המפלגה האנטי קפיטליסטית החדשה בחרה בשלישית בפיליפ פוטו בתור המועמד לנשיאות לקראת בחירות 2022. פוטו סיים במקום ה-11, כאשר רק נטלי ארטו, מועמדת מאבק הפועלים, קיבלה פחות קולות ממנו.
לקראת הבחירות לאספה הלאומית באותה שנה ולאחר משא ומתן, סירבה המפלגה להצטרף לאיחוד האקולוגי והחברתי החדש של העם, ברית שמאל קיצוני, מכיוון שהיא טענה שחמשת המושבים שהוצעו לה היו "בלתי ניתנים לזכייה" בהודעתה לעיתונות. בנוסף לכך, המפלגה סירבה להיות באותה ברית עם המפלגה הסוציאליסטית בשל הקו הסוציאל-דמוקרטי שננקט על ידה במהלך תקופת כהונתו של פרנסואה הולנד.
קרדוש
קרדוש (בהונגרית: Kardos) הוא כפר קטן בנפת סרווש שבמחוז בקש בדרום מזרח הונגריה.
בדומה ליישובים רבים באירופה, נמצא גם מספר התושבים בקרדוש בירידה. בשנת 1990 חיו בכפר 910 תושבים, ובשנת 2021 התגוררו בו 532 תושבים בלבד.
האזור מיושב כבר מימי הביניים. הכפר עצמו הוקם רק בשנת 1969, לאחר שהתפצל מהכפר אורמניקוט.
טירול (אזור היסטורי)
רמדאן בישראל
חודש הרמדאן בישראל הוא האופן בו מצוין חודש הרמדאן בקרב הציבור המוסלמי בישראל. באופן מסורתי נוהגים הפלסטינים לפקוד במהלך החודש את מסגד אל אקצא שבדרום מתחם הר הבית, נקודת חיכוך בשל היות האתר קדוש הן באסלאם והן ביהדות. רצונם של מאות אלפי פלסטינים להגיע לתפילה בעיר, בפרט לתפילות יום השישי, גורם לעלייה במתיחות הביטחונית ברמדאן.
קביעת מועד תחילת החודש.
אחד המנהגים המובהקים של חודש הרמדאן הוא החיוב לצום מדי יום ביומו לאורך כל ימות החודש. ההבדל במועד חודש רמדאן ביחס לעונות השנה מביא לכך שמשך הצום היומי משתנה משנה לשנה כתלות במשך הזמן שבין עלות השחר (זמן תפילת פַג'ר) לשקיעת החמה (זמן תפילת מע'רב) בכל נקודה בכדור הארץ. בישראל משך צום רמדאן נע בין 11.5 שעות בסוף דצמבר (מ־5:10 ועד 16:40 לפי שעון חורף ישראלי לאופק ירושלים) ל־16 שעות (החל מ־3:50 ועד 19:50 בסוף יוני לפי שעון קיץ ישראלי). הקושי בצום משתנה גם הוא לפי אורך היום, תנאי האקלים המקומי ושינויי מזג האוויר.
ב־2019 הובילה מחלוקת בין גופי דת מוסלמיים להבדל של יום בסיום צום רמדאן והתחלת עיד אל-פיטר בין המדינות במזרח התיכון ואף להבדל בתוך קהילות מוסלמיות מקומיות בישראל וברשות הפלסטינית. בישראל וברשות הפלסטינית נמסר תחילה על תחילת החג על בסיס הכרזת בית הדין הסעודי, אך בהמשך נמסרה הודעת דחייה מטעם המופתי של ירושלים, מוחמד חוסיין, בין השאר בגלל אי-הצלחה לצפות בירח החדש בפועל בתחום הארץ, אף באמצעות טלסקופ שהוצב בעראבה, ובדומה להחלטת המופתי של ירדן. יש שקישרו את ההבדל שהתגלע בהכרזת סיום רמדאן למאבק פוליטי בין מדינות. למרות ההכרזה על הדחייה, בכמה קהילות מקומיות בישראל וברשות הפלסטינית הוחלט לציין את החג לפי ההכרזה הסעודית. בחברון פיזרה המשטרה הפלסטינית בכוח תפילת חג במסגד המשתייך לפלג חזב א-תחריר, שבחר לציין את החג לפי הקביעה הסעודית שהקדימה את מועד החג כנגד קביעת הרשות הפלסטינית שאיחרה.
מנהגי רמדאן בישראל.
ככלל, מתאפיין חודש הרמדאן בעידן המודרני וגם בישראל בשיאים של צריכה ובהוצאות כספיות גדולות. גם בכלי התקשורת הערביים ישנה פריחה בשל ריבוי פרסום ותכנים מיוחדים לרמדאן, ועליה בשיעור הרייטינג.
