דו"ח של קרן Minderoo האוסטרלית, שנכתב בשיתוף בית הספר לכלכלה של לונדון ומכון סטוקהולם לסביבה מצא כי מאה חברות בלבד אחראיות ל-90% מהשלכת פסולת הפלסטיק החד-פעמי בעולם, ו-20 חברות בלבד אחראיות ל-55% מהזיהום. מדובר בחברות פטרוכימיה המייצרות פולימרים – אבני הבניין של הפלסטיק. לפי הדו"ח, מזהמת הפלסטיק הגדולה בעולם היא אקסון מוביל, שייצרה 5.9 מיליון טון של פסולת פלסטיק. במקום השני והשלישי נמצאות חברות הכימיקלים דאו כימיקלים האמריקאית (5.5 מיליון טון פלסטיק) ו-Sinopec הסינית (5.3 מיליון טון). הן מייצרות חומרי פלסטיק כמו פוליסטירן, פוליאוריתן, פוליאתילן, פוליפרופילן, חומרי גומי סינתטי, אלקנים (חומרים אורגניים) ארומטיים, אתילן גליקול פוליאתילן ופרופילן גליקול, לדוגמה, מוצרי פלסטיק בסיסיים מהווים כ-26% ממכירות דאו כימיקלים. חומרי פלסטיק מתוצרת דאו נמצאים במגוון מוצרי צריכה, החל מהחיתולים החד-פעמיים ועד לבקבוקי משקאות ומיכלי שמן.
בהודו, הממשלה החליטה לאסור על ייצור ומכירה של מוצרי פלסטיק חד-פעמיים כמו צלחות וכוסות, מזלגות וכפות. לפי ההחלטה, הייצור של כלים אלה נפסק ב-1 ביולי 2022.
שימוש במוצרים חד-פעמיים בישראל.
על פי כתבה בכלכליסט מיוני 2018, ישראל היא שיאנית עולמית בשימוש במוצרים חד-פעמיים. בכל חודש משתמשים ישראלים ביותר מ־250 מיליון כוסות פלסטיק וביותר מ־12 מיליון כוסות נייר. רוב הכלים החד-פעמים בישראל אינם מתכלים, כלומר אינם מתפרקים בקומפוסטר ביתי.
על פי ארגון אדם טבע ודין, נכון ל-2020 הצטברו בישראל מדי שנה כמיליון טון פסולת פלסטיק, יותר מ־100 ק"ג לאדם. מדי שנה נצרכים כ־2 מיליארד שקיות חד־פעמיות וכ־1.7 מיליארד בקבוקי שתייה חד־פעמיים. משק בית ממוצע בישראל מוציא כ־800 ש"ח בשנה על כלים חד־פעמיים, 2 מיליארד שקל בשנה בכלל הציבור, כשבשנים האחרונות נרשם גידול של יותר מ־10% בצריכתם. 90% מהפסולת בחופי הים היא פלסטיק, 38% מתוכה הם כלים חד־פעמיים ו־12% הם שקיות.
חקיקה.
במרץ 2016 אושר בכנסת חוק לצמצום השימוש בשקיות נשיאה חד-פעמיות. החוק נכנס לתוקף ב-1 בינואר 2017, והביא לירידה ניכרת בצריכת שקיות כאלה.
בערים כמו רעננה, כפר סבא ופרדס-חנה הוחלט לצמצם את השימוש בכלי אוכל חד-פעמיים במוסדות החינוך.
בסוף 2020 נאסר שימוש בפלסטיק ובכלי אוכל חד-פעמיים בחופי הים באילת, העיר הראשונה בישראל בה חל איסור זה. המשרד להגנת הסביבה הודיע כי יקצה 41 מיליון ש"ח להתקנת מדיחי כלים בגני ילדים, במטרה להפחית את השימוש בכלי אוכל חד-פעמיים. זאת בכפוף להתחייבות של הרשות הרלוונטית לרכוש צלחות וסכו"ם רב-פעמיים.
ב-1 בנובמבר 2021 הוטל מס קנייה על כלי אוכל חד-פעמיים מפלסטיק, שיכפיל את מחירם החל מ-2022.
במאי 2022, הודיעו השרה להגנת הסביבה תמר זנדברג ורשות הטבע והגנים שתיאסר הכנסה של כלי אוכל חד-פעמיים לגנים לאומיים בישראל וייאסר העישון בתחומם.
בהלכה.
טבילת כלים.
מאחר שבכלים חד-פעמיים משתמשים לרוב פעם אחת, הם אינם נחשבים לכלים שחייבים בטבילה. ואפילו אם ירצו להשתמש בהם פעמים רבות, הדבר לא ישנה את טבעם שנועדו לשימוש חד-פעמי ולכן פטורים מטבילה.
