'אתנחתא' הוקמה בשנת 1996, ומופעלת באמצעות עמותת "אותות- דלת לחיים חדשים" אשר לה רשת של בתים לנוער במצבי קצה, ונמצאת תחת פיקוח "חסות הנוער" - משרד הרווחה והשירותים החברתיים.
מענה טיפולי.
בכל שנה שוהים במקום כ-400 בני נוער בממוצע. השהות הנה רצונית ונעשית בהסכמת ההורים או באישור גורמי הרווחה. במהלך שהותם במקום מקבלים הנערים את כל הצרכים הבסיסיים הנדרשים: מיטה חמה, אוכל חם ומזין, ביגוד והנעלה לפי עונות השנה, וטיפול רפואי במקרה הצורך.
במקום אנשי צוות ומתנדבים, הנותנים מענה טיפולי מסביב לשעון, יום ולילה במגוון תחומים: לימודים, ליווי אישי, תמיכה רגשית ומהווים דמויות מבוגרות נוכחות ומשמעותיות. סדר היום במקום כולל זמני השכמה ולינה, ארוחות מסודרות, תורנויות, פעילויות חברתיות, חוגי מוזיקה ואומנות, שיחות אישיות וקבוצתיות.
הגישה הטיפולית של אתנחתא מושתת על שותפות עם גורמי רווחה וגורמי טיפול המלווים את הנער לפני, תוך כדי, ואחרי שהותו באתנחתא, מתוך הבנה כי החזקת הרצף הטיפולי הוא קריטי לטובת הצלחתו של הנער בתהליך הטיפולי.
תוכנית שבילים.
נערים ונערות המגיעים לאתנחתא, באים מרקעים שונים ומצבי חירום שונים ומורכבים, הנובעים מ: גיל, זמן שהות, סיפור אישי ומשפחתי ועוד. תוכנית שבילים נועדה לסייע בהתכווננות הטיפולית המדויקת לכל נער ונערה באתנחתא, על פי צורכיהם ומצבם.
אתנחתא היא קורת גג זמנית ולכן אורך השהות בה מוגבל ל-3 חודשים. ואורך השהות משתנה מנער לנער בהתאם לשביל שלו זקוק בתוכנית הטיפולית.
שביל השמה- שביל המיועד לנערים ונערות הזקוקים למקום קבוע וארוך טווח. אתנחתא מהווה מקום זמני עד אשר ימצא מקום קבוע. נערים בשביל השמה מלווים על ידי גורם טיפולי מלשכת הרווחה או מהקהילה בשותפות מלאה עם הצוות הטיפולי באתנחתא.
שביל אתנחתא- שביל זה מיועד לנערים ונערות שזקוקים לזמן מנוחה ושהות מחוץ לבית או למסגרת הקבועה בה שוהים, בלי לעזוב את הבית לצמיתות, התרחקות לצורך התקרבות. לרוב בעקבות משבר שאירע סמוך להגעתם לאתנחתא.
שביל מעבר- שביל זה מיועד לנערים ונערות שזקוקים למענה זמני עד לכניסתם למסגרת קבועה אשר תאריך הכניסה ידוע מראש.
שביל קורת גג- מענה של לינה, אוכל ומקלחת ללילה אחד. שביל זה נועד לנערים ונערות הזקוקים למקום בטוח להעביר בו את הלילה
שביל שלטר- קורת גג למספר לילות, ללא שהות באתנחתא לאורך היום.
שביל מגן- מענה לנערים ונערות הזקוקים להגנה ושמירה מוגברת, ויצירת תחושת ביטחון ונראות גבוהים.
מענה הומניטרי וחינוכי.
נוסף לשירותים בסיסיים כגון מיטה, אוכל, מקלחת וכביסה זוכה הנער לשיחות אישיות עם גורמי טיפול. בכניסתו לבית מגבש כל נער ביחד עם הצוות במקום תוכנית יום המספקת לו שגרת יום בריאה, ומעודדת חזרה לאורח חיים פרודוקטיבי ונורמטיבי. עיקר הפעילות בבית מופנית לשיקום הנער במהלך שהותו הקצרה, ומציאת פתרון קבוע וארוך טווח בשיתוף עם הנער, משפחתו וגורמי הרווחה השונים.
חלק מהנערים ממשיכים ללמוד בבתי הספר הרגילים וחלק ניכר מן השוהים במקום מופנה אל מרכז "תפנית" - מרכז למידה והעשרה הפועל על פי תוכנית "הילה". המכרז מופעל על ידי אתנחתא. בתפנית מתקיים תהליך למידה, המאפשר קבלת תעודה של 10 שנות לימוד, ומתקיימות בו תוכניות העשרה בחודשי הקיץ החופשות והחגים.