יש מקומות שבהם מתארגן סיוע של גופי צדקה לסיוע לנצרכים לקראת חודש רמדאן, בשל הגידול הניכר בהוצאות המזון.
יצוא התמרים מישראל בחודש רמדאן עומד על יותר מ-6 אלף טונות, כמחצית מכלל יצוא התמרים השנתי. קהל היעד העיקרי של היצוא הישראלי הוא האוכלוסייה המוסלמית באירופה, בעקבות מסורת אכילת תמר בסעודת האפטאר.
לפלסטינים ניתנים אישורי כניסה מיוחדים לישראל לביקור קרובי משפחה ולתפילה בהר הבית, בעבר אף התאפשר ביקור של מספר מצומצם מתושבי רצועת עזה בהר הבית, מתווספים אישורי עבודה בישראל לפועלים ועוד. מחוות אלו רגישות למצב הביטחוני בסכסוך הישראלי-פלסטיני. במספר מקרים בעבר בוטל עוצר, שהוטל על אוכלוסייה אזרחית ברצועת עזה, לרגל רמדאן. חלק מהאוניברסיטאות בישראל מאפשרות למוסלמים הצמים מועדי בחינות מיוחדים לאחר סיום החודש. מחוות אחרות הנהוגות בקרב מדינות וארגונים הן שחרור שבויים, חנינת אסירים וקיצור עונשים. נוהג נוסף הוא: ביקורי וברכות נכבדים מדתות אחרות למנהיגים מוסלמים, או השתתפות בסעודת אפטאר.
השפעת רמדאן באה לידי ביטוי במגזרי תעסוקה בהם שיעור גבוה של ערבים-מוסלמים, כמו מגזר הבנייה והתשתיות, ומגזר התחבורה הציבורית. עובדי משמרות במקומות עבודה מעורבים בוחרים משמרות נוחות יותר, או לוקחים ימי חופשה. עם זאת, יש פועלים פלסטינים המעדיפים להמשיך לעבוד כרגיל בשל אפשרות התעסוקה המצומצמת יחסית שלהם במשק הישראלי.
בישראל מכינות חברות מבצעים וקמפייני פרסום מיוחדים לקראת חודש רמדאן הפונים למגזר הערבי, בשל הגידול הניכר בצריכה בחודש זה, בייחוד במגזר יצור המזון ורשתות השיווק, אך גם במגזר הביגוד והמתנות, והיקף ההוצאה הכללית של המגזר הערבי בישראל בימי רמדאן מוערך בכ־1.5 מיליארד ש"ח. מוצרי מזון המקושרים מסורתית לרמדאן וחווים עליה ניכרת במכירתם הם תמרים, טחינה וחלווה. מוצרים אחרים שמכירתם עולה בתקופה זו הם בשר ועוף, משקאות קלים, אורז ושמן. סקר שנערך בקרב מוסלמים בישראל ב־2014 העלה כי סל הקניות המשפחתי בחודש רמדאן עולה בכ־2,000 ש"ח בממוצע, ועיקר ההוצאה היא על מזון.
בישראל, כמדינות נוספות, נוהגים בני נוער וצעירים להשתמש בלילות רמדאן בנפצים, חזיזים, זיקוקים ואמצעים פירוטכניים. לעיתים נערכת פעילות יזומה של משטרת ישראל להחרמת אמצעים אלו היוצרים מטרדי רעש ובהלה.
מפקד מחוז ירושלים, ניצב יורם הלוי, אמר ב-2017 שבתקופת הרמדאן יש עליה בהסתננויות של צעירים פלסטינים לישראל בלי אישורים.
הברכות המקובלות בחודש זה הן "רמדאן כרים" (رمضان كريم שפירושו "רמדאן נדיב") או "רמדאן מובראכ" (رمضان مبارك שפירושו "רמדאן מבורך"), ו"כל עאם ואנתום בח'יר" (كل عام وانتم بخير שפירושו "כל שנה ואתם בטוב").
מתיחות ביטחונית.
ככלל, הרמדאן בישראל מאופיין במתיחות ביטחונית רבה, שנובעת מכמה סיבות:
גורמי ביטחון ותקשורת בישראל ובעולם, כמו גם מקורות פלסטינים, בשל מכלול הסיבות הנזכרות, רואים ברמדאן את הגורם למתיחות הביטחונית.
ממשלת בריטניה מייעצת לאזרחים שלה לשקול להימנע מלבקר בישראל סביב חגים יהודיים כמו ראש השנה ויום כיפור, ובמיוחד כאשר חגים מוסלמים ויהודיים חופפים כדוגמת פסח ורמדאן, בשל המתיחות הביטחונית המאפיינת תקופה זו.
