מנועי הקיטור הימיים הראשונים נבנו כבר במאה ה-18, אך היו כבדים ובלתי-יעילים, תצרוכת הפחם שלהם הייתה עצומה ביחס לממדיהם ולהספקם, והדבר הגביל את ממדי ספינות הקיטור ואת טווח הפלגתן. רק ב-1865 לערך, לאחר ששופרו בשיעור ניכר מנועי הקיטור, משהחליף המדחף את גלגל המשוטות ועם ראשית הבנייה של כלי שיט גדולים עשויים ברזל, דחקו אוניות הקיטור את אוניות המפרשים מנתיבי הימים. מנוע הקיטור הוסיף לשמור על מעמדו עד לאחר מלחמת העולם הראשונה, אז תפסו את מקומו בהדרגה מנוע הדיזל וטורבינת הקיטור.
מנועי הקיטור הראשונים היו מנועי יניקה, והסתמכו על הלחץ האטמוספירי שפעל על הבוכנה כתוצאה מעיבוי האדים שבתוכו. לצורך כך נאלצו להשתמש במכלי לחץ (צילינדר) בעלי נפח עצום. בסביבות שנת 1800, מהנדס המכרות ריצ'רד טרביצ'יק מאנגליה המציא מנוע קיטור בלחץ גבוה, שאיפשר הפעלת מנוע נייד על גבי גלגלים, ואת קטר הרכבת. היו שחששו מרכבות הקיטור החדשניות. חששם היה שמשקלו של הקטר ימנע את נסיעתו וששאון הקטר יפחיד את בעלי החיים ויפגע בתנובתם. החששות התגלו כחסרי בסיס. המצאת רכבת הקיטור הובילה לפיתוח ענפים חדשים בתעשייה, שעד אותה עת לא היו רווחיים עקב עלויות התובלה. הרכבות גם איפשרו לראשונה תנועה מהירה של אנשים למקומות מרוחקים, והובילה לפיתוח מואץ של אזורי ספר וערי מסחר.
בסוף המאה ה-19 החל ייצור מכוניות עם מנוע קיטור. תקופה מסוימת הם היו די פופולריות והיוו תחרות של ממש למכוניות עם מנוע בעירה פנימית. בעקות התפתחויות טכנולוגיות ייצור מכוניות עם מנוע קיטור הוקטן בהדרגה ורק יצרנים בודדים המשיכו לייצרו אותם. בשנים 1921–1923 נמכרה בארצות הברית מכונית משפחתית מדגם Coats Steam Car עם מנוע קיטור.
חטיבת קצב
במוזיקה, חטיבת קצב או מחלקת קצב (מכונה בלשון הדיבור באופן רווח בשם "רית'ם סקשן" על פי המונח באנגלית: Rhythm section), היא חטיבה בהרכב של מוזיקה קלה או של ג'אז, שאחראית על הקצב, ההרמוניה והחיבור ביניהם.
בג'אז כוללת חטיבת קצב מלאה פסנתר, קונטרבס, מערכת תופים ולעיתים גיטרה או כלי הקשה נוספים. חטיבת קצב צנועה יותר בג'אז תכלול רק בס ותופים, או רק בס ופסנתר (מעטים ההרכבים שבהם אין בס בכלל).
ברוק ובפופ, חטיבת קצב מכילה תופים, גיטרה בס, ולעיתים גם גיטרה חשמלית, קלידים או די ג'יי.
במקרים מסוימים, הבס עשוי להיות מוחלף על ידי האוקטבות הנמוכות של הפסנתר או הקלידים, אך זה מגביל את הפסנתרן/קלידן.
על אף שחטיבת הקצב היא לא המובילה ברוב המקרים שבהם היא נכללת בהרכבים רחבים יותר, גם לכלים החברים בה ניתן ביטוי רב במהלך הנגינה. לחטיבת הקצב תפקיד חיוני לתפקוד הבסיסי של הרכב ג'אז או מוזיקה קלה.
בידור
בידור הוא תחום תרבותי המספק לאנשים הנאה או התרגעות. הקהל יכול ליהנות מבידור באופן פאסיבי, לדוגמה בצפייה בטלוויזיה, או באופן אקטיבי, כמו במשחק. בידור, כולל את ענפי אמנות הבמה והרחוב. גם טלוויזיה, קולנוע, רדיו, עיתונות, טלוויזיה ומשחקי מחשב נחשבים כבידור. התעשייה המספקת תכנים בידוריים, נקראת "תעשיית הבידור".
על אף שמו המרמז על הומור, ענף הבידור איננו כולל רק תכנים בעלי תוכן הומוריסטי או מצחיק, אלא אף סוגות העוסקות בדרמה, מתח, אימה וכדומה.
