בלילה שבין ה-25 באפריל וה-26 באפריל 1851 החריבה שרפה גדולה את העיר שוב. הסיבה לכך לא התגלתה מעולם. הלהבות התפשטו לכמעט 100 בתים, כולל בניין העירייה, בית המשפט המחוזי, המשרד הראשי של תעשיית המלח, הכנסייה וכמה שערים ומגדלים, להוציא המגדל העליון. כמו ב-1704 נבנתה העיר מחדש תוך כמה שנים. הועלתה ההשערה שהשרפה פרצה כהצתה של תושבי עיר סמוכה בשם האזלאך (Haslach) על רקע של סכסוך קרקעות. מאוחר יותר צצו שמועות שהשרפה פרצה עקב רשלנות של תושבים מקומיים. יחד עם זאת לא נתמכה השערה זו בעדויות מוצקות ולא נמצאו אשמים בפרוץ השרפה.
לאחר השרפה נותרו 700 מתושבי העיר ללא קורת גג, אך עד מהרה הוגשה להם עזרה. מקסימיליאן השני, מלך בוואריה ביקר בעיר למחרת השרפה, עודד את התושבים ותרם סכום כסף גדול. בזכות סיוע זה הצליחו תושבי העיר לבנות את העיר עד מהרה. כמו כן שוקמה כיכר העיר הימיביניימית.
המאה ה-20.
ב-1912 נפסקה פעולתה של תעשיית המלח בעיר.
במהלך מלחמת העולם הראשונה הוסב מתקן ייצור המלך לשעבר כמחנה ששיכן מעל 1,000 אסירים ושבויים. לאחר המלחמה הכה המשבר הכלכלי של 1923 וכמו בערים אחרות, נפוץ בעיר השימוש בשטרות בערכים של מיליארדי מארקים עקב ההיפר-אינפלציה.
עם עלייתה לשלטון של המפלגה הנאצית ב-1933, החלה תקופה בה נאסרו מתנגדים פוליטיים ויהודים תושבי העיר. בנובמבר 1938 גורשו בכוח כל תושביה היהודים של טראונשטיין. התנגדות גלויה למשטר הנאצים במהלך מלחמת העולם השנייה הייתה מוגבלת. הכומר של העיר, יוזף שטלצה (Stelze), נאסר לזמן קצר ורופרט ברגר, איש מפלגת העם הבווארית וראש העיר הנבחר הראשון של טראונשטיין לאחר המלחמה, נאסר במחנה הריכוז דכאו. ב-1939 מנתה אוכלוסייתה של טראונשטיין כ-11,500 תושבים, מתוכם נהרגו במלחמה 523 תושבים ו-73 הוכרזו כנעדרים.
במהלך השלבים העיקריים של מלחמת העולם השנייה, הייתה טראונשטיין מטרה להפגזות האוויריות של האמריקנים במשך כמה פעמים. ב-11 בנובמבר 1944, ב-21 בינואר 1945, ב-18 באפריל 1945 וב-25 באפריל 1945. בחודש אפריל 1945 החריבו ההפגזות האוויריות חלק ניכר מאזור תחנת הרכבת, אירוע שבו נהרגו מעל 100 איש. זמן קצר לאחר מכן, ב-2 במאי, חלפה רכבת עם עצירים יהודים ממחנות הריכוז דרך טראונשטיין. ביום המחרת נורו 61 מעצירים אלה בסוברג (Surberg) הסמוכה ואנדרטה הניצבת שם היום מנציחה את האירוע. העיר נכנעה ללא קרב ב-3 במאי 1945.
במהלך המלחמה פעל בטראונשטיין מחנה משנה של מחנה הריכוז דכאו. לאחר המלחמה פעל במקום מחנה עקורים.
גולדין
נעמה כהן
נעמה גלי כהן דורון (נולדה ב-16 ביוני 1985) היא זמרת-יוצרת ישראלית.
ביוגרפיה.
כהן דורון נולדה וגדלה בקריית מוצקין בשם נעמה כהן, אחות צעירה לאח ואחות גדולים.
בשנת 2013 נישאה כהן לבן זוגה הזמר והמוזיקאי יהל דורון, שחבר בצמד "גיא ויהל".
קריירה מוזיקלית.
כבר מגיל צעיר, הבחינו הוריה כי היא אוהבת לשיר, ועודדו אותה מילדותה ובהמשך דרכה כמוזיקאית, כשהשתתפה בהופעות ותחרויות מקומיות. בנוסף, בצעירותה הייתה כהן חלק מלהקת הנוער של קריית ביאליק. גם במהלך שירותה בצה"ל המשיכה כהן לעסוק במוזיקה, כששירתה בלהקה צבאית, לאחר שחרורה מצה"ל, החלה ללמוד בבית הספר למוזיקה "רימון".
