במסגרת עבודתו הוביל את תהליך הסליקה של Repo (מכשיר פיננסי בו ניתן לקבל מזומן כנגד שווה ערך של איגרות חוב ולהפך), ויצר את התשתית הרגולטיבית המתאימה לשוק ה-Repo בישראל. הקים את פורום שוק ההון במשותף עם החשב הכללי באוצר ועמד בראש צוות בין-משרדי שיצר תשתית רגולטיבית וחקיקה לאיגוח תזרימים פיננסים בישראל. היה אחראי על הקמת החטיבה לסטטיסטיקה, אחראי על הקמה ותפקוד חטיבת השווקים, נטל חלק בהחלטות בדיוני הצוות המצומצם על גובה הריבית ולקח חלק בהחלטות על ההתערבות בשוק המט"ח ממרץ 2008.
ספרים.
המיעוט הנבחר: כיצד עיצב הלימוד את ההיסטוריה הכלכלית של היהודים 1492-70.
הספר דן בשלושה היבטים כלכליים של היהודים, מחורבן בית שני ועד גירוש ספרד – המעבר מחקלאות לעבודה במסחר וביתר המקצועות העירוניים, יצירת התפוצה היהודית וירידת האוכלוסייה היהודית במיוחד לאחר חורבן בית שני ועד המאה ה-7. הספר נכתב יחד עם פרופ' מריסטלה בוטיצ‘יני, מנהלת מכון גספריני למחקר כלכלי (IGIER) באוניברסיטת בּוֹקוֹני שבמילאנו. הוא ראה אור לראשונה בשפה האנגלית בהוצאת אוניברסיטת פרינסטון בשנת 2012. תורגם לאיטלקית ולעברית - יצא לאור בהוצאת אוניברסיטת תל אביב בשנת 2013.
הגירה וניידות בשוק העבודה הישראלי, 1990 עד 2009.
לאחר התמוטטות ברית המועצות ב-1991, היגרו יהודים רבים יוצאי חבר העמים לישראל. במהלך עשר השנים שלאחר מכן, ישראל קלטה כ-900,000 מהגרים ממדינות ברית המועצות לשעבר, כמות שהייתה שווה לכעשרים אחוזים מאוכלוסייתה של מדינת ישראל. אחוז ניכר המהגרים החדשים שהיו בגיל העבודה היו בוגרי אוניברסיטה ועתירי ניסיון. בהגיעם לישראל הם זכו לחבילת הטבות שכללה סיוע בשכר דירה, קורסים בלימוד עברית והכשרה מקצועית. פרק זמן זה מהווה ניסוי טבעי לבחינת תוצאותיה של הגירה גדולה, השופעת בעובדים מיומנים. הספר מציג ניתוח פרטני של התהליך ההדרגתי של השדרוג התעסוקתי של המהגרים ושל העלייה בשכר שנלוותה לכך.
בהתבסס על הניתוח שלהם, המחברים מסיקים שלמרות שחלק גדול של גל ההגירה היה בלתי צפוי, הם יכלו להשתלב בשוק העבודה המקומי בלי שום השפעה שלילית ארוכת טווח על הישראלים הוותיקים. התמורה להשקעה בהון אנושי מקומי (שפה ומקצוע התואם כישורים) היא גבוהה מאוד. יחד עם זאת, היא נמשכת על פני תקופה של כחמש עד שבע שנים בממוצע.
הספר ראה אור בהוצאת המכון הטכנולוגי של מסצ'וסטס (MIT) בשנת 2012 והוא נכתב ביחד עם ד"ר שרית כהן-גולדנר מאוניברסיטת בר-אילן ופרופ' יורם וייס מאוניברסיטת תל אביב.
המיתון הגדול: לקחים לבנקאים בכירים.
משבר הסאבפריים זעזע לא רק את הכלכלה הגלובלית אלא גם את התפישה המקובלת בדבר מדיניות כלכלית. הספר בוחן גם את התפקיד המרכזי שמילאו בנקים גדולים במשבר והתפקיד שהם יכולים למלא במניעת או בהכנה לקראת משברים עתידיים.
המחברים מתמקדים במדיניות מוניטרית, שדה חדש של macroprudential policy, ובסוגיות של שערי החליפין, זרימת הון, בנקאות ושווקים פיננסיים. הם בוחנים את ניסיונן של כלכלות מתפתחות ומפותחות כאחת, מנסים לשער למה חלקן, בכללן ישראל ואוסטרליה סבלו קלות מהמשבר, בעוד אחרות, למשל אירלנד – סבלו ממשבר פיננסי קשה.