סיום השהות.
בסיום השהות, ממשיכים בני הנוער אל המקום הקבוע, ארוך הטווח, בהתאם לצורך ולמציאות חייהם של הנערים והנערות: לפנימיות, הוסטלים או חזרה הביתה.
טיפוס סדר
בתורת הקבוצות, טיפוס סדר הוא תכונה של קבוצות שמוגדר עליהן יחס סדר מלא.
שתי קבוצות הן בעלות אותו טיפוס סדר אם הן איזומורפיות. אינטואיטיבית ניתן לומר ששתי קבוצות הן בעלות אותו טיפוס סדר אם יש להן את אותו מבנה של סדר.
את טיפוס הסדר של קבוצה סדורה formula_1 מסמנים ב-formula_2, ולעיתים כ-formula_3.
כל קבוצה סדורה היטב איזומורפית סדר לסודר יחיד, ולכן זהו טיפוס הסדר שלה. כלומר, סודרים הם נציגים קנוניים ממחלקת השקילות של קבוצות סדורות היטב איזומורפיות.
המושג נהגה ונחקר לראשונה על ידי גאורג קנטור.
הגדרה.
נסתכל לדוגמה על הקבוצות formula_4 ו-formula_5 (כלומר קבוצת המספרים הטבעיים ושדה המספרים הרציונליים עם יחס ההשוואה הרגיל). לשתי הקבוצות אותה העוצמה, אך מבחינת סדר הן שונות: הסדר על הטבעיים הוא סדר טוב, ועל הרציונליים לא; הסדר על הרציונליים הוא סדר צפוף ועל הטבעיים לא, וכן הלאה. מתבקש אם כן להגדיר תכונה דומה לעוצמה שתתחשב גם בסדר של הקבוצות. תכונה זאת מכונה טיפוס סדר.
שתי קבוצות הן בעלות אותו טיפוס סדר אם ורק אם הן איזומורפיות, כלומר קיימת פונקציה חד-חד-ערכית ועל שומרת סדר ביניהן (כלומר מתקיים formula_6). זאת בדומה לעוצמה שבה שתי קבוצות הן בעלות אותה עוצמה אם ורק אם קיימת פונקציה חח"ע ועל ביניהן. אם לשתי קבוצות יש אותו טיפוס סדר, אז גם יש להן אותה עוצמה (כי הפונקציה של האיזומורפיזם היא בפרט חח"ע ועל) אך ההפך אינו נכון.
איזומורפיזם הוא יחס שקילות מעל קבוצה כלשהי של קבוצות סדורות, ועל כן ניתן להסתכל על טיפוס סדר כמחלקת שקילות של קבוצות סדורות.
בדומה לעוצמות, גם במקרה של טיפוסי סדר ניתן להגדיר את היחס formula_7 מעל קבוצה כלשהי של טיפוסי סדר, כקיום פונקציה שיכון: פונקציה שומרת סדר וחד-חד-ערכית (שאינה דווקא על). יחס זה הוא קדם סדר (כלומר הוא רפלקסיבי וטרנזיטיבי) אך בניגוד ליחס מעל העוצמות, הוא איננו אנטי-סימטרי ואיננו משווה. כך לדוגמה, formula_8 וכן formula_9, אך formula_10. כמו כן, לא כל שתי קבוצות ניתנות להשוואה, למשל formula_11 ו-formula_12. אם מדברים על סודרים, אזי שתי התכונות מתקיימות.
תכונות של קבוצות.
לשתי קבוצות בעלות אותו טיפוס סדר יש אותן תכונות. כך לדוגמה משתמר קיום איבר ראשון ואחרון והיותו של הסדר צפוף או טוב, וכמו כן לתת-קבוצה שמועתקת לתת-קבוצה משתמר קיום חסם מלעיל ומלרע וקיומו של חסם עליון ותחתון.
ניתן לאפיין טיפוסי סדר באמצעות תכונות שלהם. כך לדוגמה:
פעולות בין טיפוסי סדר.
ניתן להגדיר פעולות בין טיפוסי סדר:
החיבור והכפל אסוציאטיביים אך אינם קומוטטיביים. חוק הפילוג מתקיים מימין בלבד (היינו formula_27), ובמקרה של קבוצות סדורות היטב (או בשקילות סודרים), מתקיימות מונוטוניות ורציפות מימין בלבד (היינו formula_28, formula_29 פונקציות מונוטוניות ורציפות, ולא להפך).
