוא מגלם מחנך כיתה שמתמודד עם זהותו המינית.
ב-2021 הופיע בעונה השנייה של "הזמר במסכה" בתור הספגטי. הוא הגיע לגמר, וסיים במקום השני.
ב-26 ביוני 2022 הוציא את הסינגל "עד הגל הבא".
חיים אישיים.
בשנים 2015–2016 היה זהבי בן זוגה של השחקנית ליהי קורנובסקי, כשבמשך כחצי שנה השניים אף היו מאורסים.
זהבי הוא בעלה של השחקנית הגר דנון, בתם של השחקנים רמי דנון ותחיה דנון. בינואר 2019 נולדה בתם הראשונה. השניים מתגוררים בתל אביב. ביוני 2021 נולדה בתם השנייה.
ב-2015 הפך זהבי לטבעוני אחרי צפייה בתחקיר בית המטבחיים דבאח שבדיר אל-אסד בחדשות 2, ובמרץ 2016 נשא את דברי הפתיחה בקונגרס הטבעוני השלישי. באוקטובר 2016 הודה שחזר לאכול בשר.
קוסטקו
קוסטקו (באנגלית: Costco) היא רשת חנויות הסיטונאות הגדולה ביותר בארצות הברית והתשיעית בעולם. נכון לספטמבר 2017 החברה מפעילה 741 חנויות בארצות הברית, קנדה, אוסטרליה, מקסיקו, טאיוואן, קוריאה הדרומית, יפן וספרד.
מכירת הסחורות בחנויות החברה מתבצעת בסיטונאות ולחברי מועדון בלבד. ב-2014 היו לקוסטקו כ-55 מיליון חברי מועדון ומכירותיה הסתכמו ב-112.64 מיליארד דולר. קוסטקו היא החברה האמריקאית הראשונה שצמחה לשווי של 3 מיליארד דולר בתוך פחות משש שנים. חלק מהחנויות פתוחות לקהל הקונים וחלקן מוכרות במשלוח בלבד. כמו כן, חלק מהחנויות מתמחות בציוד משרדי ובעבר היו חנויות שהתמחו בכלי בית וכאלה שהתמחו במזון.
ליאור רפאל
המשבר הכלכלי העולמי (2008-2009)
שוונג
כפיפות מרפקים
פלאש פוטוליזה
פלאש פוטוליזה (באנגלית: Flash Photolysis) היא שיטת מחקר, המשמשת בעיקר לבחינת קינטיקה של תגובות כימיות. בשיטה זו, דוגמית חומר מקבלת הבזק אור חזק במשך מספר ננושניות, פיקושניות או אף פמטושניות מקרן לייזר או מכל מקור אור מתאים אחר (כגון מנורת הבזק ). הבזק חזק זה גורם לתחילתה של תגובה כימית, או מוביל להתגברות רמות האנרגיה של אלקטרונים בקבוצת אטומים או במולקולות שבדוגמית החומר, מעבר לרמתם הראשונית. עצמת בליעת האור של דוגמית החומר, משתנה בעקבות אותם תהליכים שגרם ההבזק, ועל כן, על מנת לבחון את קצביהם של תהליכים אלו, מקובל לקלוט את רמות הבליעה של האור בדוגמית, במרווחי מבחן קצרים של כמילישנייה.
פלאש פוטוליזה פותחה מעט לאחר מלחמת העולם השנייה, בשנת 1949, בעקבות ניסיונות צבאיים לייצר מצלמות המסוגלות לצלם טילים בזמן טיסתם. מפתחי הטכניקה, מנפרד אייגן, רונלד ג'ורג' רייפורד נוריש וג'ורג' פורטר , זכו בפרס נובל לכימיה בשנת 1967 על המצאתם זו. במשך 40 השנים שלאחר מכן, הטכניקה נעשתה מתוחכמת יותר ויותר, הודות לפיתוחים חדשים בתחומי האופטיקה והלייזר. יתר על כן, העניין בשיטה זו גדל במידה ניכרת, כאשר היישומים המעשיים שלה התפשטו מעבר לכימיה אל תחומים חדשים, כגון הביולוגיה, מדע החומרים ומדעי הסביבה. כיום, חוקרים רבים משתמשים באופן שכיח בטכניקת הפלאש פוטוליזה, על מנת ללמוד יותר על תהליכי אור מושרה ופוטוסינתזה, במולקולות אורגניות, בפולימרים, בננו-חלקיקים, במוליכים למחצה, בצמחים, באותות ביולוגיים, ובשינויי קונפורמציות במערכות ביולוגיות.
השידור העברי של קול אמריקה
השידור העברי של קול אמריקה היה שידור רדיו בשפה העברית בתחנת "קול אמריקה" המיועד למאזינים בישראל, ששודר בראשית שנות ה-50.
הרקע.
