בשנת 1958 נישאה לדידי מנוסי. היא הייתה נשואה לו עד מותו ב-2013, ולזוג שלושה ילדים. בראשית שנת 1961 שבו בני הזוג לישראל. לאחר שובם חברה מנוסי לחוה אורנן, חברתה לספסל הלימודים מבצלאל, והשתיים עסקו יחד בעיצוב גרפי מסחרי. בין עבודותיה מאותה תקופה – בולים עבור השירות הבולאי (חלקם ביחד עם אורנן): בול ליום הזיכרון לשואה ולגבורה (1962) (שלהבת המורכבת מהמילים "שמע ישראל"), "מועדים לשמחה ה'תשכ"ג" (1962), "א/ק שלום" (1963) (עם השקתה של אוניית הדגל של צים, "שלום"), סדרת "מועדים לשמחה ה'תשכ"ה" (1965) ובול לכבוד "מאה שנה לאיגוד הטלקומוניקציה הבינלאומי" (1965), וכן כרזה נגד העישון מטעם האגודה למלחמה בסרטן (פנים מחייכים ובפיהם פרח), שלפיה הוכנה חותמת תעמולה עבור הדואר.
בשנות ה-70 יצרו צילה ודידי מנוסי במשותף קריקטורות שפורסמו במדור המודעות של העיתון "ידיעות אחרונות".
בשנת 2010 זכתה ביחד עם בעלה בפרס עיפרון הזהב מטעם המוזיאון הישראלי לקריקטורה ולקומיקס.
מנהרה 4 בקו הרכבת המהיר לירושלים
מנהרה 4 היא המנהרה המזרחית ביותר מבין מנהרות מסילת ירושלים - גנות.
המנהרה שנכרתה בכניסה לירושלים היא בעלת מאפיינים ייחודיים מכמה היבטים והאתגרים הכרוכים בכרייתה היו משמעותיים. פתח הכניסה למנהרה ממוקם כ-2.5 מטר בלבד מתחת לשדרות בן-גוריון בכיוון הפונה אל עמק הארזים, והיא מסתיימת בקצה הרציפים של תחנת הרכבת ירושלים – יצחק נבון בעומק של כ-80 מטר מתחת לפני הקרקע.
גובה המנהרה כ-22 מטר ורוחבה משתנה בהתאם לצורך. בחלקה הצפוני הפונה לעמק הארזים היא נכרתה כמנהרה אחודה ברוחב 14 מטרים, בהמשך היא מתרחבת ל-22 מטרים במטרה לאפשר חיוג רכבות לפני הכניסה לתחנה ואז מתפצלת לשתי מנהרות (מכנסונים בשפת הפרויקט) שבהמשך כל אחת מהן מתרחבת ובהן מוקמו איי הרציפים של תחנת נבון.
מהמנהרה נכרו חמש מנהרות מילוט המובילות לשמורת ליפתא, מהם אחת שמשמשת גם כמנהרת גישה לכלי רכב.
נמי מלומד
נעמה (נמי) מלומד (נולדה ב-5 בדצמבר 1988) היא מלחינה ישראלית המתמקדת במוזיקה לסרטים וטלוויזיה. מתגוררת בלוס אנג'לס, קליפורניה בשנים האחרונות. מנגנת בפסנתר, חליל צד וגיטרות.
ביוגרפיה.
מלומד גדלה והתחנכה ברמת גן. בתיכון, למדה במגמת המוזיקה והכימיה בבית הספר התיכון "בליך" רמת גן. בתום לימודיה, התגייסה לצה"ל ושירתה כמראיינת פסיכוטכנית.
עם סיום השירות התקבלה ישירות לשנה השנייה בלימודי קומפוזיציה רב-תחומית באקדמיה למוסיקה ולמחול בירושלים. במסגרת זו למדה אצל ד"ר יוסף ברדנשווילי ורפי קדישזון. במהלך לימודיה השתלבה בפרויקטים מוזיקליים רבים, כמלחינה וכמבצעת. בתקופה זו התמקדה בהלחנת מוזיקה לסרטים וצברה ניסיון רב בזכות עבודותיה בסרטי סטודנטים ואנימציות. זכתה לציון לשבח בתחרות ההלחנה למחול "גרטרוד קראוס", וסיימה לימודיה בהצטיינות יתרה.
כתבה מוזיקה מקורית ליצירות מחול, וכן עיבודים לתזמורת הסימפונית חיפה, לסינפונייטה הישראלית באר שבע ולתזמורת המהפכה.
