את דרכה התקשורתית החלה בעיתון "חדשות" וערכה בו את מוסף הסטודנטים "איינשטיין". לאחר סגירת העיתון בשנת 1993, עברה לחברת החדשות של ערוץ 2, שם החליפה את גדעון סער, ששימש ככתב לענייני משפט. היא מילאה תפקיד זה במשך כעשר שנים ומשנת 2002, הגישה סדרות תחקירים ותוכניות אקטואליה שונות.
בינואר 2006 הגישה את תוכנית התחקירים "אנטי-אנטיביוטיקה" שעסקה באנטיביוטיקה שאנשים צורכים בכמויות גדולות ובהשלכותיה, ובסוף אותה שנה הגישה סדרת תחקירי המשך "אנטי-וירוס" שחקרה מה קורה לגוף האדם בשיא עונת החורף, כשהשפעות ומתקפות הווירוסים בעיצומן.
בשנת 2007 הגישה ויס תוכנית תחקירים בשם "מישהו עוקב אחריך". משנת 2009 החלה להגיש את תוכנית האקטואליה "פגוש את העיתונות", באותה שנה גם יצרה והגישה את הסדרה הדוקומנטרית "הפרעת קשב – מדינה באבחון" העוסקת בהפרעות קשב וריכוז. בשנת 2010 יצרה והגישה את סדרת התחקירים "קריירה". במאי 2013 קודמה וייס בחברת החדשות של ערוץ 2 להיות מגישת חדשות סוף השבוע. כתוצאה מכך ב-25 במאי הגישה את התוכנית פגוש את העיתונות בפעם האחרונה. ב-20 ביולי 2017 הגישה ויס לראשונה את מהדורת החדשות המרכזית של חדשות 2 כמגישה מחליפה. היא השתתפה כמראיינת בכל פרקי העונה הראשונה של סדרת הטלוויזיה "צומת מילר".
בשנת 2009 הצטרפה ויס לעמותת תושבי רמת אביב המתנגדים לפעילות החרדית בשכונה. היא השתתפה בכנס העמותה כפעילה מוצהרת והנחתה פאנל של העמותה.
בעבר לימדה בחוג לתקשורת במרכז הבינתחומי הרצליה.
תקריות לאורך הקריירה.
ויס עלתה לכותרות במספר תקריות שונות.
במרץ 2019 העלתה ויס סרטון לחשבון הטוויטר שלה, בטרם עלתה לטיסה מדינית לוושינגטון יחד עם ראש הממשלה בנימין נתניהו ומשפחתו. בסרטון ויס נשמעת מכנה את יאיר נתניהו, בנו של ראש הממשלה, במילים ״ אוטיסט, ילד קקות״. לאחר שנחתה, הסירה ויס את הסרטון מחשבונה ופרסמה התנצלות. יאיר נתניהו וראש הממשלה גינו את הדברים.
במרץ 2020, ראיינה ויס את ראש הממשלה נתניהו על רקע משבר הקורונה. בראיון אמר נתניהו "בעזרת השם... כולם צריכים להתפלל לבורא עולם", ויס הגיבה כי "התשובה נמצאת במכון ויצמן", וראש הממשלה ענה "גם וגם". אמירתה של ויס גררה תגובות ברשת, בעיקר מצד גולשים דתיים. שר הפנים אריה דרעי גינה את ויס וטען כי היא העירה לראש הממשלה "באופן מזלזל ובוטה". מאוחר יותר פרסמה ויס הבהרה בחשבון הטוויטר שלה, וכתבה כי היא "מאמינה בזכותו של כל אדם להאמין אמונה שלמה במה שהוא בוחר להאמין", וכי היא מתנצלת בפני מי שנפגע.
במאי 2020, העלה יאיר נתניהו ציוץ לחשבון הטוויטר שלו ובו כתוב: ״מישהו יודע איך דנה וייס קיבלה תפקיד כה בכיר בערוץ 2? רהוטה? לא. חכמה? לא. מעניין...״. בתגובה הודיעו ויס וחברת החדשות כי יגישו תביעה נגד יאיר נתניהו בשל "התבטאויות מיזוגניות, אשר אף עולות עד כדי הטרדה מינית". לאחר כחודשיים פרסם נתניהו התנצלות בנוסח מוסכם, כחלק מהסכם פשרה עם ויס וחברת החדשות.
חיים אישיים.
ויס נשואה לרפי (רפאל) טופז, נכדו של גדעון שוקן, והיא אם לשלושה בנים. מתגוררת עם משפחתה בשכונת רמת אביב בתל אביב.
