ישיבת עץ חיים, שהוקמה בשנת 1886 בלואר איסט סייד שבמנהטן, הייתה הישיבה הראשונה שקמה בארצות הברית. הישיבה הוקמה בשנות ההגירה היהודית הגדולה ממזרח אירופה שהביאה לצורך במוסד יהודי. בניגוד לישיבות במזרח אירופה, בישיבת עץ חיים כללו הלימודים גם לימודי חול בהיקף מצומצם. עם השנים הלכו לימודי החול והתרחבו בשל דרישה של ההורים, דרישות החוק של מדינת ניו יורק, ופתיחת מוסד מתחרה, בית הספר תפארת ישראל, שלימד לימודי חול בהיקף המותאם לצורכי החיים באמריקה. בעתיד הפכה ישיבת עץ חיים לישיבה יוניברסיטי, מוסד הדגל של הזרם האורתודוקסי־מודרני, ותפארת ישראל נעשתה לישיבה חרדית שמרנית. בשנת 1916 היו בארצות הברית ארבע ישיבות. אך בעשור שבין תום המלחמה למשבר הכלכלי הגדול, בעקבות התבססות המהגרים בארצות הברית, חלה קפיצה במספר בתי הספר היהודיים כך שבזמן מלחמת העולם השנייה היו כבר 30 ישיבות. הגידול המהיר עורר צורך בהקמת מסגרת ארצית למוסדות.
במלחמת העולם השנייה יזם הרב שרגא פייבל מנדלוביץ', את הקמת ארגון החינוך לבתי הספר היהודיים בארצות הברית תורה ומסורה. מוסדות הארגון אימצו מרכיבים של המודרנה, והלימודים בהם כללו גם לימודי חול. המדיניות של הארגון הייתה שלא להתערב בשאלת היחס לציונות. תחושת האובדן בעקבות השואה, חיזקה את הזהות היהודית בקרב הורים רבים והביאו אותם לרצות לשלוח את ילדיהם לחינוך יהודי. ההגירה החדשה הביאה גם לפתיחת מוסדות חינוך מסוג חדש, מוסדות שדמו יותר לישיבות באירופה. במרבית מוסדות תורה ומסורה הקדישו זמן ניכר ללימודי חול, המכונים בארצות הברית "לימודי אנגלית", ואילו במוסדות שהקימו החסידויות היה היקף לימודי החול מצומצם יותר ובכיתות הנמוכות בלבד. תלמידי הישיבות הליטאיות כמו טלז שמצאו את עצמם באמריקה, העדיפו שבניהם ילמדו לימודי חול במתכונת מצומצמת ביותר, והקשר שלהם לרשת תורה ומסורה היה מוגבל.
כיום.
החלוקה של הקהילה החרדית האמריקאית לקהילה חסידית וקהילה ליטאית באה לידי ביטוי ביחס ללימודי החול של הבנים.
לפי חלוקה זו, החסידים לומדים את המינימום ההכרחי, וכך מיישבים את הנורמה הקהילתית המקובלת עם הדרישות החיצוניות. לעומת זאת לימודי החול במוסדות הליטאיים נלמדים לרוב מגישה של הכנה לחיי המעשה, ולעיתים יש בהם גם מסר חינוכי של תורה עם דרך ארץ, על פי דרכו של רבי שמשון רפאל הירש. בחינוך החסידי מקובל שלימודי החול נמשכים רק עד כיתה ח', ואילו בחינוך הליטאי תלמידים לומדים את מקצועות החול גם בגיל התיכון. בזרם הליטאי המרכזי, היקף לימודי החול נרחב הן בגיל היסודי הן בתיכון.
הפערים בין זרמי החינוך ניכרים בעיקר בחינוך לבנים. בבתי הספר לבנות, ההבדלים קטנים יותר, בנות מכלל הזרמים החרדיים בארצות הברית, לרבות הזרם החסידי, לומדות לימודי חול בהיקף רחב.
לימודי תיכון במגזר הליטאי.
מבחינת לימודי החול, אפשר לחלק את בתי ספר בקהילה החרדית־ליטאית בארצות הברית לשלוש קבוצות:
תעסוקה.
השכלה.
נתוני סקר על החברה החרדית כולה מעידים ש־ 15% מהחרדים בארצות הברית הם בעלי תואר ראשון וכ-10% נוספים — בעלי תואר שני. שיעור בעלי התארים האקדמיים בקרב הליטאים גבוה יותר, ובקרב החסידים נמוך מכך בהרבה, בפאלם טרי החסידית שיעור האקדמאים עומד על 5.5%. ואילו בעיר לייקווד, בעלת צביון ליטאי שמרני, היה שיעור האקדמאים 31%.
