כאשר במהלך מאבק האינווסטיטורה נבחר הדוכס השוואבי רודולף מריינפלדן לאנטי-מלך להיינריך הרביעי, מלך גרמניה, פרידריך נשאר תומך נאמן של השושלת הסליאנית השלטת. בתמורה העניק לו היינריך את דוכסות שוואביה בשנת 1079 וגם נתן לו את ידה של בתו בת השבע, אגנס מווייבלינג. בנו של רודולף, ברטולד מריינפלדן וברטולד מצרינגן, התמודדו מולו, פרידריך שלט רק בחלקים הצפוניים של הדוכסות השוואבית עד לאולם ולנהר הדנובה. לבסוף בשנת 1098, הוא וברטולד מצרינגן הגיעו לפשרה, לפיה יריבו הגביל את עצמו לתואר "דוכס צרינגן".
בשנים האחרונות לשלטונו הצליח פרידריך להרחיב את שטחי הוהנשטאופן צפונה, כאשר קיבל את תפקידו של פוגט של מנזר וייסנבורג והבישוף של שפייר בפרנקוניה הריינית.
משפחתו.
בערך ב-1086/87 נישא פרידריך לאגנס, בתו של הקיסר היינריך הרביעי. היו להם כמה בנים ובנות, ביניהם:
לאחר מותו של פרידריך, אגנס נישאה שנית ללאופולד השלישי, מרקיז אוסטריה מבית באבנברג ב-1106. שניהם קבורים במנזר Klosterneuburg.
דואר ניו זילנד
דואר ניו זילנד (באנגלית: New Zealand Post, NZ Post) היא חברה בבעלות המדינה האחראית על מתן שירותי הדואר בניו זילנד. החברה הוקמה ב-1 באפריל 1987 בעקבות ארגון מחדש של שרותי הדואר במדינה.
היסטוריה.
שרותי הדואר בניו זילנד החלו לפעול זמן קצר לאחר הגעת ויליאם הובסון לאי. עד לשנת 1845 הוקמו משרדי דואר במספר יישובים. פעם בחודש פעל שרות דואר באוניה לסידני ומשם לשאר העולם. בשנת 1880 פעלו כבר 856 סניפים. בשנת 1881 בוצע ארגון מחדש של הארגונים והוקם New Zealand Post and Telegraph Department. בתחילת המאה ה-20 החברה כללה כ-1,700 סניפים. בשנת 1930 החלו שרותי דואר אוויר.
בשנת 1959 שם של החברה שונה ל-New Zealand Post Office. באותה תקופה בנוסף לשרותי דואר החברה סיפקה שרותי רישום לידות, פטירות וטקסי נישואין, רישום מכוניות, אגרות טלוויזיה ודיווחי על מזג האוויר. תופעה ייחודית הייתה הנפקת בול ביטוח חיים עבור תשלומים למחלקת ביטוח ממשלתית שבוצע בין השנים 1891–1981. במשך תקופה ארוכה דואר היה המעסיק הגדול במדינה. במהלך שנות ה-80 של המאה ה-20 התברר שקיים ניגוד אינטרסים בין השירותים השונים (דואר, תקשורת, בנק הדואר) של החברה. בהתאם לכך בשנת 1987 הוחלט על פיצול התחומים השונים והוקמה החברה הנוכחית. בהמשך תחומי התקשות והבנקאות הופרטו. כבר בשנה הראשונה של קיומה, החברה הנפרדת עברה מהפסד לרווח של 72 מיליון דולר ניו זילנדי. בשנת 1988 כ-600 סניפי דואר ברחבי המדינה נסגרו.
בשנת 2019 עבדו בחברה 4,778 אנשים והיא סיימה את השנה עם רווח של 912 מיליון דולר ניו זילנדי.
דואר ניו זילנד אחראי על הנפקת בולים. הבול הראשון הנפק בשנת 1855.
בין השירותים הנוספים שדואר ממשיך לספק למדינה הוא ניהול רשימת בוחרים.
מאורי (פירושונים)
פרשת הסרסור בסוהרות בכלא גלבוע
פרשת הסרסור בסוהרות בכלא גלבוע עוסקת באירועים שהתרחשו בין השנים 2014–2017, במהלכן קצין מודיעין בכלא גלבוע נענה לדרישות האסיר הביטחוני מוחמד עטאללה, שסוהרות, בהן סוהרות-חיילות, ישובצו למשמרות באגפו. במהלך המשמרות, במספר רב של אירועים, נהג עטאללה להטריד מינית את הסוהרות, הן מילולית והן פיזית. תלונה רשמית ראשונה על הטרדה מינית הוגשה במשטרה בנובמבר 2017. בהמשך, בשירות בתי הסוהר הודו כי התלונה לא נחקרה ולא טופלה, עד לחשיפת הפרשה ביוני 2018..