אחיה הוא היזם והמנהל שי ויס, מנכ"ל חברת התעופה "וירג'ין אטלנטיק".
ROM BIOS
ROM-BIOS
מראת פה
מראת פה או מראה דנטלית היא אביזר המשמש ברפואת שיניים.
היא בנויה ממוט קצר שעליו מורכבת מראה קטנה ועגולה. למראה מספר תפקידים: היא מאפשרת ראייה בלתי ישירה לאזורים שבהם לרופא אין אפשרות לראייה ישירה, מיקוד קרני האור אל השן המטופלת, הרחקה של רקמות רכות, בדרך כלל הלחיים מהשן ולביצוע טרנסאילומינציה, הארת השן מהמנורה בעזרת המראה כדי לבחון את שקיפות השן.
פרט לרופאי שיניים, עושים במראת פה שימוש גם מהנדסים, על מנת לאפשר ראייה במכשירים עם חלל מועט או בעייתי לראייה.
דגל אינגושטיה
דגל אינגושטיה אומץ רשמית בשנת 1994. הדגל מרוכב מטריסקל אדום על גבי רקע לבן, ושני פסים ירוקים בקצוות העליונים והתחתונים.
לפי המסורת המקומית באינגושטיה, הטריסקל מסמל לא רק את השמש, אלא מייצג את היקום כולו ואת האחדות בין רוח העבר, ההווה והעתיד. הצבע האדום מסמל את המאבק של בני האינגוש להגנת מולדתם, הלבן מסמל את המחשבות הטהורות שלהם על אומתם והירוק מסמל את האסלאם.
דנה וייס
מאקה-מאקה (מיתולוגיה)
מאקה-מאקה הוא אל מרכזי במיתולוגיה הדתית של אי הפסחא.
לפי האמונה מאקה-מאקה הוא יוצר האנושות, אל הפריון והאל הראשי של "כת איש הציפור". מאקה-מאקה משמש כנושא הציור בפטרוגליפים רבים שברחבי האי.
בשנת 2008 החליט האיגוד האסטרונומי הבינלאומי לקרוא לכוכב לכת ננסי שנמצא ב-2005 בשם מאקה מאקה. שם זה ניתן לו בגלל שהתגלה בסמיכות לחג הפסחא, ומשום שאשתו של המגלה הייתה בהיריון באותה העת.
פוקואוקה
פוקואוקה (ביפנית: 福岡市) היא בירת מחוז פוקואוקה בחבל קיושו שביפן והעיר המאוכלסת ביותר בחבל, נכון ל-1 ביולי 2021 העיר מונה יותר מ-1.6 מיליון איש והיא העיר הגדולה ביותר ביפן מערבית לאוסקה. ב-1 באפריל 1972 ניתן לה מעמד רשמי של עיר (מעמד המוקנה ביפן לערים בעלות אוכלוסייה מעל חצי מיליון תושבים). באזור המטרופוליני חיים 2.5 מיליון תושבים (בהתאם למפקד 2005) והיא חלק מאזור תעשייתי צפוף בצפון קיושו.
היסטוריה.
התיעוד הישן ביותר לקיומה של העיר הוא משנת 663, אך ישנן הערכות לפעילות אנושית עוד בתקופות פרה-היסטוריות. קובלאי חאן, מנהיג האימפריה המונגולית ניסה להשתלט על העיר בדרכים דיפלומטיות ומלחמתיות רבות במהלך המאה ה-13, ללא הצלחה. העיר המודרנית נוסדה ב-1 באפריל 1889.
תרבות.
העיר נחשבת לפעילה ביותר ביפן בתחום התרבות. זכתה בפרס אסיה על שמירת המסורת והרחבת התרבות האסיאתית בעולם.
דמוגרפיה.
נכון ל-1 ביולי 2021 היו בעיר 1,619,783 תושבים, הגרים בצפיפות של 4,717 תושבים לק"מ, פוקואוקה היא העיר הגדולה ביותר בקיושו והשישית ביפן כולה (אחרי טוקיו, יוקוהמה, אוסקה, נגויה וסאפורו) שטחה הכולל של העיר הוא 340.6 קמ"ר. גילם הממוצע של תושביה הוא 38.6 שנה, דבר המדרג את פוקואוקה כעיר השנייה בצעירותה ביפן. שיעור הגידול השנתי של אוכלוסיית העיר הוא 4.4%, נתון שאף הוא מדרגה כעיר השנייה בשיעור צמיחתה במדינה (בהתאם לנתוני מפקד 2000).
תושבת האזור שנהייתה ידועה בשל גילה יוצא הדופן לאדם, היא קנה טנקה.