עוני.
שיעור המשפחות הליטאיות שהכנסתן מתחת לקו העוני עמד על 21%, פחות ממחצית משיעורן בקרב החסידיות. שיעורי העוני בקריית יואל החסידית גבוהים ביותר ועומדים על 44%, שיעור גבוה במעט משיעור העוני בקרב משפחות חרדיות בישראל שעומד על 42%.
הכנסות.
מסקר שנערך ב־2021 עולה שההכנסה השנתית הממוצעת של משק בית ליטאי עמדה על 164,000 דולר, לא הרבה פחות מהכנסה של משק בית אורתודוקסי מודרני 188,000 דולר. לעומת זאת, ההכנסה השנתית הממוצעת של משק בית חסידי הייתה נמוכה הרבה יותר ועמדה על 102,000 דולר בלבד.
לקריאה נוספת.
גלעד מלאך ויאיר אטינגר, תורה ודעת: חינוך חרדי לבנים בארצות הברית, המכון הישראלי לדמוקרטיה.
פסגת מיזייה
פסגת מיזייה (באנגלית: Miziya Peak; בבולגרית: връх Мизия) היא פסגה ברמת וידין, בחצי האי ורנה שבמזרח האי ליווינגסטון באיי שטלנד הדרומיים, שבאנטארקטיקה.
הפסגה מתנשאת מעל קרחון קאליאקרה, שמדרום לה; ועל שדה השלג סדינני שמצפון-מערב לה.
גובהה של פסגת מיזייה 604 מטרים מעל פני הים.
פסגת מיזייה ממוקמת 7.4 קילומטרים מצפון לפסגת מלניק;
פסגת מיזייה ממוקמת 9.25 קילומטרים צפון- מזרחית להר בוולז;
פסגת מיזייה ממוקמת 4.24 קילומטרים צפונית - צפון-מזרחית מגבעת לזלי;
פסגת מיזייה ממוקמת 4.19 קילומטרים צפונית - צפון-מזרחית מגבעת קסטרה מרטיס;
פסגת מיזייה ממוקמת 5.4 קילומטרים צפונית-מזרחית מפסגת רמת גלינר;
פסגת מיזייה ממוקמת 4.55 קילומטרים דרומית - דרום-מזרחית מנקודת קוטיס;
פסגת מיזייה ממוקמת 9.47 קילומטרים מדרום לנקודת ויליאמס;
פסגת מיזייה ממוקמת 7.52 קילומטרים ממערב לגבעת אדינבורו.
היסטריה.
מיפוי הפסגה.
הפסגה מופתה לראשונה על ידי ליובומיר איוואנוב (Lyubomir Ivanov). איוואנוב יצא לטיפוס ממחנה אקדמיה, ב-25 בדצמבר 2004 (אמצע הקיץ האנטארקטי), במסגרת סקר למיפוי הפסגה.
מקור השם.
הפסגה נקראת על שם העיירה הבולגרית מיזיה הנקרא על שם המחוז התראקי העתיק מזיה (מואסיה) .
הטיפוס על הפסגה.
הראשון שטיפס על הפסגה היה ליובומיר איוואנוב (Lyubomir Ivanov). איוואנוב יצא לטיפוס ממחנה אקדמיה, ב-25 בדצמבר 2004 (אמצע הקיץ האנטארקטי), במסגרת סקר למיפוי הפסגה.
יחס תימטי (בלשנות)
יחס תימטי הוא מושג בבלשנות, בעיקר בתורת המשמעות (סמנטיקה) וחקר השיח, המאפיין את תפקיד הרקע הנושאי של צירוף שמני במשפט דבור, כאשר מנתחים אותו סביב הפעולה שבמשפט (הנשוא). למשל במשפט "דן המציל קפץ למים הקרים" שהנשוא שלה היא פעולת הקפיצה, ואשר לפי ניתוחי הבלשנות החדשה לפעולה זו יש שני משלימים (ארגומנטים): מי קפץ (נושא המשפט) ולאן (המושא העקיף), הרי שההצירוף הלשוני השמני "דן המציל" משמש בתפקיד (agent) במודע, וצירוף היחס "למים הקרים" תפקידו היעד שאליו כוּונה הפעולה.
