הכומר השנוי במחלוקת ד. ג'יימס קנדי, מייסד הכנסייה הפרסביטריאנית של קורל רידג' , התייחס בעבר לשליטה עולמית נוצרית, ואמר כי "לנוצרים מוטלת החובה, המנדט, המחויבות והאחריות הקדושה להחזיר את האדמה למשיחנו ישו - לשלוט במבנים אזרחיים, בדיוק כמו בכל היבט אחר של החיים והאלוהות. אבל זוהי שליטה שאנו רודפים אחריה. לא רק קריאה. זוהי שליטה שאנו רודפים אחריה. לא רק השפעה. זוהי שליטה שאנו רודפים אחריה. לא רק זמן שווה. זו שליטה שאנחנו רודפים אחריה. כיבוש עולמי. זה מה שהמשיח הורה לנו להשיג".
באמנות.
בספרות ובשירה.
שליטה עולמית מופיעה רבות באמנויות השונות, לרוב כחלק ממזימה או תוכנית להשתלטות עולמית של דמות הרשע. נוולים ואנטגוניסטים כאלה ניתן למצוא רבות בשירה, במחזות ובספרות הקלאסית. כך למשל, במחזה ריצ'רד השלישי של ויליאם שייקספיר, מלך האנגליה העולה לכס המלכות, ריצ'רד השלישי כשם המחזה, מביע את רצונו להגיע למצב של שליטה עולמית. גם בסדרת הספרים שר הטבעות מאת ג'ון רונלד רעואל טולקין, שנחשבת לאחת מיצירות המופת בספרות הפנטסטית, מובע בקרב האנטגוניסט המוחלט, סאורון, רצון עז להשתלט על העולם.
גם בספרו המהפכני של ג'ורג' אורוול, "1984", מתואר עולם שבו שליטה עולמית היא מאפיין בולט של המשטר. בספר, ישנן שלושה מעצמות השולטות בכל חלקי העולם; אוקיאנה, אירואסיה ואיסטאסיה, אשר כל אחת מהן מנסה לתקוף את השנייה ולהשתלט על כמה שיותר שטח, בשאיפה לשליטה עולמית. גם המעצמה בה מתרחשת העלילה, אוקיאנה, מקיימת מאפיינים של שליטה עולמית - שליטה טוטלית, גורפת, של שליט יחיד על אוכלוסייה עצומה שמצייתת לה כולה כאחד.
האלמנט של רשע המנסה להשתלט על העולם הוא מושא לעג בסדרת האנימציה הפופולרית פיניאס ופרב, כאשר דמות הרשע המגוחך, דופנשמירץ, מנסה מדי פרק להמציא המצאה בזויה אחרת שמטרתה להביא אותו לשליטה עולמית. אולם, הוא לעולם אינו מצליח ומהווה סאטירה על דמות הרשע הקלאסית.
בספרים "מחזור כישור הזמן" מאת רוברט ג'ורדן מתבטאת השליטה העולמית בצורה יוצאת דופן: במקום שהרשע ינסה לכבוש את העולם, זהו דווקא גיבור הספר אשר מנסה להשתלט על העולם, בכדי לאחד אותו למלחמה מול השטן. במהלך הסדרה הקלישאה של נער פשוט שהופך ל"נבחר" משמשת בצורה בלתי רגילה באופן ההפוך, בו הוא נאלץ לכבוש מדינות כדי לאחד אותן לפני המאבק האפוקליפטי באדון האופל.
בקומיקס.
במדיום הקומיקס מופיע רבות אלמנט של שליטה עולמית בקרב הקבוצה המרשעת. אלמנט זה מתבטא באופן מובהק בארגון הטרור הסודי שמופיע בסדרת הקומיקס של קפטן אמריקה, "הידרה". שליטה עולמית מופיעה גם בקומיקסים נוספים מבית מארוול קומיקס, כמו מנדרין בסדרת איירון מן או אולטרון באירועי "מצור". הסיבה לשכיחות הגבוהה של שליטה עולמית בקומיקס, ובייחוד בקומיקס גיבורי על, טמונה בתפיסתו כז'אנר קבוע מאוד, ובו כמעט תמיד הרשע מנסה להשתלט על העולם בעוד שהגיבור מונע זאת ממנו. אף שאמנים שונים ניסו לשבור את המוטיב הקבוע הזה, עדיין מרבית קומיקס גיבורי העל עוסק בנושאים דומים: רשע בעל כוחות מיוחדים מנסה להגיע לשליטה עולמית וגיבור העל הוא היחיד שיכול לעצור בעדו.