כרטוש
כרטוש (או קרטוש) (מצרפתית - "cartouche" במשמעות כרטיס או חפיסת כרטיסים (במצרית עתיקה: שִׁנוּ) הוא סימן בעל צורה סגלגלה (אובל) בכתב החרטומים המצרי, המקיפה את הכיתוב, ומסמלת בכך שמדובר בשם של מלכות ומלכים או אנשי בית המלוכה.
השימוש בכרטוש החל מהשושלת הרביעית, בימי הפרעה סנפרו. בכתב הכהני הדמוטי (בעל אותיות המייצגות את הציורים המסובכים יותר של כתב החרטומים) הכרטוש צומצם לזוג סוגריים וקו אופקי.
קדם לכרטוש סימן הסרך - סמל של מקדש-ארמון בתוך מלבן משוקע ועליו בדרך כלל בז המייצג את האל הורוס. עמודי שער המקדש ייצגו את בית המלוכה או את המלך והיו לסימנו המזהה, או ששמו נרשם מעל לציור המקדש.
למלך מצרים החל מהשושלת השלישית היו חמישה שמות, כאשר השמות ה-4 וה-5 נכתבו בכרטוש:
1) הורוס
2) שתי הנשים
3) הורוס הזהב
4) מלך מצרים העליונה והתחתונה
5) בן רע (אל השמש).
השם "כרטוש" שמשמעותו בצרפתית קלף משחק או חפיסת קלפים, (במקור מהלטינית Carta או Charta, ודומה לו האנגלית Card, Chart ובעברית שרטוט תוך שאילת השורש העברי שרט.) הוא כינוי מודרני שניתן על ידי חיילים צרפתים בצבא נפוליאון. במצרית עתיקה נקרא הכרטוש "שֶנוּ", והסימן מייצג את העובדה שסמכותו של המלך מקיפה הכל.
השימוש בכרטוש לפענוח הכתב ההירוגליפי.
במהלך מאמצי הפענוח של כתב החרטומים, הכתב ההירוגליפי על אבן רוזטה, הציע חוקר המזרח (אוריינטליסט) הצרפתי סילבסטר דה סאסי לפענח את הכתב על פי ההנחה שהכרטושים מכילים שמות פרטיים, וכך הצליחו הפיזיקאי הבריטי תומאס יאנג והאגיפטולוג ז'אן-פרנסואה שמפוליון לפענח מספר רב של תווים וסללו את הדרך לפענוחו של הכתב ההירוגליפי.
השימוש בכרטוש לתיארוך ממצאי עתיקות בארץ ישראל.
קרב קרקר (ייתכן כרכר המקראית) המתואר בכתובת קרקר על מצבת שלמנאסר השלישי (בכפר כּוּרךְ שבכורדיסטן) וכן בקצרה באנדרטה האשורית השחורה (האובליסק השחור מכלח), תוארך באופן מדויק (בתיארוך מוחלט ולא רק יחסי) באמצעים שונים לשנת 853 לפני הספירה. לפיכך ניתן לתארך באופן יחסי עם דיוק טוב מלכים ושושלות המתוארים במקורות נוספים כמו במקרא ובכתובות בכתב יתדות מממלכת אשור וממלכות בבל ופרס, ובכתב חרטומים מהממלכה המצרית, וכן לתארך בקירוב טוב גם שכבות של ממצאים שבהם הכרטושים נמצאו.
בקרב זה אוזכר המלך אחאב לבית עמרי מלך ממלכת ישראל ואיתו בני בריתו, וכך כרטושים שנמצאו באתרים שונים בחפירות בארץ ישראל מתקופת הברזל המאוחרת וימי ממלכות ישראל ויהודה המפוצלות מאפשרות תיארוך מוחלט או מקורב מאוד גם לשאר הממצאים בשכבות אלו, למשל כרטוש של פרעה שישך (שושנק) נמצא במגידו (אך במקרה זה בתוך שפכים ולא בשכבת ממצאים מובחנת) ומתאים לכתובת מסע שישק, ולויכוח על הממלכה המאוחדת או כרטוש של רעמסס השני שנמצא על לוח ארד בבית השער בתל לכיש עם.
סידור תהילת השם
סאלו וייסלברגר
סאלו וייסלברגר או סאלו פון וייסלברגר, שמו במקור סלומון וייסלברגר (בגרמנית:
Salomon Weisselberger או
Dr. Salo Edler von Weisselberger; 1867 - 20 במרץ 1931) היה פוליטיקאי ומשפטן יהודי מבוקובינה תחת השלטון האוסטרי ואחר כך הרומני בחבל ארץ זה.