פעילות ספורטיבית וקריאה עשויות להיחשב כבידור, אך נתפסות בדרך כלל כבילוי.
בידור בהיסטוריה.
עיקר הבידור העת העתיקה היה בתחום האמנות, לרבות אדריכלות, פיסול, כתיבה, סיפור סיפורים, ציור, מיניטורות ובובות, פסלים, תכשיטים, בשמים, תיאטרון, אומנות פולחנית לרבות מומיות, כמרי דת, מכשפים וקוסמים.
סוגי בידור.
קריאה.
בידור הקריאה כולל בתוכו: ספר, עלון, קומיקס, ועוד.
אומנות הבמה.
אמנות הבמה היא אמנות שבה פעולה שמתבצעת על ידי יחיד או קבוצה במקום ובזמן נתונים מהווה את היצירה. היא יכולה להתבצע בכל מקום, בכל זמן ולמשך כל אורך זמן. אמנות במה יכולה להיות כל מצב שמערב ארבעה יסודות בסיסים: זמן, מרחב, גוף המבצע ויחסי הגומלין בין המבצע לקהל. זאת בניגוד לאמנויות כגון ציור, שרבוט, רישום, צילום, ופיסול שבהם הפריט מהווה את היצירה.
קולנוע.
קולנוע הוא תחום אמנות העוסק בצילום ועריכה של קטעי תנועה וצליל המשולבים יחדיו ליצירה אחת - סרט קולנוע. קולנוע היא גם מערכת תרבותית, במסגרתה נוצרות מאות ואלפי תוצרי תרבות הנצפים על ידי מיליונים ברחבי העולם. על אף היות של אמנות הקולנוע החדשה מבין שבע האומנויות, סרטים הם, כפי הנראה, המצרך האומנותי הפופולרי ביותר. בעבר נעשה שימוש בסרט מגנטי לצורך צפייה בסרטים או סרטונים וצילום הסרט התבצע באמצעות מצלמת קולנוע שמאוחר יותר התפתח למצלמת וידאו, שאפשר גם הפקת VHS.
רדיו.
אמצעים וטכנולוגיות המשמשים להעברת (שידור וקליטה) גלי קול באמצעות גלי רדיו.
טלוויזיה.
תוכנית טלוויזיה היא תוכן שידורי-טלוויזיוני, אשר נועד להיות משודר באחד מערוצי הטלוויזיה השונים. תוכנית טלוויזיה בעלת קו עלילתי רציף נקראת סדרת טלוויזיה. תוכנית או סדרת טלוויזיה יכולים להכיל תוכן מציאותי, כמו במסגרת חדשות, התרחשות דוקומנטרית ותוכנית מציאות או תוכן עלילתי, כמו בסדרות דרמה וקומדיה. לתוכניות ולסדרות טלוויזיה יכולות להיות מספר מטרות, כמו מטרה בידורית, מטרה חינוכית ואף מטרה פוליטית או הבעתית-רגשית.
מחשב.
אמצעי בידור על בסיס חומרה המעבד נתונים על פי תוכנית (תוכנה), רצף פקודות שניתנו מראש - לשם הפקת או יצירת משחק מחשב. את הפקודות שומרים על המחשב עצמו (כונן תקליטונים) או על דיסק קשיח או דיסק און קי. בעבר נעשה שימוש בדיסקט.
סלולר.
אמצעי בידור על מכשיר נייד שהתפתח עם השנים להכיל GPS, מצלמה, הקלטה, מקלט, אינטרנט, משחקים וכרטיס זיכרון כגיבוי.
אנימציה.
הנפשה, בלועזית אנימציה, היא תחום העוסק באנימה, הקניית אשליה של תנועה על גבי מסך. שימוש נרחב בהנפשות נעשה בענפי הקולנוע והטלוויזיה ובאתרי אינטרנט. בדרך כלל ההנפשה מלווה בפסקול המוקלט על ידי שחקנים.
מוזיקה.
מוזיקה היא אמנות סידור הצליל והשקט במרחב הזמן והמיקום מהמאזין. בעבר נעשה שימוש בשירה, כלי נגינה, פטיפון, אריך-נגן, תקליט, קלטת שמע ותקליטור לצורך שמיעת מוזיקה.
המוזיקה היא דרך הבעה, ואינה יכולה להיכלל בהגדרות ערכיות, שהרי רשימת הצלילים המוגדרים כמוזיקה משתנה בהתאם לתקופה, לאופי או לתרבות בה היא מתקיימת. למרות זאת, מקובל לסווגה ולקטלג אותה בסיווגים שונים, ואף לקבוע לה מתכונות שיש בהן מוטיבים ועקרונות אחידים.