רקע.
בית הסוהר גלבוע הוא מתקן כליאה של שירות בתי הסוהר (שב"ס) השוכן בעמק חרוד, מדרום לכביש 71, למרגלות הר הגלבוע. הוא אחד מחמשת בתי הסוהר של שירות בתי הסוהר הנתונים ברמת ביטחון מרבית ושוהים בו אסירים ביטחוניים ברמת מסוכנות גבוהה ביותר.
בבית הסוהר גלבוע, לצד אנשי הסגל של שב"ס משרתים סוהרים וסוהרות חובה, חיילים בשירות חובה בצה"ל שהוצבו לשרת ככוח כליאה.
הפרשה.
בנובמבר 2017 הגישה סוהרת בכלא תלונה במשטרה על הטרדה מינית מצד אסיר עולם ביטחוני (מוחמד עטאללה). בשירות בתי הסוהר הודו שתלונת החיילת על שהותקפה מינית נגנזה בתחילה.
את הפרסום הראשון בפרשה חשף לירן לוי ב-5 ביוני 2018, במהדורת הערב של ערוץ 20, אז ככתב המשטרה והפלילים של הערוץ. בפרסום הובאה עדות של סוהרת שסיפרה כי קצין המודיעין בכלא, ראני באשה, כופה עליה להשתבץ באגף הביטחוני לדרישת אסיר דומיננטי, ושם האסיר תקף אותה מינית. בשב"ס הכחישו תחילה את הפרטים. יומיים לאחר מכן נחשפה עדות נוספת של סוהרת אחרת, שסיפרה שקצין המודיעין ומפקדים בכלא השתמשו בה כאובייקט מיני, כאשר כפו עליה להשתבץ באגף הביטחוני לדרישת עטאללה, שם הוא תקף גם אותה מינית. שבועיים לאחר חשיפת הפרשה פתחה היחידה הארצית לחקירות סוהרים בלהב 433, בחקירה פלילית נגד קצין המודיעין ומפקד הכלא, באסם קשקוש.
לוי המשיך לסקר את הפרשה, ובאוגוסט 2018 חשף הקלטה של קצין המודיעין בה הוא הודה כי נעשה שימוש בסוהרות למטרות מודיעיניות. ביוני 2018 קצין המודיעין הוצא לחופשה כפויה ופעילות הסוהרות בשב"ס הופסקה. מפקד הכלא באסם קשקוש הועבר לפקד על מתקן כליאה אחר בשב"ס, ולאחר כשנה הוא פרש לגמלאות. ביולי 2020 הודיעה פרקליטות המדינה כי מומי למברגר, המשנה לפרקליט המדינה, החליט לסגור את התיק הפלילי נגד קצין המודיעין מחוסר ראיות, ואילו התיק נגד מפקד הכלא נסגר מחוסר אשמה. קצין המודיעין הוחזר לתפקידו בשב"ס. בסוף אותו חודש הודיעה פרקליטות מחוז צפון כי תגיש כתב אישום נגד מוחמד עטאללה, האסיר הביטחוני שתקף מינית את הסוהרות, בגין מעשים מגונים בשלוש סוהרות. משפטו של המחבל החל בבית משפט השלום בנצרת.
על פי תמלילי החקירה של קצין המודיעין, הוא הודה בחקירתו במשטרה כי ידע על התקיפות המיניות של אותו אסיר ביטחוני. עוד הודה כי שיבץ סוהרות על פי בקשתו, ללא ידיעתן של הסוהרות את סיבת השיבוץ, וכל זאת במטרה להשיג ידיעות מודיעיניות מאותו אסיר ביטחוני.
ביולי 2022 פורסמו טענותיה של אחת הסוהרות על כך שלאחר שהושארה בכלא ביחידות (בניגוד לנהלים) עם אסיר ביטחוני נאנסה על ידיו.. בחקירתו הודה האסיר (מוחמד עטלאאה) שאכן קיים יחסי מין עם הסוהרת, אולם טען להגנתו שהם התבצעו בהסכמה. כמו כן נחשף שאותו אסיר חשוד ב4 מקרי אונס שונים וכן שאף ביצע מעשים מגונים ב2 סוהרות שונות.
ועדת הבדיקה הממשלתית.
