אימרה דויטש נולד במשפחה יהודית כבנם של יוז'ף דויטש (1872–1945), רואה חשבון מסחרי, ושל מתילד וייצנר (1873–1939). הוא למד באוניברסיטת פטר פאזמאן בבודפשט (כיום אוניברסיטת אטווש לוראנד). במלחמת העולם הראשונה שירת בחזית במשך עשרים חודשים ונפל בשבי האיטלקי. עם שובו המשיך בלימודיו ובשנת 1922 קיבל את ההסמכה באורולוגיה. מ-1919 עד 1921 עבד כסטודנט לרפואה במעבדה של פוליקליניקת Charité, ומ-1922 עד 1928 היה עמית במחלקה לאורולוגיה בראשות פרופסור גזה אייש. בין השנים 1922–1944 היה רופא במחלקה לאורולוגיה של המוסד הלאומי לביטוח סוציאלי (דומה לקופת חולים), ולאחר מכן סגן הרופא הראשי המוסד (הארצי). בין השנים 1938–1941 שירת בצבא ארבע פעמים כרופא צבאי, ועל כך קיבל מדליות הנצחה. לאחר מכן, כיהודי היה מוגבל במקומות עבודתו על כן בשנים 1942–1944 הוא היה הרופא הראשי של בית החולים היהודי ברחוב סאבולץ' (כיום ששמו המרכז הרפואי הלאומי) של הקהילה היהודית של פשט, ובין ינואר לבין אפריל 1944 היה הרופא הראשי ומנהל המחלקה האורולוגית של בית אבות סיעודי לקשישים (בודפשט).
באפריל 1944 נשלח לספר באזור טרנסילבניה כרופא אזורי ומשם גורש למחנות ההשמדה אושוויץ ולאחר מכן למאוטהאוזן ביוני, שם עבד במחצבה. הוא נפטר בנובמבר 1944.
אשתו, אנה אדלר (1899–1994), הייתה רופאת שיניים, רופאה ראשית, בתם של הרב אילש אדלר, תאולוג, ושל ינקה קרמר, אותה נשא לאישה ב-5 בפברואר 1925, בבודפשט.
כלי דלפט
אביש&quot;י
רומאריו באלדה
רומאריו באלדה (בפורטוגזית: Romário Baldé; נולד ב-25 בדצמבר 1996) הוא כדורגלן מגינאה ביסאו המשחק בעמדת הקיצוני בא.א.ל. לימסול.
קריירת מועדונים.
באלדה נולד בביסאו שבגינאה ביסאו. התחיל את הקריירה שלו במחלקת הנוער של אסטרלה אמדורה אליה הצטרף בגיל 10 וכעבור שנתיים הצטרף לזו של בנפיקה ליסבון. היה שותף להעפלה של קבוצת הנוער לגמר ליגת האלופות לנוער בו הפסידה לברצלונה. ב-9 באוגוסט 2014 ערך את הופעת הבכורה שלו בקבוצת המילואים במשחק נגד טרופנסה.
ביולי חתם לחמש שנים בבנפיקה וכעבור זמן קצר הושאל לטונדלה. ב-13 בספטמבר ערך את הופעת הבכורה שלו בקבוצה בהפסד 1-0 לויטוריה דה גימארייש. 3 שבועות לאחר מכן, הבקיע את שער הבכורה שלו בקבוצה בתיקו 1-1 נגד מוריירנסה.
ב-25 באוגוסט 2017 חתם לשלוש שנים בלכיה גדנסק מליגת העל הפולנית. ב-31 באוגוסט 2018 הושאל לאקדמיקה דה קוימברה.
ב-2 בספטמבר 2019 חתם בז'יל ויסנטה. ב-31 בינואר 2020 הושאל לליישואש. בסיום העונה שוחרר מז'יל ויסנטה והיה שחקן חופשי במשך שנה.
ב-13 ביולי 2021 הצטרף לדוקסה קאטוקופיה מליגת העל הקפריסאית. ב-7 בינואר 2022 חתם בא.א.ל. לימסול.
בקיץ חתם ברצ'בורי מליגת העל התאילנדית.
קריירה בינלאומית.
באלדה שיחק בצעירותו בנבחרות הצעירות של פורטוגל. ב-8 ביוני 2019 ערך את הופעת הבכורה שלו בנבחרת גינאה ביסאו במשחק ידידות נגד .
פרטיקה
פרטיקה (שם מדעי: "Pertica") הוא סוג של צמח נכחד מהקבוצה חסרי קשקשים, שהתקיים בתקופת הדבון שבעידן הפלאוזואיקון באמריקה הצפונית, ושכלל 3 מינים.
מינים.