אקשטיין ערך את הספר ביחד עם קובי ברוידא, ממחלקת המחקר של בנק ישראל, פרופ' סטנלי פישר, לשעבר נגיד בנק ישראל וד"ר קרנית פלוג, נגידת בנק ישראל הנוכחית.
תקציר מאמרים עיקריים.
צמיחה והתפתחות ואוכלוסייה.
גדילתן של ערים: תאוריה ועדויות מצרפת ויפן
האוכלוסייה היחסית של ארבעים האזורים האורבניים המובילים של צרפת ויפן נותרה קבועה במהלך תקופות התיעוש והעיור של ארצות אלו. המחברים הראו שלערים גדולות יותר יהיו רמות גבוהות יותר של הון אנושי, דמי שכירות גבוהים יותר ושכר גבוה יותר בממוצע לעובד. במאמר מוצגת התופעה של גידול מקביל של ערים, של שמירה על גודל יחסי קבוע של הערים הגדולות ושל העדר תוספת של ערים חדשות או התרסקות של ערים ישנות במשך התהליך הגדול של עיור המתלווה לתהליך של צמיחה כלכלית.
המאמר נכתב במשותף עם פרופ' ג'ונתן איטון מאוניברסיטת בראון.
כלכלת עבודה.
למה נוער נושר מבית ספר תיכון: השפעותיהן של העדפות, הזדמנויות ויכולות
המחברים פיתחו מודל המנתח את השפעת הלימודים בתיכון על החלטות הנוגעות לתעסוקה בזמן הלימודים, להישגים ולהחלטה לסיים את לימודי התיכון ללא תעודת גמר. אמידת המודל הראתה שנוער שנושר מתיכון הוא בעל מאפיינים שונים מאלה שמסיימים תיכון – הם בעלי יכולות נמוכות יותר בבית הספר או בעלי מוטיבציה נמוכה יותר, יש להם ציפיות נמוכות יותר באשר לתגמולים להם יזכו לאחר סיום הלימודים, הם שמים דגש רב יותר על תרבות הפנאי ופחות על הנוכחות בלימודים.
המאמר נכתב ביחד עם פרופ' קנט וו. וולפין מאוניברסיטת רייס ביוסטון בארצות הברית.
ההשתתפות בכוח העבודה של נשים נשואות וניסיון עבודה בבחירה אנדוגנית
המחברים הראו שההחלטה אם לעבוד אם לאו מושפעת מהתשואה על הניסיון. לכן אישה שרכשה ניסיון עבודה בגיל צעיר – מנצלת זאת בגיל מבוגר יותר. בצורה כזו נשים בעלות השכלה מקבלות שכר גבוה יותר ורוכשות ניסיון נוסף. בנוסף לכך המחברים מצאו שככל שיש יותר ילדים קטנים וככל שמשכורתו של הבעל גבוהה יותר, פוחתת באופן ניכר השתתפותה של האישה בכוח העבודה, בעוד שלהשכלה רבה יותר יש השפעה חיובית על ההשתתפות בעבודה.
המאמר נכתב ביחד עם פרופ' קנט וו. וולפין מאוניברסיטת רייס.
חוק חינוך חובה והשפעתו על צמיחה, התפלגות ההכנסות ורווחה
במאמר המחברים משתמשים במודל הדורות החופפים בשיקלול המרכיבים של הון יצור והון אנושי, כגורמים המשפיעים על איכותה של העבודה. בכל דור הורים משקיעים בחינוכם של ילדיהם אולם מתעלמים מההשפעות החיצוניות שלו על התפוקה הנצברת. ממשלה מתערבת במתן חינוך חובה מגבירה את הצמיחה הכלכלית, בעוד התפלגות ההכנסה הבין-דורית נעשית שווה יותר. בנוסף לכך, בטווח הארוך, רוב הפרטים בכל דור הם במצב טוב יותר בשל חינוך חובה.
המאמר נכתב ביחד עם פרופ' יצחק זילכה מאוניברסיטת ת"א.
משך החיפוש של עבודה לאחר סיום לימודים: הערכה על בסיס Search-Matching Model
המאמר חוקר את תכונותיהם של ההתפלגות ההדדית של פרק הזמן של חיפוש עבודה ראשונה במשרה מלאה בתום הלימודים ושל השכר שניתן לעבודה זו במסגרת המודל התאורטי search-matching-bargaining.
המאמר נכתב ביחד עם פרופ' קנט וו. וולפין מאוניברסיטת פנסילבניה.
