הרננדורנה השתתף במבצע הפאנים - אוניות המעפילים "פאן יורק" (בשמה העברי קיבוץ גלויות) ו"פאן קרסנט" (בשמה העברי – עצמאות), שהביאו למעלה מ-15,000 מיהודי רומניה ובולגריה. האוניות נקנו בארצות הברית באמצעות חברת קש, ובמאי 1947 הפליגו לים התיכון עם צוותים אמריקאים. ה"פאן יורק" נשלחה למרסיי, הצוות האמריקאי שוחרר, וצוות חדש בפיקודו של הרננדורנה תפס את מקומו. תחילה הובטח לו שיהיה רב החובל של האונייה, אך בסוף אוגוסט מונה לתפקיד גד הילב. אחרי שיחה ארוכה עם הילב הסכים הרננדורנה (שכינויו במוסד לעלייה ב' היה "שלמה יעקבי הספרדי") להמשיך כקצין ראשון. אנשי הצוות היו גולים ספרדים רפובליקנים, ומתנדבים יהודים אמריקאים.
הבריטים, שעקבו אחר תנועת הספינות, הפעילו לחץ דיפלומטי כבד על ממשלות פנמה, טורקיה ורומניה כדי למנוע את הפלגתן, ואף שתלו דיסאינפורמציה בתקשורת העולמית בנוגע לספינות. כשזה לא עזר, החלו הבריטים להפעיל את השפעתם על הממשל האמריקאי, בטענה שקרית שהספינות מאורגנות בסיוע ברית המועצות על מנת להגביר השפעתה במזרח התיכון. ממשלת ארצות הברית השתכנעה ודרשה מהסוכנות היהודית לעצור את הספינות.
באותו זמן החל האו"ם לדון בתוכנית החלוקה להקמת מדינה יהודית בשטחי ארץ ישראל, וההנהגה הציונית לא רצתה להתעמת עם הבריטים. משה שרת, ראש המחלקה המדינית של הסוכנות, הורה לעצור את הפלגת הספינות. אולם, ראש "המוסד לעלייה ב'" שאול אביגור ואחרים ביישוב התעקשו לבצע את ההפלגה, בגלל הצורך לא לעכב את העולים שכבר היו מאורגנים ולחצו לעלות, והסכנה המוחשית שארבה, לדבריהם, ליהדות רומניה.
למרות הלחצים שהפעילה הנהגת הסוכנות, הפליגו לבסוף שתי הספינות לנמל בורגס בבולגריה, לשם הגיעו המעפילים מרחבי רומניה ברכבות נוסעים מיוחדות. האוניות הפליגו ב-27 בדצמבר 1947 כשעליהן יותר מ-15,000 מעפילים, ובהיותן בלב ים קבע להן דוד בן-גוריון את השמות העבריים "קיבוץ גלויות" ו"עצמאות". כשעברו הספינות מן הים השחור אל הים התיכון הן נתקלו במשחתות בריטיות. בהוראת בן-גוריון, שחשש לגורל הנוסעים הרבים, החל משא ומתן בין הבריטים לבין מפקדי הספינות, ולאחר שהושג הסכם, עלו חיילים לא חמושים על הספינות וכיוונו אותן ישירות לקפריסין, שם הורדו המעפילים למחנות מעצר.
קפטן סטיב ורוב אנשיו נשארו על האוניה במהלך מעצרה בנמל פמגוסטה בקפריסין, ושמרו על כשירותה להפלגה. כחודש אחרי הקמת מדינת ישראל, ב-18 ביוני 1948, הפליגו האוניות לחיפה, שם נעצרו במובלעת הבריטית בנמל עד לפינויה ב-30 ביוני.
בישראל.
הרננדורנה החליט להשתקע בישראל, והביא לארץ את משפחתו. האוניה (ששמה שונה לקוממיות) הובילה לישראל עצירים משוחררים מקפריסין ועולים חדשים, והוא שרת בה עד סוף 1949. מאז, ועד פרישתו ב-1963, שרת כרב חובל באוניות שונות של החברות שוהם וצים. הוא התגורר בשכונה בת גלים בחיפה.
הרננדורנה נפטר בחיפה ב-1965, בגיל 60, ונקבר בבית העלמין הקתולי בחוף הכרמל.
משפחתו.