בהקשר של שליטה עולמית אצל דמות האנטגוניסט שלו, דוקטור דום, כתב עורך הקומיקס המוערך סטן לי כי "מה באמת רצה דוקטור דום? הוא רצה לשלוט בעולם. עכשיו, תחשבו על זה. כשאתה חוצה ברמזור אדום אתה יכול לקבל על זה זימון לבית משפט, אבל אתה יכול ללכת אל שוטר ולהגיד לו "אני רוצה להשתלט על העולם", ואין שום דבר שהוא יכול לעשות בקשר לזה, כי זה לא פשע. כל אחד יכול לרצות לשלוט בעולם. אז אף על פי שהוא היה האיום הגדול ביותר על ארבעת המופלאים, בעיני הוא מעולם לא היה פושע!".
טירת הוהנשוונגאו
ורסיטי
ורסיטי הוא קיצור מקובל למונח "צוותי אוניברסיטה". המשמעות שונה בהתאם לאזור, אך בדרך כלל קשורה לפעילות ספורטיבית.
ורסיטי בבריטניה.
בבריטניה, קבוצת אוניברסיטאות או מועדון אוניברסיטאי מתייחס לקבוצות המשתתפות במשחקי אוניברסיטאות בספורט או בתחרויות אחרות בין אוניברסיטאות יריבות. המונח התייחס במקור אך ורק לצוותים בחסות האוניברסיטה, ומתוארך לשנות ה-40 של המאה ה-19.
בשפה הסקוטית העכשווית המונח ורסיטי לרוב ניתן להחלפה עם האוניברסיטה בהקשרים שאינם קשורים לפעילות ספורטיבית.
ורסיטי בצפון אמריקה.
בארצות הברית ובקנדה, קבוצות אוניברסיטאות הן קבוצות האתלטיקה העיקריות המייצגות מכללה, אוניברסיטה, תיכון או בית ספר תיכון אחר. קבוצות כאלה מתחרות מול קבוצות דומות במוסדות חינוך תואמים. קבוצות של קבוצות ספורט של אוניברסיטאות מאורגנות לרוב בכנסים אתלטיים, שהם קבוצות של קבוצות שמשחקות אחת את השנייה באופן קבוע במהלך עונת אתלטיקה נתונה. כהכרה ברמת הביצועים הגבוהה שלהם, ספורטאים בקבוצות אוניברסיטאות מקבלים לעיתים קרובות מכתבי אוניברסיטה. הם מנוגדים לספורט המועדונים של המוסד.
ההבדל העיקרי בין אוניברסיטת ספורט למועדונים הוא המקור לכספים שהוקצו. צוותי ורסיטי מקבלים תמיכה כספית, ציוד ומתקנים מתקציבי מחלקת האתלטיקה במכללות ובאוניברסיטאות. אוניברסיטאות מקצות לעיתים קרובות תקציבי ספורט מועדונים באמצעות מחלקות לחיי סטודנטים בדומה למועדונים אחרים בקמפוס. מכיוון שספורט מועדוני עולה יותר ממועדונים אחרים, על ספורטאי סטודנטים במועדון לשלם על מנת לשחק ולעסוק גם במאמצי גיוס תרומות לקבוצות כדי לשלם עבור זמן המתקנים, ציוד והוצאות קבוצתיות אחרות. ברמות שונות של ספורט מכללות, ספורטאי סטודנטים באוניברסיטאות זכאים למלגות על בסיס כישורי אתלט בלבד או באופן חלקי.
ניתן להשוות בין ורסיטי לרמת ה- ג'וניור ורסיטי (JV), אשר בדרך כלל מיועדת לשכבות פחות מנוסות, וגם עם ענפי ספורט פנים (IM), שעבורם הקבוצות נמצאות באותו בית ספר (פירוש המילה intramural). "בין הקירות". שחקני JV ו- IM יוכלו אולי לעלות לרמת אוניברסיטה על ידי ביצועים טובים.
ורסיטי בהולנד.
בהולנד, ורסיטי הוא מרוץ החתירה הוותיק והיוקרתי ביותר. הוא נערך לראשונה בשנת 1878, והתחיל כמקבילה הולנדית למרוץ הסירות אוקספורד-קיימברידג'.
ורסיטי בדרום אפריקה.
בדרום אפריקה ובחלק ממדינות חבר העמים נוספים לרוב משתמשים במקום המילה אוניברסיטה, בהקשרים שאינם קשורים לפעילות ספורטיבית.
