מפעלי טיהור עורכים בשפכים תהליכי סינון, שיקוע ופירוק שונים, אשר מעלים את איכות המים בהם בעשרות מונים.
שימושים במי קולחין.
השימוש העיקרי של מי קולחין הוא בענף החקלאות, בו לא נדרש מים באיכות המקסימלית. "מי קולחין להשקיה", כלומר מי שפכים שטוהרו תחת פיקוח, משמשים להשקיית גידולים חקלאיים, ביניהם המיועדים למאכל אדם.
מלבד זאת, שימוש במי קולחין תורם לניצול יעיל של מים, המשמעותי למקומות הדלים במקורות מים. מכיוון שמים אלה מכילים חומרים שונים המסייעים להשבחת הקרקע, נחסך הצורך באמצעי דישון.
מי ביוב
כתב יווני
חניכיים
חניכיים הן הרקמות הרכות סביב השיניים. החניכיים תוחמות את השיניים ומונעות חיכוך בין המזון המוכנס לפה לבין השיניים. רקמת החניכיים מורכבת מהעצם המכתשית (העצם האלוואולרית, alveolar bone) בלסת, הנושאת את השיניים, ומרירית החניכיים, שהיא הרקמה הרכה המצפה את העצם. לחניכיים בריאות צבע ורוד.
בריאות החניכיים.
ברפואת השיניים קיים תחום עיסוק ברפואת חניכיים הנקרא פריודונטיה. תחום זה עוסק בכל הקשור לחניכיים - הרקמה הרכה והעצם האוחזת בשן. כמו כן עוסק תחום זה בשמירה על היגיינת הפה הבסיסית ובתחזוקת הרקמות. רוב מחלות החניכיים נגרמות על ידי חיידקים, אולם נסיגת חניכיים, המלווה בחשיפת שורש השן, עלולה להיגרם גם על ידי גורמים אחרים, כמו גירוי מכני כרוני, למשל בשל צחצוח שיניים אגרסיבי ופירסינג בלשון או בשפה, או טיפול אורתודונטי (יישור שיניים).
קיימות מחלות שאינן קשורות בהכרח לחניכיים אך פוגעות גם בהן, כדוגמת מחלת תרומבאסתניה על-שם גלנצמן (הגורמת בין היתר לדימומים בחניכיים).
דלקת חניכיים.
דלקת חניכיים הוא מצב דלקתי של רקמת החניכיים בחלל הפה. ישנם מספר סוגים של מצבי דלקת ברקמת החניכיים. מקובל, שכאשר ישנו מצב דלקתי המוגבל לרקמה הרכה הוא מכונה דלקת (רירית) חניכיים, בעוד מצב המערב את הרקמה הקשה (העצם האלוואולרית) מכונה מחלת חניכיים.
קיימת מחלוקת מסוימת באשר לתרומתן הכוללת של דלקות חניכיים כגורם לבאשת הפה. בעוד שחיידקים הגדלים באזורים תת-חניכיים (רובד חיידקים) הם בעלי ריח רע כאשר מסירים אותם, מספר מחקרים הציגו היעדר קשר סטטיסטי בין באשת הפה לבין משתנים המראים על קיום דלקת חניכיים או מחלת חניכיים.
הידרוספירה
הידרוספירה (Hydrosphere) היא מונח בגאוגרפיה פיזית המתאר את כלל המים בכוכב לכת.
ההידרוספירה של כדור הארץ.
המסה הכוללת של ההידרוספירה בכדור הארץ היא1.4 × 1018 טון שהם כ-0.023% מהמסה הכללית של כדור הארץ. הרוב המוחלט, כ-97% מההידרוספירה, הם האוקיינוסים. שאר המים המרכיבים את ההידרוספרה הם לרוב אורגניזמים, אגמים, נחלים וכיוצא בזה. תחום הימצאות ההידרוספירה בכדור הארץ משתרע מ-8 ק"מ גובה עד ל-11 ק"מ עומק מתחת לאדמה.
הידרוספרות אחרות.
מדענים וחוקרים סבורים כי הידרוספירה עבה קיימת מסביב לירח אירופה שמסביב לכוכב הלכת צדק. השכבה החיצונית של הידרוספירה זו מורכבת כמעט לגמרי מקרח, אבל קיימים מודלים שלפיהם קיים גם אוקיינוס שלם בעומק 100 ק"מ מתחת לקרח. האוקיינוס הזה נמצא במצב נוזלי בגלל כוחות גאות ושפל הפועלים על הירח במסלולו. נפח ההידרוספירה של הירח אירופה הוא פי 2.3 מזה של כדור הארץ.