אמידה של מודל חיפוש בשווי משקל מנתוני פנל על פרטים
במאמר זה אקשטיין ווולפין אומדים מודל של חיפוש עבודה בשווי משקל תוך שימוש בנתוני פנל. זו העבודה הראשונה שאמדה מודל של משחקים מסוג נאש על בסיס נתונים של פרטים כאשר השכר נפתר אנדוגנית. הממצא המרכזי הוא שמודל מסוג זה לא נותן מענה למידת הפיזור של שכר בין פרטים עם רקע מקצועי והון אנושי זהה. לכן, יש לאפשר במודלים קיומן של חברות עם פריון שונה לעובדים עם הון אנושי זהה.
כלכלת מוניטרית ומקרו-כלכלה.
תוצאות מקרו-כלכליות של טרור: התאוריה וחקר מקרה של ישראל
המאמר נכתב ב-2004 ומנתח את השפעת הטרור על הכלכלה הישראלית בשנים שקדמו לו ובמיוחד בתקופת האינתיפאדה השנייה. המחקר מאפשר להבין את השינויים במגמה ובמחזור העסקים של הכלכלה הישראלית. ההערכות מראות שטרור גורם להפחתת ההכנסה והצריכה לטווח הארוך. במאמר נטען שאם הטרור יימשך, ומחיר הדמים שהוא יגבה יהיה באותו שיעור כמו מוות מתאונות דרכים, ניתן לצפות שתהיה הפחתה בצריכה לנפש בכ-5% ב-2004. אם ישראל לא הייתה סובלת מטרור במהלך שלוש השנים הקודמות לפרסום המאמר, המחברים העריכו שהתוצר לנפש היה גבוה ב-10% יותר משהוא ב-2004.
המאמר נכתב ביחד עם פרופ' דניאל צידון.
עצירת האינפלציה
אקשטיין הראה שעצירת האינפלציה בישראל נעשתה בעיקר על ידי כתוצאה של חיסול הגירעון בתקציב הממשלה אשר מומן לפני כן באמצעות הדפסת כסף. זאת עם מחיר אפסי בתעסוקה אך עם תועלת גדולה כתוצאה של ירידת האינפלציה וצמצום הנזק שהיא גורמת לתועלות הפרטים במשק.
פיתוח, צמיחה ואוכלוסייה.
מודל ציפיות רציונליות של הצע מוצרים חקלאיים
המאמר דן בחקלאות המצרית מראשית המאה העשרים ועד לשנת 1968. קיימת תופעה של מחזוריות בענפי החקלאות (תופעת העכביש). כשהמחיר עולה - התפוקה עולה יותר מהרגיל וכשהמחיר יורד – התפוקה יורדת יותר מהרגיל. הספרות הכלכלית נהגה להתייחס לכך כאל חוסר רציונליות של החקלאים. אקשטיין הראה שניתן לייחס זאת למחזור הזרעים. כשהמחיר עולה מגדילים את התפוקה יותר מהרגיל כדי להעלות את הרווח. הדבר גורם לירידה בפיריון הקרקע, כי משתמשים באותה הקרקע לאותו מוצר ואחר-כך מקטינים את התפוקה, כשלמעשה זוהי תופעה נורמלית ורציונלית.
היסטוריה של אריזונה
ההיסטוריה של אריזונה מתייחסת לרצף האירועים המקושר לאריזונה, שהיא מדינה הנמצאת באזור הדרום מערבי של ארצות הברית.
האזור משך אליו ספרדים ומקסיקנים החל מראשית המאה ה-19, בשל אגדות על שפע המינרלים שאפשר לכרות בה.
ב-1853 ביצעה ארצות הברית את רכישת גדסדן שבמסגרתה סופח לטריטוריית ניו מקסיקו שטח נוסף, שעבר לאחר מכן לטריטוריית אריזונה, שהפכה לבסוף למדינת אריזונה.
ב-1864 ריפא רופא אמריקני, שנישבה בידי אינדיאנים, את אחד משוביו ובתמורה נלקח למכרה פתוח שבו טען כי "ניתן לאסוף את הזהב מהקרקע". הסיפור הניע משלחת מחקר אמריקנית רצינית ב-1869, שאמנם לא מצאה זהב, אך חנתה בחווה שממנה צמחה העיר פיניקס.
במלחמת האזרחים האמריקאית הייתה אריזונה חלק מהקונפדרציה. היא גם המדינה האחרונה שהצטרפה לארצות הברית מבין 48 המדינות הסמוכות זו לזו.
קולוניזציה אירופאית.
טריטוריית אריזונה (קונפדרציה).