גם כלים שנמכרים עם מאכלים ומשקים בתוכם, כמו צנצנות קפה, ריבות, ומשקאות בבקבוקי זכוכית, מאחר שרגילים לזרוק אותם לאחר שאוזלת תכולתם הם נחשבים ככלים חד-פעמיים ואין צורך להטבילם. אך אם מתכוונים להמשיך להשתמש בהם, יש פוסקים שאומרים שצריך להטבילם מאחר שבכך שהחליט להשתמש בהם הפך אותם לכלים רגילים, ויש מקלים שטוענים שמאחר ובעת ייצורם הם נועדו לשימוש חד-פעמי, בעת שנקנו היו פטורים מטבילה וגם אם הפכם לכלים רגילים, הם פטורים מטבילה.
כשרות כלים חד-פעמיים בפסח.
בשנים האחרונות משווקים כלים חד-פעמיים עם כשרויות מיוחדות לפסח. רוב הפוסקים טוענים שמאחר ואין שם טעם מורגש, אין לחשוש לחמץ בכלים.
כוס של ברכה ונטילת ידיים.
חכמים תקנו לברך ברכות שונות על כוס יין למשל: ברכת המזון, ברכות הקידושין והנישואין וקידוש. על הכוס להיות כוס מכובדת ולכן דיונים רבים נעשו סביב האפשרות להשתמש בכלי חד-פעמי. רוב הפוסקים נוהגים כיום שניתן להשתמש בכוס חד-פעמית מכובדת ורק כשאין כוס אחרת מלבד כוס חד-פעמית פשוטה, אפשר בדיעבד לברך עליה.
בנטילת ידיים יש אומרים שלכתחילה אין ליטול בכוס חד-פעמית שעשויה מפלסטיק או מקרטון בגלל שהיא לא נחשבת לכלי "בר קיימא" מאחר שעומדים לזרוק אותה לאחר השימוש. אך למעשה רוב הפוסקים טוענים כיום שאין הבדל אם משתמשים בכלי פעם אחת או כמה פעמים, וכיוון שגם כלי חד-פעמי הוא כלי שמשתמשים בו במקמות רבים דינו כדין כלי רגיל ומותר ליטול בו ידיים (ציץ אליעזר). כולם מסכימים שמשום הידור מצווה עדיף להשתמש בכלי שאין עומדים לזורקו.
Remixes 81-04
Remixes 81-04 הוא אלבום אוסף רמיקסים שהוציאה הלהקה דפש מוד, שיצא בשנת 2004.
האלבום כולל רמיקסים ומיקסים שנעשו כמחווה ללהקה באורך השנים.
האלבום יצא ב-3 מהדורות שונות: גרסת שני דיסקים, גרסה מוגבלת של שלושה דיסקים, וגרסת דיסק בודד שאוגדת את המיטב מן השלושה.
הסינגל היחידי שיצא מהאלבום הוא "Enjoy the Silence '04".
באותה השנה, סמוך להוצאת האוסף, יצאה גרסת DVD לסרט הווידאו Devotional.
רשימת השירים.
גרסת שני תקליטורים
גרסת שלושה תקליטורים
גרסת תקליטור בודד
כלי חד פעמי
כלים חד-פעמיים
Paper Monsters
Paper Monsters הוא אלבום הסולו הראשון שהוציא דייב גהאן, סולן להקת דפש מוד, בשנת 2003.
דייב גהאן יצא לסיבוב הופעות לקידום האלבום שנקרא Live Monsters.
האלבום הגיע למקומות 36 ו-127 במצעדי האלבומים בבריטניה וארצות הברית (בהתאמה).
Hourglass
Hourglass הוא אלבום הסולו השני של סולן להקת דפש מוד דייב גהאן, שיצא לאור ב-2007.
האלבום קיבל ביקורות חיוביות יותר מקודמו, ורוב מחמאות המבקרים היו לזכות הסאונד האלקטרוני, שנשמע דומה למדי לסאונד האלקטרוני של דפש מוד.
תומר היימן
רון ליבמן
רון ליבמן (באנגלית: Ron Leibman; 11 באוקטובר 1937 – 6 בדצמבר 2019) היה שחקן קולנוע וטלוויזיה יהודי-אמריקאי, זוכה פרס אמי ופרס טוני.
ביוגרפיה.
ליבמן נולד בניו יורק לזוג הורים יהודים, גרייס ומאורי ליבמן. את לימודיו ב"אוניברסיטת ווסליאן אוהיו" סיים ליבמן בהצלחה בשנת 1958.
את מלוא פרסומו קיבל ליבמן ב-1979 בזכות הופעתו הראשית בסדרת דרמת הפשע "כץ", ליבמן אשר היה אף במאי ויוצר התוכנית גילם את דמותו של מרטין "כץ" קצינסקי, אסיר לשעבר שהפך לנציגם של פושעים במשפטם.