תחרויות ספורט.
כדוגמת: המשחקים האולימפיים ביוון העתיקה, המשחקים האולימפיים, המכביה, ליגת ה-NBA, NFL.
אומנות הקרקס.
קרקס הוא מופע בידור הכולל שלל פעילויות, ובהן: אקרובטיקה, לוליינות, ליצנים, קוסמות, מופעי טרמפולינה, קסמים, להטוטנות, דיאבולו, דוויל סטיק, חד אופן, סטאף, פוי, אומנות בלונים וכדומה.
סטנד-אפ.
מופע סטנד-אפ, הוא מונולוג של קומיקאי המופיע על הבמה או דיאלוג שהוא מקיים עם הקהל, ובו הוא מציג מבט שונה ומבדר על סיטואציות שונות משגרת החיים היומית. מקור השם סטנד-אפ מגיע מאנגלית; Stand Up פירושו לעמוד, כיוון שהקומיקאי לרוב עומד במהלך המופע.
משחקים.
משחק הוא פעילות, הנעשית בדרך כלל לשם הנאה, בידור ולימוד. מרכיבי המפתח במשחקים הם המטרות, החוקים, האתגרים ושיתוף הפעולה ההדדי. משחקים דורשים בדרך כלל כוח פיזי או שכלי. למשחקים רבים יש עוד יתרונות מעבר להנאה, כגון למידה, חשיבה, שיפור המוטוריקה והקואורדינציה, שיפור הכושר הגופני ואינטראקציה חברתית. לפעמים מטרת המשחק היא הימורים או בילוי זמן. בתוך כך נכללים משחקי הכדור קריקט, פולו, כדורסל, בייסבול, כדורגל. ומשחקי הלוח שחמט, דמקה, גו.
בישול
בישול הוא פעולת עיבוד מזון על ידי הטמעתו בנוזל רותח במרבית המאכלים, הבישול גורם לריכוך של המזון, כדי שיהיה קל יותר ללעיסה, בליעה ועיכול. הבישול משנה את טעמו, מרקמו, מראהו וערכיו התזונתיים של המזון.
בישול הוא גם שם כללי להכנה של מזון לאכילה בעזרת מקור חום חיצוני בטכניקות אחרות. אופני הכנה נוספים של מזון בעזרת חום הם: אפייה, צלייה, טיגון וקלייה.
חשיבות תרבותית.
הבישול הוא מרכיב אתני חשוב בתרבויות העמים השונים, שכן הוא אחד הסממנים הבולטים להבדלים בין קבוצות עמים. הבדלים אלו ניכרים במרכיביו של התבשיל, טכניקות הבישול שנעשות בו, ובתבלינים המקומיים שמוכנסים אליו. במסורת הסינית, לדוגמה, מושרש החיתוך של המזון הנא לפיסות קטנות, כפעולה מקדימה לטיגונו המהיר, וזאת על שום תקופות ארוכות של מחסור בחומרי בעירה. במסורת ההודית, אף שהיא עשירה מאוד בטכניקות בישול שונות, אופייני הבישול בשמן ובעיקר בגהי.
סממנים של תרבות גבוהה, כמו זו הקשורה למעמד האצולה באירופה, מלווים תמיד בכיבוש היצר, ביצירת מרחק בין הסועד לבין התבשיל. גם לאחר שהתבשיל מוכן יש להמתין עד שיוגש לשולחן, עד שכל הסועדים האחרים קיבלו את מנתם, כשלבי ביניים עד למצב שבו רשאי הסועד להשתמש בכלי האכילה שלו.
השפעה פיזיקלית.
חימום מרכך מזון על ידי הפיכת הקולגן לג'לטין. רב סוכרים כעמילן עשויים להתפרק לשרשראות קצרות יותר וסוכרים עוברים תהליך קרמליזציה. בנוסף לכך, החימום יכול לחטא את המזון מחיידקים המתרבים בטמפרטורות שבין 4 ל-60 מעלות צלזיוס.. חימום מזון בטמפרטורות של מעל 140 מעלות צלזיוס מייצר את תגובת מייאר, המפיקה מגוון של ריחות וטעמים.
בישול המזון נועד ליצור טעם חדש על פי בחירת האדם המבשל אותו. נהוג לערבב ולבשל יחדיו מאכלים מסוגי אכילה שונים, כגון ירקות עם בשר, חלב עם סוכר, בצק עם ממרחים שונים ועוד.
בישול ברחבי העולם.