בשנת 2014 הופק הסרט "משחק החיקוי", דרמה בריטית המבוססת, באופן חופשי למדי, על פרטים עיקריים מהביוגרפיה של טיורינג. את דמותה של קלארק גילמה קירה נייטלי. הסרט זכה בפרס בחירת הקהל בפסטיבל הסרטים הבינלאומי בטורונטו ובפרס אוסקר לתסריט המעובד הטוב ביותר.
המתקפה האווירית הסורית ביומה הראשון של מלחמת יום הכיפורים
המתקפה האווירית הסורית ביומה הראשון של מלחמת יום הכיפורים היא מתקפה רחבת היקף של 132 מטוסי קרב סוריים על יעדים רבים בצפון ישראל ב-6 באוקטובר 1973, יומה הראשון של מלחמת יום הכיפורים. המתקפה הפתיעה את צה"ל שלא נערך מבעוד מועד לבלימתה וספג את תוצאותיה.
המתקפה.
המתקפה תוכננה כך שהמטוסים הסוריים יגיעו אל המטרות בשעה 13:55 בדיוק. חמש דקות לאחר מכן בשעה 14:00 תוכננה הרעשה ארטילרית אינטנסיבית לאורך כל חזית רמת הגולן שתפתח את המתקפה קרקעית. במקביל למתקפה הסורית בוצעה מתקפה רחבה מתואמת קרקעית ואווירית של צבא מצרים בסיני. כשני שלישים מהמטוסים הסורים שהשתתפו במתקפה היו מטוסי הפצצה שטסו במבנים למטרות ישראליות ברמת הגולן וכשליש מטוסי יירוט מדגם מיג 21 ששימשו לחיפוי מפני מטוסי יירוט ישראליים.
החל מהשעה 13:45 המריאו מבנים של מטוסי קרב משדות התעופה בסוריה בדרכם למטרות איכות בצפון מדינת ישראל. ביחידת האזנה 848 של חיל המודיעין התקבלו אינדיקציות להמראות הרבות ללא מתן אישורי המראה בדרך הרגילה אלא בדממת אלחוט. המטוסים חדרו בגובה נמוך בנתיבים שבהם כיסוי המכ"ם הישראלי חלקי ובדממת אלחוט. בחלוף דקות אחדות נקלטה על צגי המכ"ם ביחידת הבקרה האווירית הצפונית התראה על תנועת עשרות מטוסים בדרכם לעבר ישראל בנתיבים רבים. במקביל להתראות יחידת הבקרה האווירית הישראלית ויחידה 848 נתקבלו במטה חיל האוויר הישראלי ידיעות על חדירת מבני מטוסים רבים לסיני.
בעת קבלת ההתרעה על המתקפה היה חלק גדול ממטוסי חיל האוויר הישראלי בשלבי החלפת חימוש ולא היה ערוך להזנקה, לאחר שמכה מקדימה על שדות התעופה הסוריים, שאליה נערך, לא אושרה על ידי הממשלה שלוש וחצי שעות קודם לכן.
משנתרבו ההתראות בדבר המתקפה המתקרבת פקד מפקד חיל האוויר הישראלי האלוף בני פלד על המראת כל מטוסי חיל האוויר להגנת שמי המדינה, כולל מטוסים שהיו עמוסים בפצצות ומטוסי סקייהוק שאינם מיועדים לקרבות אוויר. בכך נמנעה הפעלתם למשימות התקפיות חיוניות למשך מספר שעות.
מטוסי חיל האוויר הישראלי שהוזנקו ביקשו הנחיות מהבקרה האווירית אולם המתקפה הרחבה המצרית-סורית הקשתה על השליטה והטייסים הונחו לבצע מעגלי המתנה. חלק מהטייסים שמטוסיהם היו חמושים בפצצות הונחו לטוס אל הים התיכון ולהשליך אליו את הפצצות.
בשל העומס על הבקרה הישראלית וההפתעה, מטוסי חיל האוויר הסורי התקיפו בו זמנית את היעדים הישראלים ללא הפרעה של מטוסי חיל האוויר הישראלי. מלבד פגיעה של סוללת הוק במבנה שטס מעל לבנון בנתיב חודר והפלת מטוס יירוט מדגם מיג 21 על ידי מבנה מטוסי מיראז' 3 ישראלי, לא נפגע אף מטוס סורי מבין עשרות המטוסים שתקפו מטרות ישראליות ברמת הגולן.
משנתבקש מפקד חיל האוויר הישראלי על ידי הרמטכ"ל דוד אלעזר לצאת לתקיפת שדות התעופה הסוריים באותו היום נענה כי חיל האוויר אינו ערוך למשימה.