ב-2013 כתבה את המוזיקה לסרט "עד הסוף אמיר", סרט תיעודי לזכרו של אמיר מנשה, שנהרג בפיגוע באוטובוס בנמל התעופה בורגס ביולי 2012. הלחינה מוזיקה לסרטים דוקומנטריים ישראלים נוספים, בהם "החולמים האחרים" (2013), "על הקצה" (2013) ו"נשמה של חייזר" (2017). כמה מעבודתיה הדוקומנטריות שהופקו בארצות הברית הן הסרטים "כנסייה ומדינה" (Church &amp; State; 2017), "לא העור שלך" (Not Your Skin; 2017), "לולי" (Lolly; 2016) ועוד.
סרטים וסדרות נוספים בהלחנתה: "אבסנטיה" (2019–2020), "אמריקן פיקל" (2020) בכיכובו של סת' רוגן, "מיס אריזונה" (2018) בכיבובה של ג'ואנה בריידי, "לפני עלות השחר" (2019) ו"הרפתקאותיה של תומסינה סוייר" (2018).
הלחינה מוזיקה להצגות תיאטרון, בהן "לא אומרים איכס על אוכל" (2013), "פרפרים בבטן" (2007). כמו כן, הלחינה מוזיקה לסדרות רשת כמו שיחות יוצאות (2014), במאי: ניר ברגר, Behind The Blinds (2015), במאי: צ'ארלס אנסל, פרסומות וסרטי תדמית.
במרץ 2014 התקבלה לתוכנית להלחנה של מוזיקה לקולנוע וטלוויזיה (SMPTV Program), באוניברסיטת דרום קליפורניה (USC) בלוס אנג'לס. במסגרת זו נבחרה לתוכנית המנטורים להדרכה אישית מהמלחין תומאס ניומן.
בקיץ 2016 השתתפה בסדנת המוזיקה לסרטים של ASCAP עם ריצ'רד בייליס (Richard Bellis). לסדנה מתקבלים 12 מלחינים מכל העולם. באוקטובר 2016 נבחרו יצירותיה לקונצרט "נשים בסרטים" שהתקיים בלוס אנגל'ס והופק על ידי ארגון Women In Film. במאי 2017 בוצעה יצירתה "New Zealand's Guide To Tessering" על ידי התזמורת הקאמרית של הוליווד.
בספטמבר 2017 זכתה בפרס המוזיקה לסרט קצר בתחרות Fimucite, פסטיבל שנתי בטנריף, המוקדש למוזיקה לסרטים. לתחרות הוגשו 908 סרטים בקטגוריה זו. "לומינאריס" "Luminarias" זכה בפרס המוזיקה בפסטיבלים נוספים בעולם. באוקטובר 2017 הוכרזה כמועמדת לפרס המוזיקה לסרט עצמאי באורך מלא בתחרות פרסי המוזיקה למדיה בהוליווד - Hollywood Music in Media Awards, עבור המוזיקה לסרט "היום הזה הלאה" בהלחנתה. (מאנגלית: This Day Forward). נעמה היא האישה הישראלית הראשונה שזוכה להכרה בתחרויות בינלאומיות אלו. ב-2018 זכתה בתחרות הHMMA עבור המוזיקה לסרט Passage, ואף הייתה מועמדת בקטגוריית הסרטים העצמאיים-האמריקאיים (באורך מלא) עבור המוזיקה לסרט Miss Arizona.
מלומד היא האישה הראשונה שהלחינה פרק עבור סדרה בזיכיון מסע בין כוכבים, בפרק "Q&amp;A" בעונתה השנייה של הסדרה " (2019). לאור הצלחתה נשכרה מלומד להלחין את המוזיקה לסדרה " המשודרת החל מאוקטובר 2021. לאחר מכן הלחינה את הסדרה "" המשודרת החל ממאי 2022.
בשנת 2022 הלחינה מלומד את המוזיקה לסדרת המתח של נטפליקס "האישה מהבית שממול לבחורה בחלון" ואת הסרט "" יחד עם המלחין מייקל ג'אקינו.
יסמין גמליאל
יסמין גמליאל (נולדה ב-20 בפברואר 1965) היא זמרת, מדבבת ומורה לפיתוח קול. גמליאל הייתה חברה בלהקת מנגו.
ביוגרפיה.
בשנת 1982 התגייסה ללהקת פיקוד הצפון. שם הייתה זכורה במיוחד כסולנית בשיר "עוד לא תמו כל פלאייך" הידוע גם בביצועו של רמי קליינשטיין. בשנים 1988–1991 הייתה חברה בשלישיית הפופ הישראלית "מנגו", לצד מירי נבו ומיכל צפיר.