על תפקידו קיבל ליבמן את פרס אמי.
את ההצלחה הנוספת שלו גרף ליבמן בשנת 1993 כשזכה בפרס הטוני בעקבות הופעתו במחזה זוכה פרס פוליצר "מלאכים באמריקה". במחזה הוא גילם את רוי כהן, עורך דין יהודי מפוקפק, הומוסקסואל בארון אשר ברצונו להיות האדם המשפיע ביותר בניו יורק ומתגאה בכך שהרשיע את יוליוס ואתל רוזנברג שנידונו למיתה. אתל רודפת אותו בהזיותיו, והוא נוכח לדעת כי למרות ניסיונות ההכחשה מצידו אין בכוחו להינצל מאיידס.
ליבמן מוכר גם כלאונרד גרין, אביה של רייצ'ל גרין גיבורת הסיטקום המצליח "חברים", בנוסף הופיע במספר פרקים בדרמת הפשע המפורסמת "הסופרנוס" בתור ד"ר פליפלר. בשנת 2002 שיחק בדרמה הקומית "למצוא את הקול" לצד אדריאן ברודי. ב-2010 שיחק בסרט "עזרה קטנה".
ליבמן היה נשוי פעמיים במהלך חייו. נישואיו הראשונים היו בשנת 1969 לשחקנית זוכת פרס גלובוס הזהב ופרס הטוני לינדה לאבין. הזוג נפרד בשנת 1981.
נישואיו השניים היו לשחקנית הקולנוע זוכת פרס אמי ג'סיקה וולטר.
ליבמן היה ראש מחלקת תחום המשחק במוסד להשכלה גבוהה "בית הספר החדש" שבניו יורק.
נפטר ב-6 בדצמבר 2019 מסיבוכים של דלקת ריאות.
קנג'י
מערת ספונים
מערת ספונים היא מערת נטיפים הנמצאת בצידו הדרומי של ואדי נחל ספונים שבכרמל. פתח המערה נמצא כ- 15 - 20 מטר מעל האפיק. אורך המערה כ-50 מטר. בכניסה למערה נמצאים גושי גיר גדולים המכילים ריכוז של מאובני רודיסטים. המצאות מאובנים אלה היא עדות שגושי גיר אלה הם מתקופת הטורון.
פיתחה של המערה קשתי ברוחב של 12 מטר וגובה מרבי של 5 מטר. פתח המערה מוביל לאולם ראשי גדול המכיל בחלקו הפנימי עמודי נטיפים וזקיפים גדולים. בין הנטיפים נמצא מעבר לחלקה הפנימי הדרומי של המערה. בחלק הפנימי נמצא אגן אבן קטן מהתקופה הפרהיסטורית. האגן קולט את המים המטפטפים מתקרת המערה.
חפירה ארכאולוגית.
במערה נערכו מספר חפירות ארכאולוגיות. החפירה הראשונה התקיימה בשנת 1941 בראשות הארכאולוג משה שטקליס. חפירה נוספת נערכה בין השנים 1965–1970 בראשות הארכאולוג אברהם רונן. חפירות אלה העלו ממצאים מהתקופות והתרבויות הפרהיסטוריות הבאות: התרבות המוסטרית, התרבות הכבארית, התרבות הנאטופית, נאוליתית וכלקוליתית. בנוסף נמצאו גם ממצאים המעידים על שימוש שנעשה במערה גם בתקופות היסטוריות.
שמה של המערה בערבית הוא ערק אל-ברוד שמשמעותו היא "מערת הפיצוץ". הרועים הערבים שהשתמשו במערה כמכלאה לצאן, נהגו להבריח את העטלפים השוכנים במערה על ידי פיצוצים.
אתר על מדרגת סלע.
במחצית הדרך שבין פתח הנחל ומערת ספונים, על מדרגת סלע נמצאו שרידי אתר פרהיסטורי מהתקופות המוסטרית והנאוליתית. אתר זה נחפר על יד רונן ומ' למדן. השרידים כללו נדבך של קיר בנוי, נתזי צור, עצמות בעלי חיים, קליפות ביצי יען, גלעינים, קוצים של קיפוד ים וקונכיות.
המצוק שמעל לאתר מכוסה בצמחים מטפסים בסבך צפוף ביותר. ניתן למצוא בו יערה
קיסוסית, זלזלת ועוד. קיר זה נקרא "קיר המטפסים". למרגלותיו נמצא גוש סלע ענק שניתק מהמצוק ויצר מחסה אשר בתקרתו מקננת סנונית המערות ועל גגו גרים שפני סלע.
בור היונים.