לימים נמתחה ביקורת על האופן שבו הופעל חיל האוויר ביומה הראשון של המלחמה באופן שאינו אפקטיבי.
יעדי המתקפה הסורית.
הסורים מעולם לא פרסמו את פרטי המתקפה. פרטי המתקפה נאספו מעדויות של כוחות צה"ל ומפרסומים סוביטיים.
תוצאות המתקפה.
שר ההגנה הסורי מוסטפא טלאס כתב בספר זכרונותיו כי במתקפה הופלו 4 מטוסים סוריים על ידי כוח ההגנה הקרקעית של ישראל.
פיילי
אבחנה מבדלת
אַבְחָנָה מְבַדֶּלֶת (Differential Diagnosis; DD, DDx, ΔΔ) היא רשימה, כתובה או דמיונית, אשר מציגה את כלל המחלות אשר ביכולתן להסביר את תלונות המטופל. העלאת אבחנה מבדלת מסייעת להבדיל בין מחלה או מצב רפואי מסוים לבין מחלות או מצבים רפואיים אחרים שלהן התייצגות דומה; תסמינים, סימנים או בדיקות עזר אחרות. ההליכים לביצוע אבחנה מבדלת משמשים רופאים ובעלי מקצוע אחרים בתחום הרפואה, כדי לאבחן או לשלול מחלה מסוימת אצל החולה.
ניתן להתייחס לכך כתהליך בו הרופא מנסה לבחון השערות שונות לגבי מחלתו של החולה, ולקבוע האם כל אחת מהן נכונה או לא.
המונח הוצע לראשונה על ידי אבי הפסיכיאטריה המדעית המודרנית, הפסיכיאטר הגרמני אמיל קרפלין. כיום במסמכים ומחקרים רפואיים נפוצים כמה ראשי תיבות וקיצורים אפשריים למונח אבחנה מבדלת (differential diagnosis), בהם DDx, ddx, DD, D/Dx, או ΔΔ.
סקירה כללית.
כאמור השימוש באבחנה מבדלת מיועד לאבחון שיטתי של מטופלים, בייחוד כאשר ייתכנו מספר אלטרנטיבות אפשריות. זהו תהליך של פסילה הדרגתית של חלופות, תוך השגת מידע שנועד לצמצם את הסיכוי לקיומן של אבחנות אחרות עד לרמה זניחה. במהלך האבחון ישנו שימוש במידע רב, אשר כולל בין היתר את תסמיני החולה, היסטוריית המחלה שלו, ביטויי המחלה בבדיקה גופנית, עדויות לנוכחות המחלה בבדיקות מעבדה, הדמיה מתקדמת ועוד.
על פי רוב רשימת המחלות אשר מופיעות באבחנה המבדלת מסודרות באופן הגיוני. השיקולים אשר משפיעים על מיקום אבחנה ברשימה הם:
כך למשל כאשר מטופל מתלונן כאב ראש, על הרופא לשקול התייבשות ומיגרנה, בשל היותן הפרעות נפוצות יחסית. במקביל לכך, על הרופא המטפל לשלול הפרעה מסכנת חיים, כגון שבץ או מוחי או דימום חריף בתוך חלל הגולגולת.
עיקרון הפשטות - התער של אוקאם.
עיקרון הפשטות (בלועזית; Law of Parsimony) הוא כלל מנחה במדעים, אשר דורש מהעוסק במלאכה לפעול על פי הפתרון הפשוט ביותר לבעיה מורכבת. אין משמעות הדבר כי הפתרון פשוט כשלעצמו. במהלך המהפכה המדעית כלל זה תפס פופולריות רבה, אף על פי שנכונותו איננה אבסולוטית. מקורו של הביטוי בעבודתו של נזיר אנגלי בן המאה ה-14 בשם 'וויליאם איש אוקאם'. למרות שישנם ניסוחים מרובים לחוק, ותרגומים רבים עוד יותר, תצורה נפוצה במיוחד היא:
בתור דוגמה נדון במטופל אשר נחבל ברגלו ומתלונן על כאבים באתר החבלה. סביר להניח כי מקור הכאבים בחבלה, ולא בגידול סרטני אלים באותו האזור. אף על פי שישנה הסתברות כי מקור הכאבים הוא אכן סרטני, אופציה זו איננה האופציה הסבירה ביותר.
עיקרון הפשטות הוא כלי מדעי, ובאופן דומה, כך העלאת אבחנה מבדלת ושלילת השערות הן דוגמה לעבודה מדעית בשירות הרפואה. השימוש בתערו של אוקאם מהווה אבן יסוד בתהליך העלאת אבחנה מבדלת, והוא מונצח במשפט:
ברפואה, המונח 'זברה' מתייחס לאבחנה אקזוטית, מפתיעה ובלתי סבירה.