הרננדורנה היה נשוי למריה פילר ארסולה (נפטרה ב-1956) ואב לשלוש בנות ובן. בנו חנן (חואן) ונכדו דני הלכו בדרכו ושירתו כקציני מכונות בצי הסוחר הישראלי.
הנצחה.
במלאת שנה למותו של הרננדורנה נקרא על שמו רחוב קפטן סטיב בעיר התחתית בחיפה. חבריו הקימו את הוועדה הציבורית להנצחת זכרו של קפטן סטיב, שהוציאה חוברת לזכרו. גם בעיר פורטוגלטה שבחבל הבסקים, שבמשך שנים נחשבה בטעות כמקום הולדתו, נקרא על שמו רחוב-Calle Esteban Hernandorena.
עמותת עמדא
עמותת "עמדא" לחולי אלצהיימר שיטיון (דמנציה) ומחלות דומות בישראל הוקמה בשנת 1988. העמותה תומכת בבני משפחה של חולי דמנציה, אלצהיימר ומחלות דומות, ובחולים שאינם מאושפזים. עם הזדקנות האוכלוסייה עולה מספר החולים במחלות אלה. כיום מעריכים שיש כ-150,000 חולים בישראל. העמותה פועלת כדי להאריך ככל האפשר את שהות החולים בבתיהם, וזאת על ידי תמיכה בבני המשפחות, ופעילות עם החולים עצמם.
נכון לשנת 2020, מנכ"לית העמותה היא ד"ר נתי בלום, יו"ר הוועד המנהל הוא בעז וייס. יו"ר המועצה המדעית של העמותה הוא פרופ' עמוס קורצ'ין.
בנובמבר 2002 הוענק לעמותה "מגן שר הבריאות" על הצטיינות בפעילות התנדבותית לשיפור איכות חיי החולים ובני משפחותיהם, על התמיכה והסיוע שהעמותה מעניקה להם, ועל המאמץ שמשקיעה העמותה בהגברת המודעות למחלה בקרב הציבור הרחב.
ביולי 2009 התקיים בכנסת "יום אלצהיימר" ובו התקיימה ישיבה מיוחדת בנושא מחלת אלצהיימר בהשתתפות חברי כנסת וראשי העמותה. לסיכום הישיבה נחתמה אמנה מיוחדת שבה מצהירים חברי הכנסת והנהלת העמותה על מחויבותם לפיתוח מערך השירותים לחולי אלצהיימר ובני משפחותיהם.
בכנס הגרונטולוגיה הדו שנתי בינואר 2014 הוענקה לעמותת עמדא תעודת הוקרה מהאגודה הישראלית לגרונטולוגיה.
עמותת "עמדא" חברה בארגון אלצהיימר הבינלאומי "ADI" ובארגון אלצהיימר אירופה.
הקמה ופריסה.
עמותת אלצהיימר, בשמה המקורי, הוקמה בשנת 1988 על ידי קבוצת בני משפחות של חולי אלצהיימר שטופלו בבי"ח תל השומר בעזרת צוות המחלקה הגריאטרית בראשותו של ד"ר מריאן רבינוביץ. עד שנת 2006 עמדו בראש העמותה המנכ"ל יעל גושן והיו"ר רות גולדברג. משרדי העמותה נדדו במהלך השנים בין אתרים שונים, ונכון לשנת 2019 הם ממוקמים ב"משען", רמת אפעל.
לעמותה כ-50 סניפים ברחבי הארץ, שבהם מתנהלות קבוצות תמיכה וייעוץ לחולים ולבני המשפחות.
פעילות העמותה.
העמותה מקיימת עשרות קבוצות תמיכה לבני המשפחה ברחבי הארץ ודרך תוכנת זום, בהנחיית אנשי מקצוע מתוך הרשות המקומית ומתנדבי העמותה בתמיכה מקצועית צמודה של עמותת עמדא.
במסגרת העמותה מופעל "קו חם ואוזן קשבת", 8889*, שמאויש על ידי מידענית מקצועית, זאת בנוסף לרשימת טלפונים של עשרות מתנדבים ברחבי הארץ. ה"קו החם" מאפשר לבני משפחות של חולים להתקשר, לאורך היממה, ולקבל מידע ראשוני ותמיכה.