ב-2011 השתתפה בעונה התשיעית של "כוכב נולד".
כמה חודשים לאחר השתתפותה בתוכנית, בנובמבר 2011 הוציאה כהן שיר ווידאו קליפ בכורה בשם "אולי תבוא", השיר נכתב על ידי כהן עצמה, והולחן על ידה ועל ידי בן זוגה, המוזיקאי יהל דורון. השיר לא יצא רשמית כסינגל, אך ליווה אותה במהלך המופע שלה, איתו הופיעה באותה התקופה, בנוסף לשירים אחרים שכתבה והלחינה וגרסאות כיסוי לשירים נוספים.
האלבום הראשון.
בינואר 2013 השתתפה כהן ביחד עם זמרים נוספים בפסטיבל הזמר והפזמון 2013 עם השיר "כמה עוד" שנכתב והולחן על ידה. מאוחר יותר, בדצמבר אותה השנה יצא השיר כסינגל הבכורה שלה והסינגל הראשון מתוך האלבום וזכה להצלחה והשמעות רבות בתחנות הרדיו. כחודשיים לאחר יציאת הסינגל, בפברואר 2014, יצא לו גם קליפ.
ב-24 בפברואר 2014 הוציאה כהן את הסינגל השני מתוך האלבום "טוב לה גם כשרע" שכתב נועם חורב והלחין יהל דורון, מספר ימים לאחר מכן, במרץ אותה השנה, יצא לסינגל זה קליפ.
ב-3 ביולי 2014, יצא הסינגל השלישי מתוך האלבום, "לא להיות שם" אותו כתבה יחד עם בעלה, יהל דורון, והלחינה לבדה.
ב-18 באוגוסט 2014 יצא אלבום הבכורה של כהן "שאלות על החיים" הכולל בתוכו שמונה שירים, שנכתבו והולחנו ברובם על ידי כהן עצמה. כותבים ומלחינים נוספים המשתתפים באלבום הם יהל דורון, נועם חורב, עידו זלזניק והדר גלרון.
האלבום הראשון באנגלית.
ב-2015 התחילה לעבוד על אלבומה הראשון באנגלית והוציאה את הסינגל "Slave For The City".
ב-2017 הושק האלבום באנגלית "Walk Of Freedom".
לאחר האלבום הראשון.
ב-2018 השתתפה בעונה השישית של הכוכב הבא לאירוויזיון. בשלב האודישנים התמודדה עם השיר "New Rules" ועברה לשלב המבחן הגורלי. בשלב זה התמודדה עם השיר "Crazy in Love" ועברה לשלב הדו-קרב עם השיר "Rockabye" שבו התמודדה מול דניאל ברזילאי ולא צלחה את הדו-קרב ובשלב השני של התחרות השופטים בחרו להציל מהדחה את שפיטה ואת אברהם דה קרביליו וכהן סיימה את דרכה בתחרות.
ב-23 בינואר 2019 שחררה את הסינגל "Keep Your Head Up", בו משתתפים גם גיא מנטש ובעלה יהל דורון, חברי הצמד המצליח גיא ויהל. השלושה עבדו על השיר יחד עם יעל ביאגון.
בשנת 2022, השתתפה כהן בכתיבת השיר "Head Up", אחד משני השירים שנבחרו עבור ספיר סבן, ביחד עם בעלה יהל דורון, אלה דורון ולירון לב, שעלתה לגמר התוכנית, לקראת הליך הבחירה הישראלי לאירוויזיון 2022.
קישורים חיצוניים.
נעמה גלי: "בא לי שיהיה לי חשק שוב לקום" באתר ישראל היום, 18 בנובמבר 2021.
תוצא לוטוס
תוצא הלוטוס (באנגלית: Lotus Effect) הוא תכונה סופר דוחה מים (סופר-הידרופוביות) של משטחים. שם התוצא הוא על שם תכונות משטחי עלי פרח הלוטוס ("Nelumbo nucifera"). משטח עלי הלוטוס מצופה בשעווה הידרופובית המכוסה בבליטות ננומטריות, שמקטינות למינימום את שטח המגע עם הנוזל. מתח הפנים של המים אינם מאפשרים להם לקיים תאחיזה (אדהזיה) למשטח שבין הבליטות הננומטריות. כתוצאה מכך המים יציבים יותר מבחינה אנרגטית כאשר הם נשארים כטיפה מלוכדת עם מינימום מגע עם פני שטח העלה ועם זווית מגע (contact angle) גדולה במיוחד.