הידרוספרה
מכבי תל אביב (כדורסל נשים)
מכבי תל אביב הייתה קבוצת כדורסל נשים ישראלית, אשר נוסדה בשנת 1957, שהתמודדה בליגת העל בכדורסל נשים והתפרקה לאחר עונת 2002/03. הקבוצה זכתה 11 פעמים באליפות, ו-12 פעמים בגביע המדינה. ו-5 פעמים סגנית מחזיקת הגביע.
התואר האחרון שבו זכתה הקבוצה היה הדאבל (אליפות וגביע) מעונת 1975/1976
המעמד הגבוה האחרון שהגיעה אליו הקבוצה היה גמר גביע המדינה ב-4 באפריל 1990, בו הפסידה לקבוצת בני יהודה (65-64), מסל ניצחון של אלומה גורן 2 שניות לסיום. מאז הקבוצה איבדה את הדומיננטיות שלה והתנדנדה בין הליגה הראשונה לשנייה.
תארים.
1957/1958, 1958/1959, 1963/1964, 1964/1965, 1965/1966, 1966/1967, 1967/1968, 1970/1971, 1971/1972, 1972/1973, 1975/1976
1958/1959, 1961/1962, 1962/1963, 1963/1964, 1964/1965, 1965/1966, 1968/1969, 1970/1971, 1971/1972, 1973/1974, 1974/1975, 1975/1976
מועדון הכדורגל מידלסברו
הגות
תקופת גלות בבל
נדודי בני ישראל במדבר
נדודי בני ישראל במדבר נמשכו לפי המסופר בתורה ארבעים שנה, מתום יציאת מצרים ועד לכניסתם לארץ כנען. בלשון חז"ל מכונים האנשים שיצאו ממצרים ולא זכו להיכנס לארץ המובטחת "דור המדבר".
על פי המסופר בתורה, בחודש השלישי לאחר שיצאו בני ישראל ממצרים התרחש מעמד הר סיני, ובו התגלה אליהם אלוהים ונתן להם את התורה.
במהלך המסע אכלו בני ישראל מן שירד מהשמים ושליו. המן ירד פעם ביום במשך ימי השבוע, ובימי שישי ירדה כמות כפולה שכן המן לא ירד בשבת.
חטא המרגלים.
לפי ציווי של אלוהים, שלח משה שנים עשר מרגלים לתור את ארץ כנען, קודם לכניסת עם ישראל אליה. למשימה נבחר נציג מכל אחד משבטי ישראל, כולם ממנהיגי העם. שליחות המרגלים נמשכה ארבעים ימים, ובמהלכה הם עברו בכל הארץ וראו את עריה. בשובם, עשרה מהם צפו בעיות קשות בכיבושה, וגרמו לעם להתייאש מלהיכנס לארץ. בעקבות חטא הייאוש מבקש אלוהים להכות את העם כולו במגפת דבר ולהשמיד אותו, אך לאחר תחינות של משה מומתק העונש, ונקבע שבני ישראל ישהו במדבר סיני ארבעים שנה, כנגד ארבעים הימים שהיו המרגלים בארץ, עד שימותו כל בני הדור מבן עשרים ומעלה. קבוצה קטנה מבני ישראל ("המעפילים") ניסתה להתקדם ולהיכנס לארץ ישראל באופן עצמאי, אולם ניגפה במלחמה מול עמלק.
תחנות המסע.
ב (פרשת מסעי) מפורטות כל תחנות הנדידה במדבר. לגבי רבות מהתחנות התיאור לאקוני, ומתמצה באמירה בסגנון . התחנות:
אירועים מיוחדים במדבר.
אירועים אחדים במהלך הנדודים זכו לתיאור מפורט:
מסע נדודי בני ישראל לפי המחקר.