עמותת עמדא מפעילה מגוון פעילויות לחולה ובני המשפחה: תוכנית תל"ם-תמיכה לבני משפחה, הפעלות באמצעות ערכת קשרים וכישורים, ערכת בכורסא עם פיקאסו וערכה לגירוי חושים (מיועדת לחולים בשלב השלישי של המחלה)
סיורים מודרכים במוזיאונים לחולה ובן/ת המשפחה, פרויקט אלצהיימר ויצירתיות (גינון טיפולי, פוטותרפיה ומוזיקה).
עמותת עמדא מציעה קורסים דיגיטליים למשפחות של אנשים עם דמנציה
בנוסף עמותת עמדא מפעילה מערך נרחב של פעילות הדרכתית המכוונת לאנשי מקצוע בבתי אבות, מרכזי יום לקשיש ורשויות מקומיות.
העלאת מודעות: עמותת עמדא מקיימת בין 5–6 כנסים בשנה המיועדים להעלאת מודעות, מפיקה סרטונים ופליירים לאנשי מקצוע ולמטפלים עיקריים על מנת לתת עבורם כלים לטיפול נכון באדם הדמנטי.
אחת לכ-3 חודשים העמותה מוציאה לאור עלון, "עמדא", המפרט את פעילות העמותה, מביא חידושים בתחום אלצהיימר בעולם, ומחקרים חדשים ברפואה.
הקרבה (שחמט)
הקרבה בשחמט היא מסע/סדרת מסעים במהלכם השחקן מוותר על יתרון חומרי, במטרה להשיג תוך מסע אחד או יותר:
שחקן שמבצע את ההקרבה מנסה להסוות את מועד ההקרבה והיא תבוצע בדרך כלל במצבים מסובכים.
הקרבה עשויה להיות שגויה ולא להשיג אף אחת מהמטרות המוצגות לעיל.
יתרון נוסף של הקרבה הוא האלמנט הפסיכולוגי שלה, משום שהיא משדרת ומצביעה על מסע מפתיע הדורש בדרך כלל חישובים מסובכים יותר ומוציא את היריב ממסלול המשחק הרגיל.
ביצוע ההקרבה אופייני לשחקנים אגרסיביים ויצירתיים המנסים להפוך את המשחק למסובך ומעניין יותר ומוכנים לשם כך לבצע מסעים מורכבים.
ההקרבה דורשת מהמבצע יכולות של ראיה קדימה של מספר מסעים או הבנה רחבה בעמדה שתתקבל על מנת שהיעדים יושגו.
החיילים היהודים בחיל הספר העבר ירדני
אייפד מיני 2
iPad Mini 2 (תעתיק לעברית: אייפד מיני 2) הוא הדור השני בסדרת הטאבלטים אייפד מיני של אפל. הוכרז לצד אייפד אייר ב-22 באוקטובר 2013. המכשיר מהווה גרסת מיני לאייפד אייר של אפל. באוקטובר 2014 הוכרז יורשו, אייפד מיני 3.
iOS 7.
מכשיר iPad Mini 2 כולל בתוכו את iOS 7, מערכת ההפעלה הניידת החדשה של אפל שהוצגה לראשונה ב-10 ביוני 2013. ממשק המשתמש של iOS 7 מבוסס על הרעיון של מניפולציה ישירה, תוך שימוש במחוות מולטי-טאץ'. אלמנטי השליטה בממשק החדש מורכבים ממחוונים, מתגים וכפתורים. האינטראקציה עם מערכת ההפעלה החדשה כוללת מחוות כמו החלקת האצבע על המסך (גרירה), מגע, צביטה וצביטה כלפי חוץ, אשר לכל אחד מאלה יש הגדרות ספציפיות בהקשר למערכת ההפעלה ולממשק רב-המגע. חלק גדול מן האפליקציות במכשיר מגיבות לניעור וסיבוב המכשיר (לדוגמה - הודעות - תוצאה מטלטול המכשיר היא פקודת הביטול המאפשרת לבטל את מה שנכתב), או סיבוב המכשיר לצורה אנכית או אופקית (לדוגמה - תמונות - תוצאה מסיבוב המכשיר היא סיבוב התמונה לאורך או לרוחב).
מערכת ההפעלה של המכשיר - iOS 7 הוצגה כאמור ביוני 2013, ויצאה לכל המכשירים התומכים ב-18 בספטמבר 2013. המכשירים הנתמכים במערכת ההפעלה החדשה הם: