תורת הכנף הדקה היא ענף בתורת האווירודינמיקה. היא פישוט לתורת הכנפיים שקושרת את זווית התקיפה לכוח העילוי עבור זרימה לא צמיגה בזורם בלתי-דחיס. היא פותחה על ידי המתמטיקאי הגרמני-אמריקאי מיכאל מקס מונק, ולאחר מכן לוטשה על ידי האווירודינמיקאי הרמן גלאורט ואחרים ב-1920. התאוריה מניחה זרימה אידיאלית, דו-ממדית, סביב כנף דקה. ניתן לדמות את פרופיל הכנף לפרופיל בעל עובי אפס ומוטת כנפיים אינסופית.
תורת הכנף הדקה הייתה מאוד מקובלת בעבר משום שסיפקה בסיס תאורטי יציב למאפיינים עיקריים של כנף תחת השפעת זרימה דו-ממדית:
המרכז האווירודינמי נמצא במרחק רבע מיתר אווירודינמי משפת התקיפה, בנקודה זו מתקיים
formula_3
מינוחים - פרופיל אווירודינמי.
מרכז אווירודינמי – הנקודה שבה המומנט, שנוצר כתוצאה מהכח האווירודינמי הפועל על הכנף, לא משתנה עקב כח העילוי.
שפת התקפה - הנקודה הקדמית ביותר של הכנף, הנקודה שפוגשת ראשונה את הזרימה על הכנף.
שפת הזרימה - הנקודה האחורית ביותר של הכנף, הנקודה שבה המשטח העליון והמשטח התחתון נפגשים.
מיתר אווירודינמי - קו ישר משפת התקיפה לשפת הזרימה.
קו העקימון – קו שנמצא במרחק שווה מהמשטח העליון ומהמשטח התחתון של פרופיל הכנף.
קימור מקסימלי - הגובה הגדול ביותר של קו העקימון מהמיתר האווירודינמי.
עובי הפרופיל - המרחק הגדול ביותר בין המשטח העליון והתחתון.
קו אפס-עילוי - הקו שאם הכנף נעה במקביל אליו, לא פועל עליה כח עילוי. עבור פרופיל סימטרי קו זה מתלכד עם המיתר האווירודינמי.
זווית התקפה - הזווית הנוצרת בין הזרימה המציפה את הכנף ובין המיתר האווירודינמי עבור פרופיל כנף סימטרי, ובין קו האפס-עילוי עבור פרופיל קמור.
מקדמים אווירודינמיים.
בדומה לכל גוף הנע בזורם, ניתן להגדיר את מקדמי הגרר והעילוי של כנף
מקדם העילוי
formula_5
מקדם הגרר
formula_6
מקדם המומנט
formula_7
l – עילוי ליחידת אורך
d – גרר ליחידת אורך
formula_8 – המומנט הפועל בשפת התקיפה עקב כוחות העילוי ליחידת אורך
c – אורך המיתר האווירודינמי
דרך נוספת להגדיר את מקדם העילוי היא לפי זווית ההתקפה.
עבור פרופיל סימטרי:
formula_9
עבור פרופיל קמור:
formula_10
כאשר formula_11 זה מקדם העילוי כאשר זווית ההתקפה היא אפס.
מידול כנף בעזרת זרימה פוטנציאלית.
הכנף ממודלת כקו. קו זה הוא קו העקימון formula_12, שיוצר ערבוליות formula_13 לאורך הישר s. תחת הנחת קוטה, הערבוליות בשפת הזרימה היא אפס. מאחר שהכנף דקה, ניתן להשתמש בקואורדינטה x במקום ב-s, וניתן להניח כי כל הזוויות הן זוויות קטנות. מחוק ביו-סבר, ערבוליות זו יוצרת שדה זרימה formula_14
formula_15
כאשר x היא קואורדינטת המיקום שבו נוצרת המהירות המושרת ו-ξ היא קואורדינטת המיקום של אלמנט הערבוליות היוצר את המהירות. c הוא אורך המיתר האווירודינמי של הכנף. מאחר שאין זרימה בכיוון הניצב למשטח הכנף, formula_14 צריך לאזן את המהירות כתוצאה מהמהירות החיצונית formula_17.
formula_18
formula_17 – מהירות הזרימה המציפה
α – זווית ההתקפה
formula_20 – עוצמת הערבול
formula_21 – קו העקימון
formula_22 – זווית קו העמימון
ניתן לפתור את המשוואה ולקבל ביטוי עבור formula_23 אם נציב את הקשר הבא
formula_24
ולקבל את הפתרון כטור פורייה
formula_25
את המקדמים ניתן למצוא ולקבל
formula_26
formula_27
קיבלנו את formula_28. כעת נרצה לחשב את הסירקולציה
formula_29
נציב את הביטוי ל- formula_28
formula_31
לפי השערת קוטה-ג'ייקובסקי
formula_32
מכאן נקבל כי לכל פרופיל כנף מתקיים
formula_33
ניתן לקבל את הביטוי למקדם העילוי כאשר זווית ההתקפה היא אפס, כלומר שהכנף נעה במקביל למהירות המציפה
formula_34
בנוסף, נוכל לקבל את הזווית שבה מקדם העילוי הוא אפס
formula_35
מהנחת קוטה-ג'ייקובסקי נקבל את העילוי ליחידת אורך
formula_36
חישוב מקדם הגרר תלוי רק במקדמים של שני האיברים הראשונים של הטור
formula_37
המומנט שהערבוליות יוצרת על שפת ההתקפה יהיה
formula_38
המומנט על שפת התקיפה תלוי רק במקדמים של שלושת האיברים הראשונים של הטור
formula_39
נחשב את מרכז הלחץ, הנקודה שאם נשים בה את כח העילוי תתן לנו פרופיל מומנט זהה. נדרוש
formula_40
נקבל
formula_41
מקדם הגרר על כנף יהיה מורכב מגרר מושרה, הנגרם כתוצאה מהעילוי. ומגרר שיורי, הנוצר בגלל הצורה של הכנף.
formula_42
formula_43
formula_44 – גרר שיורי
"e" – קבוע המתאר את צורת הכנף
formula_45 – כמה הכנף ארוכה ביחס למיתר האווירודינמי
פרס אוסקר לעריכה הטובה ביותר
פרס האוסקר לעריכה הטובה ביותר (באנגלית: Academy Award for Best Film Editing) הוא אחד מהפרסים השנתיים של האקדמיה האמריקאית לקולנוע, אשר מוענק החל משנת 1934 על עריכה קולנועית. קיימת התאמה מסוימת בין הפרס לבין פרס האוסקר לסרט הטוב ביותר: מאז שנת 1981, כל סרט שנבחר כסרט הטוב ביותר היה מועמד גם לפרס על העריכה. בנוסף, כשני שלישים מזוכי פרס הסרט הטוב ביותר זכו גם בפרס על העריכה.
הזוכים בפרס הם רק העורכים הראשיים שמוזכרים בכתוביות הסיום, ועורכים נוספים כגון עורכי פיקוח לרוב לא זכאים לפרס. המועמדויות לפרס נקבעות על ידי הצבעה של חברי סניף העריכה של האקדמיה (שכלל 233 חברים ב-2008), בה כל חבר יכול להצביע עד לחמישה סרטים לפי העדפתו. כאמור, חמשת הסרטים המובילים בהצבעה נקבעים כמועמדים לפרס. הסרט הזוכה נבחר בהצבעה נוספת, בה משתתפים כל החברים הפעילים באקדמיה (תהליך הפוך למעשה מזה של האקדמיה הבריטית - באפט"א, עבור פרס באפט"א לקולנוע).
אלן (סדרת טלוויזיה)
אלן (באנגלית: Ellen, במקור: These Friends of Mine במהלך העונה הראשונה) היא סדרת קומדיית מצבים אמריקאית של רשת ABC בת 109 פרקים ששודרה מה-29 במרץ 1994 ועד ל-22 ביולי 1998. הדמות הראשית בסדרה, בגילומה של הסטנדאפיסטית אלן דג'נרס, היא אלן מורגן, נוירוטית בשנות השלושים לחייה, בעלת חנות ספרים בלוס אנג'לס.
הסדרה מתמקדת ביחסיה של אלן מורגן עם חבריה המוזרים, המשפחה שלה ובעיות של חיי היומיום. מורגן יצאה מהארון בפרק ""The Puppy Episode" משנת 1997. אירוע זה קיבל חשיפה תקשורתית רבה והצית מחלוקת ציבורית בארצות הברית.
שיר הנושא של הסדרה (החל מעונה 3 ואילך) "So Called Friend"" מבוצע על ידי להקה סקוטית בשם "Texas". בדיחה חוזרת שהופיעה בעונות 3–4 היא שכתוביות הפתיחה משתנות מפרק לפרק (לעיתים קרובות, עם שירה וריקודים), כתוצאה מהחיפוש המתמשך של אלן לפתיח המושלם.
אלישע בן שמואל
אלישע בן שמואל (מכונה "ראגב") היה משורר יהודי-פרסי בן המאה ה-17, יצירתו הגדולה ביותר היא "שאהזאדה וצופי" (בן המלך והצופי), עיבוד ליצירה "בן המלך והנזיר" של אברהם אבן חסדאי בן המאה ה-13.
יצירותיו.
אלישע בן שמואל חי ופעל בסמרקנד במאה ה-17. מלבד זאת לא ידועים כמעט פרטים אודות קורות חייו. הוא עסק בשירה וקיבל השראה הן מהמשוררים היהודים-פרסים שקדמו לו, ובראשם מולאנא שאהין ועמראני, והן מגדולי שירת ימי הביניים של יהדות ספרד. כמו כן בדומה לשאהין ועמראני, הוא הושפע מהתבניות ומסורות הכתיבה הספרותית הפרסית. את שירתו הוא כתב בפרסית יהודית ובעברית.
יצירתו הגדולה ביותר היא "שאהזאדה וצופי" (בן המלך והצופי) (כ-1,600 בתי שיר) בפרסית יהודית שהושלמה בשנת 1684. היצירה היא מעין עיבוד יהודי-פרסי ליצירה "בן המלך והנזיר" של אברהם אבן חסדאי הספרדי בן המאה ה-13, שהיא בעצמה עיבוד לסיפור עממי עתיק על חייו של בודהה, מייסד הבודהיזם. הגרסה הפרסית-יהודית של היצירה מעודדת עוד יותר מאחרות חיי פרישות, ושאיפה להתרחק מהגוף הארצי ולהתקרב מחדש למקור האלוהי. על פי מספרם הרב של העתקים בכתבי יד שהשתמרו מהחיבור, עולה שהיצירה זכתה לפרסום ולתפוצה רבה ברחבי הקהילות היהודיות דוברות הפרסית לאורך הדורות. בשנת תרס"ז (1907) החיבור נדפס לראשונה בירושלים על ידי הרב שמעון חכם, שכתב שבחר להדפיס אותו בזכות הפופולריות הרבה שהחיבור זכה לה בקרב הקהילות היהודיות דוברות הפרסית.
חיבור פואטי נוסף של אלישע בן שמואל הוא "חנוכה-נאמה", חיבור של שירה אפית על מאבק המכבים כנגד היוונים. החיבור מהווה המשך למסורת שבה התחילו מולאנא שאהין ועמראני (שחיבר גם הוא אפוס שעוסק במרד המכבים), לכתוב שירה אפית כמיטב המסורת הפואטית הפרסית על סיפורים מהמסורת היהודית.
בנוסף על שני חיבוריו בפרסית יהודית, הוא גם חיבר שירה עברית על פי מסורות שירת ימי הביניים של יהדות ספרד. בנוסף הוא כתב חיבור פרוזה קצר שעוסק בפרשנות של השיר "שטר עלי בעדים וקניין" של ר' שלמה אבן גבירול.
משמר החופים האמריקני
הצי האמריקני
בארי (ראשון לציון)
סרגיי ביריוזוב
סרגיי ביריוזוב (ברוסית: Сергей Семёнович Бирюзόв; 21 באוגוסט 1904 - 19 באוקטובר 1964) היה קצין, מרשל ברית המועצות ומראשי הצבא האדום במהלך מלחמת העולם השנייה. נהרג במהלך תאונה אווירית ליד בלגרד.
ביוגרפיה.
סרגיי ביריוזוב נולד ב-21 באוגוסט 1904 למשפחת סוחרים בכפר במחוז ריאזאן. לאחר סיום בית הספר בשנת 1922 הוא התנדב לצבא האדום. במהלך שרותו הוא למד באקדמיה צבאית על שם פרונזה (סיים בשנת 1937) והתקדם בסולם הדרגות. באוגוסט 1939 הוא מונה למפקד דיוויזיה.