דגלים אדומים.
מלבד תדירות, יש לשקול כי הנבדק סובל ממחלה קשה, כזו אשר מסכנת את חייו, או את אחד מאיבריו באופן בלתי הפיך. הסימנים אשר מעידים לקלינאי כי מדובר במצב חירום נקראים באופן כללי 'דגלים אדומים' (Red Flags). ישנם דגלים נוספים בשירות רפואי, כגון 'דגל צהוב' אשר מתייחס למצב חירום פסיכו-סוציאלי ו'דגל כחול' אשר מתייחס למצב רקע סוציו-אקונומי של המטופל.
דוגמאות לאבחנה מבדלת.
לרוב, כל דעה לגבי מחלה אפשרית במקרה מסוים נקראת "אבחנה מבדלת". למשל, ברונכיטיס עשוי להיות אבחנה מבדלת בתהליך הערכה של שיעול אצל חולה, שבסוף מסתיים באבחנה של התקררות פשוטה.
בייביסנס
כנסיית סנט פאול
סופה נחרצת
ויזה אלפא
לאומי כארד
ג'וזף וייזנבאום
מחשב ספרתי
Bitch Better Have My Money
Bitch Better Have My Money הוא שיר של הזמרת הברבדית ריהאנה שיצא ב-26 במרץ 2015. הוא נכתב על ידי ג'מילה פיארה, ריהאנה וטראוויס סקוט והופק על ידי קניה וסט, WondaGurl ו-Deputy. השיר משתייך לז'אנר הטראפ (שילוב של היפ הופ וקראנק) עם קצב היפ הופ ומייצג יציאה מוזיקלית בולטת מהסינגל הקודם, "FourFiveSeconds". מבקרי המוזיקה נתנו לשיר ביקורות חיוביות מעורבות; למרות שהשיר קליט ומתאים למועדון, הוא לא ברמה של הסינגל הקודם. ב-2 ביולי פורסם הווידאו קליפ של השיר.
ביוני 2020 הגיע השיר ל-500 מיליון השמעות בפלטפורמת הסטרימינג ספוטיפיי.
הופעות חיות.
ריהאנה הופיעה עם השיר לראשונה בטקס פרסי ה-iHeartRadio, ב-2 ב-29 במרץ 2015.
רמיקס.
בשנת 2015,להקנת הנו מטאל, קורן ביצעה גרסת רמיקס לשיר והעלתה אותו לעמוד היוטיוב שלה.
קיר לאוטרברונן
קיר לאוטרברונן (בגרמנית: Lauterbrunnen Wand) הוא צוק באלפים הברניים המתנשא בכיוון צפון מזרח לאורך עמק לאוטרברונן בקנטון ברן בשווייץ.
הקיר נמתח באורך של 8 קילומטר מהר הגלטשרהורן (3,983) במזרח דרך האבנפלו (3,962) המיטאגהורן (3,897) הגרוסהורן (3,754) ועד הלאוטרברונן ברייטהורן (3,785) במערב, שם מסתיים הרכס במעבר המפריד בין הלאוטרברונן ברייטהורן והצ'ינגלהורן.
הצוק נקרא על שם העיירה לאוטרברונן השוכנת למרגלותיו בעמק לאוטרברונן.
ב-12 באפריל 2007 התרסק מטוס טורנדו של הלופטוואפה, חיל האוויר הגרמני, אל תוך הקיר בין המיטאגהורן והאבנפלו, טייס המטוס נהרג במקום ואילו טייס המשנה הצליח להימלט מהמטוס וחולץ על ידי צוותי הצלה.
New deal
ארכיבר
בחינת רישוי ברפואה
בחינת הרישוי ברפואה היא בחינת ההסמכה הרשמית בישראל לכל רופא שסיים לימודי רפואה מחוץ למדינת ישראל, בעל דיפלומה מוכרת, ואשר לא סיים סטאז' (שנת עבודה מעשית בסבבים) בארץ בה למד.
הצלחה בבחינה היא חלק מההליך לקבלת רישיון לעסוק ברפואה במדינת ישראל יחד עם שנת סטאז' במוסד מוכר.
בחינת הרישוי ברפואה (נקראת גם הבחינה לקראת סטאז' או הבחינה הממשלתית ברפואה) נערכת פעמיים בשנה על ידי המועצה המדעית שהוא גוף בהסתדרות הרפואית.
הבחינה היא בחינה מקצועית המורכבת ממספר חלקים.