הירי בבאפלו (2022)
הירי בבאפלו הוא פיגוע ירי שביצע פייטון ס. ג'נדרון ב-14 במאי 2022 בעיר באפלו, סמוך לסופרמרקט "Tops Friendly Markets", ובו נהרגו עשרה אנשים ושלושה נוספים נפצעו. היורה הזרים בשידור חי ב-Twitch את פיגוע הירי.
המפגע.
היורה היה פייטון ס. ג'נדרון בן ה-18 מקונקלין שבמחוז ברום. ביוני 2021, ג'נדרון נחקר על ידי המשטרה במחוז בגין איומים על עמיתים בתיכון מקומי; הוא הופנה להערכה וייעוץ בבריאות הנפש.
הרשויות טוענות שיש להן ראיות לכך שג'נדרון הונע מ"עוינות גזעית" ומעליונות לבנה. לפי הדיווחים, לג'נדרון היה חשבון בפלטפורמת הצ'אט דיסקורד, שלטענתם השתמש בה ג'נדרון כדי לפרסם רשימת מטלות כהכנה למתקפה. כמו כן, נטען כי כתב מניפסט בן 180 עמודים, שפורסם לפני הירי, הנוגע בעיקר לנושא ההגירה ההמונית, ומקדם את תאוריית הקונספירציה של הימין הרדיקלי הלאומני הלבן "ההחלפה הגדולה", שלפיה הלבנים נתונים לרצח עם באמצעות ירידה בשיעורי הילודה הלבנים. הוא הביע תמיכה בדילן רוף (מבצע פיגוע הירי בצ'ארלסטון) ובברנטון טרנט (מבצע הטבח בכרייסטצ'רץ'). המחבר כתב שהוא החל להתחבר לאידאולוגיות האלו בתחילת מגפת הקורונה לאחר שגלש בפורומים "/pol/" ו-"4chan". הוא גם טען שהחל לתכנן את הפיגוע בינואר 2022, ושתקף את באפלו מכיוון שהיא העיר הקרובה ביותר למקום מגוריו שמכילה אוכלוסיית גדולה של תושבים שחורים.
האירוע.
ב-14 במאי 2022 נסע ג'נדרון במשך כשלוש שעות וחצי מעיר מגוריו לשכונה בעלת אוכלוסייה אפרו-אמריקאית בבפאלו, והגיע לסופרמרקט "Tops Friendly Markets" בשעה 14:30 לערך. הוא לבש אפוד מגן וקסדה צבאיים, והיה חמוש בשלושה כלי נשק – רובה חצי-אוטומטי, רובה ציידים ושוטגאן. הוא הרכיב מצלמת גוף על ראשו ושידר בשידור חי את מסע הירי בפלטפורמת "Twitch", באומרו: "Just got to go for it".
החמוש ירה בארבעה אנשים במגרש החניה, שלושה מהם מתו. לאחר מכן הוא נכנס לחנות, שם ירה בו מאבטח חמוש, קצין משטרת באפלו לשעבר אהרון סלטר. עקב השריון הכבד של היורה, כדוריו של סלטר לא עצרו אותו, והחשוד השיב באש לעבר סלטר, שמת במקום. לאחר מכן הוא המשיך ללכת דרך החנות, ירה בשמונה אנשים נוספים והרג שישה מהם.
בשעה 14:31 משטרת באפלו קיבלה קריאה המדווחת על יריות שנורו לעבר החנות. השוטרים והכבאים הראשונים הגיעו כעבור דקה ודיווחו שראו גופות מוטלות מחוץ לבניין. בשעה 14:34 החל סדרן לראשונה להודיע לשוטרים על מצב של יורה פעיל בחנות. בשעה 14:36 היורה חזר לחזית הבניין, שם שוטרי סיור הצליחו לשכנע אותו להפיל את אקדחו לאחר שהצמיד אותו לצווארו. על פי דובר Twitch, השידור החי של היורה הוסר פחות משתי דקות לאחר תחילת הירי.
נפגעי הירי היו 11 אפרו-אמריקאים ושני לבנים. מלבד המאבטח נורו עוד שלושה מעובדי החנות, ששרדו.
לאחר מעצרו, ג'נדרון טען לחוסר אשמה על אישומיו ברצח בכוונה תחילה והיה רגוע לאורך כל התהליך.
תגובות.
השריף של מחוז אירי, ג'ון גרסיה, אמר כי הירי היה "פשע שנאה על רקע גזעני מצד מישהו מחוץ לקהילה שלנו".