כחלק משינוי כיוון המתנגד לעמדות שהציג נועם חומסקי בשנת 1965 בספרו "היבטים של תחביר" לפיו המבנה התחבירי הוא העיקר ביצירת משמעות, ביקשו הבלשנים האמריקאים ג'פרי גרובר וצ'ארלס פילמור ומאוחר יותר גם הבלשן ריי ג'קנדוף להגדיר את הדיבור בעל המשמעות דרך תפקידי משמעות ולא דרך מבנה תחבירי המיוסד על אדני צירופים לשוניים וחלקי הדיבר חסרי משמעות מכוונת מצד הדובר והשומע.
לדברי בלשנים אלה, ישנם תפקידים מוגדרים במשפט, הנותנים לפועל את משמעותו הלכידה והקוהרנטית, ותפקידים קבועים אלו, מתוך אוסף קצר של תפקידים אפשריים, מופיעים תמיד בסדר מסוים דווקא.
רשימת התפקידים האפשריים.
תפקידי הרקע הנושאיים הללו הם היחסים התימטיים של רכיבי המשפט. ואלו הם העיקריים שבהם:
המפעיל את הפעולה, שיכול להיות אחד הבאים:
מושא הפעילות
תיאורים
הגדרת היחס תימטי.
היחס התימטי הוא תיאור הדרך שבה ישויות המתוארות בידי צירוף שמני (צירוף לשוני שעיקרו שם עצם), מתפקד ביחס למשמעות הפעולה המתוארת על ידי הפועַל (הנשוא) שבמשפט. לשם-עצם עשויים להיות יותר מיחס תימטי בודד.
אלא אם מדובר בגידופים או בהישבעות, כמעט כל צירוף שמני "נושא" לפחות יחס תימטי אחד. במשפטי פראפרזה - בהם מובע אותו הרעיון בצורה אחרת, יש זהות בין היחסים התימטיים הקיימים לצירופים שבמשפט.
לדוגמה:
כלומר לא חל שינוי בתפקידים - והיסים התימטיים נותרו בעינם.
הבהרת מונחים.
בעבר, באופן שגוי, שימשו בבלשנות התאורטית המונחים יחס תימטי והמונח תפקיד תיטא (בלשנות) כמושג אחד. אך אלו מושגים שונים.
תפקיד תיטא (בלשנות) : הוא מבנה תחבירי המייצג את מקומם של רכיבי ההשלמה של הפעולה (הארגומנטים של הפועַל) במבנה הפעולה (בלשנות) (וראו: הנשוא בבלשנות המודרנית)
יחס תימטי: כאמור לעיל, הוא תיאור משמעי סמנטי לחלוטין, המתאר מה אופן בניית משמעות השלמת הפעולה של היצרופים הלשוניים המשלימים את הפעולה של המשפט.
יחס דקדוקי: מתאר את חלקי המשפט בשפות כמעט חסרות יחסה כמו עברית ואנגלית, או את היחסה בשפות שיש להן אותו כמו לטינית וערבית.
בית הכנסת עץ חיים (כרתים)
בית הכנסת עץ חיים הוא בית כנסת יהודי אורתודוקסי בעיר העתיקה של בחאניה באי היווני כרתים. הוא בית הכנסת היחיד ששרד בכרתים את מלחמת העולם השנייה ושואת יהודי יוון, לאחר שנפגע מההפצצות גרמניה הנאצית. זהו גם השריד היחיד שנותר מהקהילה היהודית הרומניוטית של האי.
בית הכנסת ממוקם בשכונה היהודית, לאורך רחוב קונדילאקי. הוא נבנה במאה ה-16, הוא סבל מנזק חמור במהלך מלחמת העולם השנייה ומרעידת אדמה ושוחזר בשנים 1997–1999.
היסטוריה.
במקום בו עומד בית הכנסת נבנתה במאה ה-15 כנסייה קתולית. כנסייה זו נהרסה במהלך המצור על העיר בשנים 1535–1540 על ידי העות'מאנים. במהלך בניית חומות העיר חאניה דווח שבבניה השתתפו 36 יהודים שעבדו בהתנדבות. בשנת 1560 הוונציאנים ששלטו באי, נתנו או מכרו את הכנסייה שנהרסה ליהודים, כדי לבנות לעצמם בית הכנסת, בחאניה היה בית כנסת שני, שנקרא בית הכנסת בית שלום שנהרס במלחמת העולם השנייה.