פרנק שרשל
פרנק שרשל (באנגלית: Frank Scherschel; 1907 - 23 במאי 1981) היה צלם אמריקאי. שרשל, שעבד במשך שנים רבות עבור המגזין לייף, התפרסם בזכות צילומיו ממלחמת העולם השנייה. שרשל ליווה והנציח את מאבק הישוב העברי להקמת מדינת ישראל ותמונותיו הנציחו אירועים בהעפלה ובמלחמת העצמאות בצורה אוהדת לצד הישראלי.
ביוגרפיה.
ב-1926 החל שרשל לצלם עבור העיתון "מילווקי ג'ורנאל" (Milwaukee Journal) ועבד בו עד שנת 1942, בה עבר לעבוד במגזין לייף. הוא צילם עבור לייף את המערכה באוקיינוס השקט ואת הלחימה באירופה המערבית ושחרור פריז. פרויקטים נוספים שעשה שרשל עבור לייף היו: נישואי הנסיכה אליזבת השנייה ב-1947, יהדות ג'רבה בתוניס, ועידת המפלגה הדמוקרטית האמריקאית ב-1956, חקלאות שיתופית בצ'כוסלובקיה, סיקור של דמויות כמו וינסטון צ'רצ'יל (מספר פעמים), מיס ון דר רוהה ואספנית האמנות פגי גוגנהיים ותחרויות ספורט שונות כגון: מרוץ האופניים טור דה פראנס, מרוץ המכוניות 24 השעות של לה-מאן, אגרוף, בייסבול, פוטבול ואפילו תחרות בגידול זקנים שנערכה במישיגן. גם אחיו, ג'ו, היה צלם מקצועי שעבד עבור "לייף".
לאחר מלחמת העולם השנייה ביקר שרשל מספר פעמים בארץ ישראל והנציח את מאבק היישוב העברי להקמת מדינת ישראל. הוא צילם את הגעתה של אוניית המעפילים אקסודוס ולאחר מכן, את הכרזת העצמאות, קרב יד מרדכי, הפצצת התחנה המרכזית בתל אביב על ידי חיל האוויר המצרי ועוד מקומות ואירועים במלחמת העצמאות.
ב-1950 העניקה לו ההתאחדות הלאומית (האמריקאית) לצלמי עיתונות פרס על מצוינות לזכר ג'וזף ספראגו (Joseph A. Sprague). ב-1955 היה שרשל אחד ממאות הצלמים שצילומיהם הוצגו בתערוכת הצילום ההיסטורית, "משפחת האדם", שהוצגה תחילה במוזיאון לאמנות מודרנית בניו יורק ולאחר מכן הוצגה ברחבי העולם.
ב-1962 היה שרשל הממונה על מעבדת הצילום של סוכנות המידע האמריקאית בוושינגטון. ב-1972 הוא פרש ושב לעיר מגוריו, בראבו שבוויסקונסין ופתח שם חנות לצורכי צילום. הוא נפטר ב-1981 בהיותו בן 74.
ירין קימור
ירין קימור (נולד ב-27 ביולי 1952) הוא סופר, מרצה ובמאי ישראלי, העוסק גם בקסמים. קימור עוסק בבימוי סרטים דוקומנטריים שרובם שודרו בערוץ הראשון ועסקו בפרשיות ביטחוניות וארגוני ריגול. בשנים האחרונות קימור כתב שני ספרים בנושא פיתוח חשיבה יצירתית והמציא משחק קופסה של חידות מחוץ לקופסה ומשתמש בקסמים כדי להדגים את תהליכי החשיבה.
כיום מרצה קימור על חשיבה יצירתית ופרזנטציה בארץ ובעולם.
ביוגרפיה.
קימור גדל בחיפה, והוא בנו של פרופ' ברוך קימור (קומרובסקי), מחלוצי חקר הימים והאגמים בישראל. שירת בחטיבת גולני בקו הראשון במלחמת יום הכיפורים. קימור הוא בוגר של האוניברסיטה העברית ושל ה(world press institute (WPI ושימש שנים רבות כעורך ובמאי בערוץ הראשון. בין השאר שימש כעורך משנה בתוכנית המדע תצפית, כתב בחדשות השבת וביומן השבוע. כמו כן שימש ככתב כלבוטק, כתב לענייני חינוך בחדשות ועורך מבט שני. הוא היה ראשון לחשוף את העובדות מאחורי טבח הספורטאים באולימפיאדת מינכן והמלחמה הסמויה שהמוסד מנהל נגד הטרוריסטים של ארגון ספטמבר השחור.