דייוויד פראגות'
דֵּיְיווִיד גְּלָאזְגוֹ פַרָאגוּת' (באנגלית: David Glasgow Farragut; 5 ביולי 1801 – 14 באוגוסט 1870) היה איש צבא אמריקאי בדרגת אדמירל, ממפקדיו הראשיים של הצי האמריקאי (הזרוע הימית של צבא האיחוד) במהלך מלחמת האזרחים האמריקנית. פראגות' החל בקריירה צבאית במהלך מלחמת 1812 על אף גילו הצעיר ובהמשך היה מעורב בזירה הימית של מלחמת ארצות הברית–מקסיקו. פראגות' זכור בתור אחד האישים החשובים במלחמה בין תושבי הדרום שתמכו באיחוד והתנגדו לקונפדרציית המדינות של אמריקה. פראגות' פיקד על חלק נרחב מהמצור הימי שהוטל על הקונפדרציה באוקיינוס האטלנטי והוא כמו כן גם יזם ופיקד על מספר קרבות ימיים נגד ערי נמל של הקונפדרציה. החשוב במבצעים אלו הייתה ההתקפה והכיבוש של העיר ניו אורלינס במדינת לואיזיאנה, שישבה על הדלתא של נהר המיסיסיפי.
ביוגרפיה.
קריירה מוקדמת.
ג'יימס גלאזגו פראגות' (כפי שנודע בשמו בשנות צעירותו) נולד בשנת 1801 בקמפבל (כיום קרויה על שמו) במדינת טנסי, ארצות הברית. אביו של פראגות', חורחה גלאזגו פראגות' (), היה מפקד ספינת סוחר ספרדי, יליד מנורקה, ששירת בצבא האמריקאי במהלך מלחמת העצמאות של ארצות הברית ומלחמת 1812. בהיותו צעיר, נשלח פראגות' ממקום הולדתו במדינת טנסי לגור אצל קפטן דייוויד פורטר בוירג'יניה כדי ללמוד מסחר ימי. בשנת 1812 הוא שינה את שמו הפרטי המקורי, "ג'יימס", ל"דייוויד" לכבוד אביו המאמץ. "אימוץ" זה הפך את דייוויד פראגות' לאחיו החורג של אדמירל מפורסם אחר ממלחמת האזרחים, דייוויד דיקסון פורטר, בנו של דייוויד פורטר. פראגות' החל את הקריירה המקצועית שלו בגיל 9 בלבד כאשר הוא הצטרף לחיל הים האמריקאי בדצמבר 1810. הוא התגייס כמלח בספינת סוחרים; הוא היה מעורב בניהולה של אונייה קלה במהלך מלחמת 1812 כשהיה בן 12 בלבד.
בהיותו נער הועלה לדרגת קצונה והיה למפקד של מספר ספינות שהיוו שלל ימי של הצי האמריקאי (רוב ספינות השלל הימי של הצי האמריקאי הגיעו במלחמה הבלתי רשמית בין ארצות הברית לצרפת, המלחמה הברברית הראשונה ומלחמת 1812 עם בריטניה), חקר את איי גלאפגוס ושרד מאבק ממושך עם הצי המלכותי הבריטי בו אבדה ספינתו והוא נלקח בשבי הבריטי במלחמת 1812. הקרב והשהייה בשבי הקשיחו את פראגות' והוא שוחרר על תנאי לקראת סוף המלחמה חזרה לארצות הברית. הוא סבל מצרות גדולות בהרפתקאותיו המוקדמות, אך שב לארצות הברית עם יכולת ומיומנות רבה. בחזרתו לחיל הים של ארצות הברית, פראגות' המשיך להילחם בשודדי ים, בעיקר בתוך הים הקריבי והמשיך בפעילותו הצבאית. כמו כן היה מעורב פראגות' במלחמות הברבריות ובשנת 1818 למד תשעה חודשים במוסד חינוך מערבי בתוניס, באותם הימים תחת שלטון האימפריה העות'מאנית.
בגיל 20 הוא כבר היה קצין ומפקד אונייה מוכשר. בשנת 1823 שירת תחת אחיו החורג פורטר בשיירת אוניות מלחמה שדיכאו שודדי ים באיים הקריביים. הוא קיבל את הפיקוד העצמאי הראשון שלו על אוניית מלחמה בשנת 1824. במהלך מלחמת ארצות הברית–מקסיקו היה אחראי על בניית בסיס ימי על האי מארה לחופי קליפורניה בתוך מפרץ סן פרנסיסקו שדרכו נשלחו רוב כוחות הצי דרך האוקיינוס השקט אל מקסיקו אשר החלו בכיבוש באחה קליפורניה הדרומית. הודות לפועלו לאורכה של המלחמה, הועלה פראגות' לדרגת קפטן.
מלחמת האזרחים.
התייחסות לפרישת הדרום.