המין "Pertica quadrifaria" תואר בשנת 1972 בצפון מיין והגיע לגובה מטר אחד. הוא היה בנוי מגזע ראשי וישר עם ענפים צדדיים שהתפתחו באופן דיכוטומי, והסתעפו פעמים רבות במרווחים קצרים יותר ויותר. חלק מהענפים העליונים נשאו מנבגים אליפסואידיים בצברים הדוקים ייחודיים. הענפים היו מסודרים בתבנית ספירלית, ויצרו ארבע שורות אנכיות, מקור שם המין "quadrifaria".
המין "Pertica varia" תואר בשנת 1976 במזרח קנדה. גובהו היה 3 מטרים, יותר מהמין "Pertica quadrifaria".
המין "Pertica dalhousii" תואר בשנת 1978 בניו ברנזוויק שבקנדה. הגובה של מין זה אינו ידוע אך משערים שהוא דומה למין "Pertica quadrifaria". דגימות נוספות אולי היו שייכות למין נוסף אך הדגימות לא השתמרו היטב. הצמח נכחד בסוף הדבון, והוחלף בצמחים גדולים יותר.
פילוגנטיקה.
ההבחנה בין הגבעול לענפים בצמח זה כמו בצמחים וסקולריים נחשבת כייצוג של שלב מוקדם בהתפתחות דפוס צמיחה, שהוביל מאוחר יותר להתפתחות של עלים גדולים. בהתאם לכך קלדוגרמה שפורסמה בשנת 2004 מציבה את מין זה בבסיס העץ האבולוציוני של צמחי הזרע.
בניגוד לכך, רות'וול (1999) הפריד בין טרימרופיטים, כמו פרטיקה, לבין פרוגימנוספרמופיטים, כמו טטראקסילופטריס, כאשר רק האחרון הוא בבסיס צמחי הזרע.
ניצנית פורחת
משא ומתן להפסקת הפלישה הרוסית לאוקראינה
הליכי המשא ומתן להפסקת הפלישה הרוסית לאוקראינה הם סדרת פגישות למטרת משא ומתן שנעשו בין נציגים מטעם ממשלת רוסיה לבין נציגים מטעם ממשלת אוקראינה בשנת 2022, עקב הפלישה הרוסית לאוקראינה. עד כה לסדרה היו שלוש פגישות, שלא הניבו הפסקת אש, אך הובילו לפינוי מוגבל של אזרחים אוקראינים מאזורי הלחימה ולמתן סיוע הומניטרי מהעולם המערבי.
רקע.
ב-24 בפברואר 2022, הכריז נשיא רוסיה, ולדימיר פוטין, על החלטתו לקיים "מבצע צבאי מיוחד" במזרח אוקראינה. לטענתו, מטרת המבצע הייתה "לעצור את רצח העם" שהתרחש בדונצק ולוהנסק, ולהביא ל"דה-נאציפיקציה ודה מיליטריזציה" של אוקראינה. בהכרזתו, קרא פוטין לצבא האוקראיני להיכנע.
הפלישה הקרקעית של צבא רוסיה התנהלה בארבעה צירים עיקריים. בצפון אוקראינה, התקדמו הכוחות הרוסיים מגבול בלארוס דרומה במטרה לכתר ולנתק את קייב הבירה בשני צירים. בצפון-מזרח אוקראינה תקפו הרוסים לכיוון דרום מערב, במטרה להשתלט על מחוזות חרקוב וסומי. בדרום-מזרח אוקראינה תקפו הרוסים משטחי הרפובליקה העממית של דונצק והרפובליקה העממית של לוהנסק לכיוון מערב, כדי להשתלט על כל הדונבאס. בדרום אוקראינה, הם תקפו צפונה מחצי האי קרים למחוז חרסון. אט אט, הפכה הפלישה למאבק מזוין שפוגע באזרחים, ובתגובה, ביום השני ללחימה קרא נשיא אוקראינה, וולודימיר זלנסקי, לנשיא רוסיה, ולדימיר פוטין, לשיחת משא ומתן יחידה. במוסקבה טענו כי הם מסכימים לשיחות "בדרג גבוה" מול אוקראינה, כשפירוקה מנשקה הוא תנאי מרכזי בשיחות.
השיחות.
ב-27 בפברואר 2022, בערב סוכם לקיים משא ומתן בין הצדדים בגבול אוקראינה–בלארוס. הסבב הראשון של השיחות החל בבלארוס ב-28 בפברואר בצהריים אך השיחות הסתיימו ללא הצלחה.