בעשור השני של המאה ה-21 גמליאל היא מורה לפיתוח קול בבית ספר רימון. בנוסף לכך מופיעה בהפקות שונות כזמרת.
דיבוב.
גמליאל דיבבה בעבר סרטי הנפשה בעברית. היא דיבבה את צ'רלי ואת כל הדמויות הנשיות בסדרת "האופנוברים ממאדים", את חואניטה ג'ורדן בסרט "ספייס ג'אם" ואת רוג ב"".
בשנת 1991 שרה את שיר הפתיחה והסיום של סדרת הטלוויזיה החינוכית, "אלף ואחת אמריקות" לצד חברי אף אוזן גרון (להקה).
בשנת 1994 דיבבה בסדרת הטלוויזיה המצליחה לילדים . בשנת 1995 דיבבה בסדרה "בננמן" את פיונה כתבת החדשות, כמו כן דיבבה בסדרה "עומר". בשנת 2002 דיבבה בסדרה "מרגלית הבלשית". בשנת 2005 דיבבה גורילה בסרט "טרזן 2". בשנת 2006 דיבבה את גאסי האווזה בסרט "חוות הקסמים". בשנת 2009 דיבבה בתפקיד אורח בסדרה שנקראה במקור "ספיידרמן המדהים".
חיים אישיים.
יסמין היא בתו של המוזיקאי והכוריאוגרף אליהו גמליאל מחבר הלחן המפורסם לשיר "ארץ זבת חלב ודבש".
היא נשואה ואם לשני ילדים. מתגוררת בתל אביב.
החוזה האנגלו אירי
מצר קמצ'טקה
מְצַר קַמְצַ'טְקָה (ברוסית: Камчатский пролив, באנגלית: Kamchatka Strait) הוא מצר ים במזרח הרחוק הרוסי בין האי ברינג (הגדול באיי קומנדור) לחצי האי קמצ'טקה. המצר מקשר בין ים ברינג שמצפון לו לבין האוקיינוס השקט שמדרומו.
רוחבו של המצר הוא כ-191 קילומטרים, עומקו המרבי – 4,420 מ' ואורכו למעלה מ-150 ק"מ.
לאורך המצר עובר שקע קוריל-קמצ'טקה.
סקווידו
סקווידו (או Squidoo), הוא רשת חברתית מקוונת המשמש פלטפורמה לכתיבת בלוגים. האתר הוקם ב-2006 על ידי סט גודין (Seth Godin). סקווידו היא אחת מהרשתות החברתיות הגדולות בעולם.
משתמשים רשומים בסקווידו יכולים להעלות פוסטים, המכונים "עדשות" (Lens), וכוללים, תכנים, תמונות, קטעי וידאו, וקישורים. ניתן לפרסם עדשות רק במידה והן עומדות בסטנדרטים של סקווידו, הכוללים הגדרות כמותיות (עמידה בהיקף נדרש של תוכן), ואיכותיות (כולל בדיקה אוטומטית למקוריות התוכן). משתמשים בסקווידו מקבלים ניקוד ומדורגים לרמות שונות (level) בהתאם. כל עדשה שמפורסמת באתר, מקבלת אף היא דירוג, המתבסס על רמתו של הכותב, ועל משוב של משתמשים אחרים.
סקווידו מהווה מנוע משמעותי ליצירת תנועה לאתר, והוא חביב במיוחד על אנשי קידום אתרים במנועי חיפוש, שעושים בו שימוש כחלק מקמפיין קידום, להגברת התנועה לאתר.
אל-ע'וביה א-תחתא
אל-ע'וביה א-תחתא (בערבית: الغبيّة التحتا) היה כפר ערבי בנפת חיפה, אשר מוקם כ-28 קילומטרים מדרום מזרח לעיר חיפה. הכפר רוקן מיושביו במהלך מלחמת העצמאות ב-8 באפריל 1948 כחלק מקרב משמר העמק. ההתקפה על הכפר באה כתגובה להפגזת תותחים על קיבוץ משמר העמק (שבמחיצתם היו ילדים) מצד צבא ההצלה.
על פי סקר הכפרים 1945 בארץ ישראל אוכלוסיית הכפר נאמדה בכ-1,130 תושבים. בית הספר היסודי של הכפר הוקם על ידי העות'מאנים בשנת 1888 ושימש גם את הכפרים הערביים שהקיפו אותו. עם תחילת המנדט הבריטי בית הספר נסגר. תושבי הכפר התפרנסו מחקלאות והתגוררו בבתים העשויים ממלט ובוץ.
Squidoo
יוניוניזם (אירלנד)