עלי פרח הלוטוס שימשו השראה לפיתוח משטחים סופר-הידרופוביים אשר "מתנקים מעצמם". פני השטח מתנקים בעקבות דחיית הנוזל מפני השטח ויצירת מתח פנים אשר גורם לנוזל למזער את פני שטח המגע שלו עם המשטח תוך יצירת תלכיד בצורת כדור שמחליק ומרחיק את החלקיקים אשר נספחים אליו.
הרעיון יושם בפיתוח חומרים חדשים כמו בדים, עץ וזכוכית. בין הפיתוחים ניתן לראות חומר צבע לצביעת משטחים המתנקה מעצמו.
עקרונות פעולה.
התכונה יוצאת הדופן של סופר-ההידרופביות של צמח הלוטוס מאופיינת על ידי שכבת האפידרמיס ההידרופובית אשר מורכבת ממבנה גאומטרי מרוכב של בליטות מיקרומטריות של תאי אפיתל ועל פניהן מבנים דמוי שעריות בגודל ננומטרי העשויות משרשראות של פחמימנים אשר מרכיבים את השעווה האפיקוטיקולרית (נמצאת בשכבה החיצונית ביותר של העלה) שתפקידה למנוע אובדן לחות מהצמח.
כוחות אדהזיה פועלים על שכבת האפידרמיס בין הנוזל למשטח העלה, ככל שכוחות אלו יגדלו כך שטח המגע בין טיפת המים למשטח העלה יגדל. לעומת זאת כוחות קוהזיה פועלים בתוך הטיפה בין מולקולות המים לבן עצמן, ככל שכוחות אלו יתעצמו הם יצמצמו את שטח המגע בין הנוזל למשטח העלה כך שתיווצר צורת הטיפה זקופה על פני העלה. בשל האופי ההידרופובי של משטח העלה כאשר טיפת המים יוצרת מגע עם העלה מאזן הכוחות הוא לטובת הקוהזיה בין חלקיקי המים דבר הגורם להגדלת זווית המגע ולצמצום שטח המגע בין טיפת המים למשטח העלה. התופעה הזו גוברת בעקבות בועיות האוויר הממלאות את העמקים הנוצרים בין הבליטות ומפחיתות עוד יותר את שטח המגע בין טיפות נוזל לעלים.
צורת טיפת המים על פני השטח תלויה בזווית המגע אשר היא הזווית בין המשיק לדופן הנוזל למשטח המצע שמתחת הטיפה. כאשר הטיפה מתפשטת ותופסת שטח נרחב על גבי המצע זווית מגע קטנה מ-90° והמצע נחשב להידרופילי. לעומת זאת, כאשר הטיפה במצב של צביר אז זווית המגע גדולה מ-90° והמצע המוצק נחשב להידרופובי. ככל שזווית המגע גדולה יותר ההידרופוביות גדולה יותר. לפיכך ניתן להבין כי תכונת ה"נקיון העצמי" תלויה בהיוצרות זווית מגע הגדולה ביותר בין פני השטח לנוזל אשר מעידה על סופר הידרופוביות וגורמת לדחיית הנוזל ויצירת טיפה מלוכדת.
זווית המגע משקפת את יחסי הכוחות של האינטראקציה בין המולקולארית בנוזל לבין האינטראקציה בין הנוזל למשטח. צמחים שלעליהם מבנה מרוכב כמו הלוטוס יכולים להגיע לזווית מגע של 170° כאשר שטח המגע בפועל של טיפת הנוזל עם העלה יהיה 0.6% מפני שטח הטיפה.
לתוצא זה ישנה חשיבות רבה להגנת הצמחים מפני פתוגנים כמו פטריות או אצות בשל הניקוי העצמי. בנוסף לכך, נמנע זיהום של האזורים החשופים לאור בעת ביצוע פוטוסינתזה החיונית להישרדותם. לעיתים ניתן לצפות בתופעה זו גם אצל בעלי חיים כגון שפיריות ופרפרים אשר מבחינה אבולוציונית מאפשרת לחלקי גופם להישאר נקיים על אף שהם אינם מסוגלים להתנקות בעצמם.
תאוריה.
זווית המגע θ מוגדרת על ידי הכוחות הפועלים על טיפת נוזל אשר מונחת על משטח מוצק ומוקפת בגז (אוויר) ומתוארת על ידי משוואת יאנג:
formula_1
כאשר:
"γSV" הוא אנרגיית פני השטח בממשק והמצע לגז
"γSL" הוא אנרגיית פני השטח בממשק המצע לנוזל