ב-3 במרץ 2022, התקיים סבב שיחות משא ומתן נוסף, שהניב הסכם זמני להקמת נתיבים לפינוי אזרחים ומתן סיוע הומניטרי. המשא ומתן בין קייב למוסקבה הועבר בהמשך לטורקיה.
ב-7 במרץ 2022, התקיים סבב שיחות נוסף, שלא הניב תוצאות אך לפי ממשלת אוקראינה "חיזק את האפשרות לפתיחת מסדרונות הומניטריים רבה יותר לאזרחים אוקראיניים".
הצעה לקיום משא ומתן בישראל.
ב-13 במרץ 2022, בריאיון למגזין האמריקאי I24NEWS, עקב לקיחת ישראל חלק גדול בפלישה, וולודימיר זלנסקי אמר כי הוא מעוניין לקיים שיח משא ומתן בירושלים. שבוע לאחר מכן, הוא פרסם סרטון שהופץ ברשתות החברתיות, בו הוא פונה לממשלת ישראל ומבקש לקיים את השיחה בירושלים.
ממשלת ישראל התעלמה מבקשות אלו, ומאז לא התקיימה אף שיחת משא ומתן בין רוסיה לאוקראינה.
מכתב זקני הקראים באשקלון
מכתב זקני הקראים באשקלון (בערך 1100) היה מכתב שנכתב על ידי שישה זקני הקהילה היהודית הקראית באשקלון ונשלח לבני העדה הקראית באלכסנדריה, תשעה חודשים לאחר נפילת ירושלים במהלך מסע הצלב הראשון. התכנים מתארים כיצד זקני אשקלון אספו כסף כדי לשלם את הכופר הראשוני עבור שחרור יהודים ותשמישי קדושה שהוחזקו בשבי ירושלים על ידי הצלבנים, את גורלם של חלק מהפליטים הללו לאחר שחרורם, והצורך במימון נוסף להצלת שבויים נוספים. הוא נכתב בערבית-יהודית, באמצעות האלפבית העברי.
מכתב זה ומכתבים אחרים הקשורים לכיבוש הצלבני של ירושלים התגלו על ידי ההיסטוריון הנודע שלמה דב גויטיין, בשנת 1952, בין עיתוני הגניזה הקהירית. גויטיין פרסם תחילה את ממצאיו ב-ציון, כתב עת עברי, ולאחר מכן הציג תרגום חלקי לאנגלית של המכתב ב- Journal of Jewish Studies באותה שנה. מאז, הוא תורגם מחדש במספר ספרים אחרים הנוגעים למסעי הצלב. התרגום הסופי והשלם ביותר של גוייטין לאנגלית הופיע בספרו האחרון שפורסם לאחר מותו ב-1988.
יחידה 108
יחידה 108 היא יחידת אחזקה דרג ד' לאלקטרוניקה, לתקשוב ולמערכות נשק, והיא אחת מיחידות הביצוע של המטה הטכנולוגי של חיל האוויר. היחידה, הממוקמת בבסיס צריפין, משויכת למערך הטכני של חיל האוויר וכפופה ישירות לראש להק ציוד.
היסטוריית היחידה.
עם הקמת חיל האוויר הישראלי, בשנת 1948, התעורר הצורך בגוף שירכז ויטפל בציוד האלקטרוני והאלקטרומכני שנרכש על ידי חיל האוויר מעודפי מלחמת העולם השנייה (בעיקר ממדינות אירופה) ובציוד שמקורו בעיזבון הבריטי. צורך זה מומש בעזרת שני גופים שטיפלו בציוד האלקטרוני, כל גוף על פי הכשרתו.
הגוף הראשון החל את פעילותו במחנה "שרונה", כיום "הקריה" בתל אביב, וריכז אנשים שלהם ידע בסיסי בחשמל וברדיו וטיפל בעיקר במכשירי מורס ומעט במכשירי קשר HF ו- UHF. מאוחר יותר, בשנת 1949, הועבר המחנה לאזור יפו ומוקם בשתי חנויות קטנות באזור.
הגוף השני שטיפל בציוד האלקטרוני נקרא טייסת 505. הרעיון להקמתו הועלה בשנת 1948 על ידי שני מומחים יהודיים, פרופ' אטנברג מארצות הברית וד"ר ברויידן מדרום אפריקה, בשיתוף עם חיל האוויר. באחריות גוף זה רוכז כל הצד הטכני והמקצועי הקשור במערכות המכ"ם. עיקר פעילותה של טייסת 505 ששכנה בצריפין היה שיפוץ מכ"מים קיימים או מכ"מי רכש ישנים, דוגמת מכ"ם ימי SO9 ששופץ והוסב למכ"מ קרקעי ומכ"ם מוטס SCR-010 שהוסב גם למכ"מ קרקעי.