תחנת "קול אמריקה" החלה לשדר בשנת 1942, במהלך מלחמת העולם השנייה, שידורי תעמולה של ארצות הברית לעולם הרחב. התחנה הופעלה בראשיתה על ידי משרד ההגנה האמריקאי, כחלק ממאמץ המלחמה האמריקאי. כשהסתיימה מלחמת העולם החלה המלחמה הקרה ולתחנה נועד תפקיד חשוב במערך ההסברה האמריקאי במאבק הבין גושי. ה-BBC, קול אמריקה וקול מוסקבה הרחיבו את מגוון השפות בהן שידרו.
התחנה החלה בהכנות לקראת הרחבת השפות בהן היא שידרה ובשנת 1949 ביקשה מפרופ' פאול מסינג לבדוק את טעם הקהל של הישראלים בענייני רדיו. בינואר 1950 הוסיפה התחנה לשלל השפות שבהן שידרה גם את השפה הערבית. באפריל 1950 הוחלט על הרחבת השידורים לשמונה שפות נוספות, בהן עברית.
תולדות השידורים.
ב-15 במאי 1951 החלו השידורים בעברית המיועדים למאזינים בישראל. היה זה בתקופת כהונתו של הנשיא הארי טרומן, שגילה ידידות לישראל, ובזמן שבישראל נפערה מחלוקת בשאלת ההזדהות עם אחד הגושים, בין שלטון מפא"י בהנהגתו של דוד בן-גוריון שצידד בתמיכה בגוש המערבי, לבין מפלגת מפ"ם שנטתה אל הגוש המזרחי. על רקע זה מצאו האמריקאים לנכון להתחיל לשדר את השידור העברי של "קול אמריקה".
בתוכנית הפתיחה הושמעה ברכתם של סגן נשיא ארצות הברית אלבן ברקלי, של סגן שר החוץ האמריקאי לענייני המזרח התיכון, של הסנטור היהודי הרברט להמן ושל שגריר ישראל בארצות הברית אבא אבן.
השידור היה בגלים קצרים והוא שודר מדי ערב, במשך מחצית השעה בין 8:00 ל-8:30 בערב בחורף ובין 9:00-9:30 בערב בקיץ לפי שעון ישראל, מאולפני קול אמריקה בוושינגטון הבירה. בחלק מהערוצים הסתייע השידור בתחנת ממסר בטנג'יר. בתחילת השידורים עלתה הטענה שברית המועצות מפריעה לשידורים. החל מ-7 בספטמבר 1952 הוגברו שידורי התחנה באמצעות תחנת ממסר שעל גבי ספינה שעגנה בנמל רודוס. מספינה זו הועברו, מלבד השידור העברי, שידורים בשמונה שפות לארצות הים התיכון וברית המועצות.
התחנה גייסה עובדים מישראל ומכלי התקשורת שלה. עובדים אלו כללו את מיכאל אוהד ואת עודד בורלא שעבד כקריין ועורך. בסוף 1951 עבר לשידורים העבריים אחד מהאישים המרכזיים בקול ישראל ובתחילת 1952 הצטרף יוסף נדבה, כתב הבוקר, לצוות התחנה.
התחנה עקבה אחר שיעורי ההאזנה שלה, בין השאר באמצעות סקרי דעת קהל. בדצמבר 1952 נתן ריד האריס , מנהל הרשות למידע בינלאומי הממונה על שידורי קול אמריקה, הוראה לסגור את שידורי קול אמריקה בעברית, במסגרת מסע קיצוצים נרחב בקול אמריקה ומיקוד השידורים במדינות הנמצאות בהשפעה סובייטית. האריס פעל על פי המלצה של שגרירות ארצות הברית בישראל, בטענה שהשידורים בעברית אינם יעילים מכיוון שרוב הישראלים מבינים שפות אחרות, רק מעטים מאזינים לשידורים וממילא אין לישראלים צורך בעזרה בהתנגדות לקומוניזם. העיתוי של מתן ההוראה, מיד לאחר סיום משפטי פראג והתגברות האנטישמיות בגוש הסובייטי, הביא לביטול זמני של ההוראה ולחקירה של ועדה של הסנאט בראשות ג'וזף מקארתי לגבי מניעיה. בפברואר 1953 פורסם שיש כוונה לקצץ בשידורים, אך לא לבטלם, אך באפריל התפרסם כי החלטת הסגירה בעינה עומדת ותצא לפועל בקרוב.
היו שקיבלו בישראל בהבנה את סגירת השידורים וטענו שהשידורים אכן היו מבוזבזים. אולם, למרות שהפסקת השידורים התלוותה לסגירת שידורים גם בצרפתית, איטלקית וספרדית היו שראו את הסיבה האמיתית לביטול השידורים בעברית בכניסתו של דווייט אייזנהאואר לתפקיד נשיא ארצות הברית והשינוי לרעה ביחס הממשל בארצות הברית לישראל. לעמדתם, הפסקת השידורים בעברית והמשכת השידורים בערבית מבטאת מסר של חוסר אכפתיות של ארצות הברית לישראל.