החל מהמאה ה-19 ניסו נוסעים וחוקרים שתרו את חצי האי סיני למצוא את נתיב הנדודים של בני ישראל במדבר ואת תחנות המסע. הניסיון לאתר את הר סיני עמד במרכז החקירות וההצעות של אותם חוקרים. שני נתיבי המסע העיקריים שהוצעו היו הנתיב הצפוני, העובר בדרך הים שבצפון סיני והנתיב הדרומי העובר באזור ההר הגבוה שבדרום סיני. השערות נוספות הצביעו על מסלולים נוספים אפשריים. עם זאת, לא נמצאו עד היום ממצאים שהתקבלו כראיות ארכאולוגיות למסעות בני ישראל במדבר סיני. יש הרואים זאת כסימן לכך שמדבר סיני המופיע במקרא אינו המדבר שנקרא כיום "סיני", ויש הרואים זאת כהוכחה לכך שהסיפור אינו מבוסס על אירוע היסטורי.
על פי רמת המורכבות של הטקסט וניתוח מחקרי של הטקסט המקראי, מסורת נדודי בני ישראל במדבר נכתבה בוודאות לפני חורבן בית ראשון, כאשר הערכות שונות נעות באזור המאות ה-7 או ה-8 לפני הספירה. על פי הניתוח המחקרי, סיפור הנדודים מורכב ממספר רב של "פרקים", שניכר שלא נכתבו במקור כסיפור אחד, אלא אוגדו בדיעבד באופן זה על ידי עורכים מאוחרים. תפיסה מקובלת במחקר, היא שלסיפור הנדודים יש גרעין ספרותי שמספר סיפור אותנטי ריאליסטי, עליו נוספו בהמשך שכבות ספרותיות ניסיות דומיננטיות. להערכת חוקרת המקרא ליאורה רביד השכבות הניסיות נוספו בתקופת גלות בבל.
חלק מהגרעין האותנטי של סיפור הנדודים טמון בכך, שבמקביל לסיפור כיבוש הארץ המתואר בתורה בסוף הנדודים, מספרת התורה גם סיפור נוסף ובו קבוצות נוודים קטנות מתיישבות במספר אזורים. עדויות טקסטואליות וארכאולוגיות עשויות לתמוך בכך שאמנם חצו נוודים את המדבר ממצרים לאזורי ההר בישראל, אולם עשו זאת בקבוצות קטנות ולאורך זמן ולא במסע אחד רחב היקף. חלק מהחוקרים לא מייחסים חשיבות, בהתאם להשערה זו, להיעדר הממצאים הארכאולוגיים ממסע הנדודים, ולטענה הנפוצה במחקר שהמדבר אינו יכול לכלכל קבוצות גדולות, שכן קבוצות קטנות של נוודים ייטיבו לשרוד מסעות במדבר, וממילא אינן נוטות להשאיר אחריהן ממצאים ארכאולוגיים ברורים.
גם דפוסי התנהגות של חברות נוודיות בעת העתיקה תומכים בתפיסה מחקרית זו, כאשר נפוצות מגמות היסטוריות כמו הגירה במספרים גדולים אל מצרים בתקופות של מחסור במזון, ובהגירה החוצה ממצרים בתקופות אחרות. אלברכט אלט העריך שבסביבות שנת 1200 לפני הספירה נכנסו קבוצות גדולות של נוודים לישראל, בתקופה בה גם הארכאולוגיה המקומית מצביעה על צמיחה בהתיישבות. ליאורה רביד שיערה שרבים מקבוצות אלו היו עשויות להגיע ממצרים ולכלול את ראשוני המתיישבים הפרוטו-ישראלים.
התייחסויות שונות ניתנו במחקר לכך שעל פי המתואר בספר שמות, בני ישראל לא עברו "דרך ארץ פלשתים", שהייתה הדרך הקצרה והקרובה לארץ ישראל. על פי חוקר המקרא יהושע מאיר גרינץ דרך זו עברה בצפון סיני, שם שכנו הפלשתים הראשונים המוזכרים אצל אבות האומה, אברהם ויצחק ושם הייתה ארץ פלשתים. ליאורה רביד רואה שאזכור נסיבות אלו בספר שמות חלק מהגרעין האותנטי המקורי של הסיפור.
מבחינת הניסיונות לזהות גאוגרפית חלק מהמקומות המוזכרים במסע, מאיר גרינץ קובע בספרו מוצאי דורות, כי ארץ גרר הנזכרת בספר בראשית היא במזרח סיני, מדרום לג'בל חלאל ולדרך שור המקראית, שם נקרא עד היום אחד מיובליו המרכזיים של ואדי אל-עריש - נחל אל גרור.