בנובמבר 2021, במסגרת ועדת הבדיקה הממשלתית לאירוע בריחת האסירים מכלא גלבוע, העיד מפקד הכלא פרדי בן שטרית ואמר תחת שבועה כי האירועים אכן קרו וכי בוצע למעשה "סרסור" בסוהרות חובה בכלא על מנת להשיג מידע מודיעיני. עדות זו הובילה לפתיחה מחודשת של התיק על ידי פרקליט המדינה בדצמבר 2021, זאת על אף שהתיק נגד מפקד הכלא נסגר בשנת 2020 מחוסר אשמה, ונגד הקמ"ן מחוסר ראיות. בעקבות העדות קמה סערה ציבורית, הן בכלי התקשורת והן ברשתות החברתיות. בהמשך אותו החודש, נפתח מחדש התיק נגד הקמ"ן, ובעקבות זאת החליטה נציבת שב"ס קטי פרי לפתוח בהליך הדחה נגד הקמ"ן.
גם לירן לוי העיד בדצמבר 2021 תחת שבועה בוועדה, וסיפק פרטים שאסף על האירועים במסגרת התחקירים שערך.
מבצע עולים הביתה
מבצע עולים הביתה הוא מבצע שיזמה ממשלת ישראל בשנת ה'תשפ"ב, 2022, להעלאת יהודי אוקראינה למדינת ישראל וקליטתם בה, בעקבות הפלישה הרוסית לאוקראינה.
הרקע למבצע.
ב-24 בפברואר הודיע ולדימיר פוטין נשיא רוסיה על מבצע צבאי מיוחד באוקראינה, במטרה לכבוש את אוקראינה כולה או חלקים משטחה. המלחמה נפתחה יומיים לאחר הכרזת פוטין על "מבצע צבאי מיוחד" בחבל דונבאס שבמזרח אוקראינה. "מכת הפתיחה", שקדמה לפלישת כוחות הקרקע הרוסיים, כללה תקיפה באמצעות מטוסים וטילי שיוט, של שורת יעדים צבאיים ברחבי אוקראינה, כולל בעיר הבירה קייב וכן בערים אודסה, חרקוב, לבוב, דניפרו וערים נוספות.
בעקבות הפלישה, מיליוני אוקראינים נמלטו מהמדינה. רובם מצאו מקלט במדינות השכנות ממערב לאוקראינה: פולין, הונגריה, מולדובה, רומניה וסלובקיה. רבים מהפליטים מצאו מקלט בבתיהם של קרובי משפחה המתגוררים בחו"ל. האיחוד האירופי ומדינות נוספות הודיעו שהם פותחים את גבולותיהם לאוקראינים. חברות רכבת במספר מדינות כמו פולין וגרמניה מאפשרות לפליטים אוקראינים לנסוע ברכבת ללא תשלום.
לישראל נמלטו אלפי פליטים, חלקם הגדול יהודים או זכאי אזרחות ישראלית מטעם חוק השבות. ממשלת ישראל נערכה לקליטה ואזרוח של אלפי פליטים אוקראינים בישראל במסגרת חוק השבות, וכן קליטת פליטים שאינם זכאים לאזרחות, במסגרת המאמץ העולמי לקליטה זמנית של פליטי המלחמה עד לסיומה.
בעקבות המלחמה הוטלו עיצומים על רוסיה ובלארוס והדרדר המצב הכלכלי שם. כמו כן, היה חשש לביטחון האישי וייאוש ממצבה של רוסיה תחת שלטון פוטין והיחס למבקרי המשטר. היו שחששו שייסגרו גבולות המדינה ולא יהיה ניתן לעזוב. כל אלו הביאו לעליית יהודים גם מארצות אלו לישראל.
המבצע.
בז' באדר ב', 10 במרץ, הכריז ראש הממשלה נפתלי בנט על מבצע "עולים הביתה" להעלאת הפליטים מאוקראינה שזכאים לאזרחות ישראלית מכוח חוק השבות.
בי"ח אדר ב', 21 במרץ, במסגרת מבצע 'עולים הביתה' הודיעה הסוכנות היהודית שתפעיל את תוכנית 'עליה אקספרס' לזירוז קצב העלייה ממאות לאלפים בשבוע. התוכנית כוללת הקמת מטה משותף לתיאום בין כלל ארגוני ההצלה והעלייה שיתבסס על תשתיות הסוכנות היהודית, הגדלת מספר המיטות במתקני המעבר באירופה לקליטת כ-10,000 עולים, והיערכות להקמת מתקנים נוספים ברומניה ואצטדיון לעולים בבולגריה. כמו כן התוכנית תכלול סיוע למאמצי משרד העלייה והקליטה בקליטת העולים שיגיעו, והפעלת תוכנית חירום לקליטת אלפי צעירים במסגרת מסע