קיום של האתר נחשף בפני הסוכנות הבינלאומית לאנרגיה אטומית על ידי איראן ב-21 בספטמבר 2009, זאת לאחר שמספר שירות ביון מערביים כבר ידעו על קיום האתר. נשיא ארצות הברית, ברק אובמה, ראש ממשלת ברוניי, גורדון בראון ונשיא צרפת, ניקולא סרקוזי גינו את איראן על כך שלא גילתה להם קודם לכן על האתר. איראן טענה כי הגילוי המאוחר נבע מהעובדה שהיא חתמה על "הסכם הגנה" עם הסוכנות לאנרגיה אטומית שבמסגרתו איראן חייבת להכריז על מתקן גרעיני רק כ-180 ימים לפני שתתחיל לייצר במקום חומר גרעיני. מנגד, לדברי הסוכנות מאז 2003 איראן מחויבת להכריז על מתקן גרעיני ברגע שהיא מתחילה להקים אותו.
בנובמבר 2012 דיווחו דיפלומטים מערביים כי איראן הציבה את כל הצנטריפוגות במתקן פורדו. שנה לאחר מכן, הגיעו מאות סטודנטים איראנים לאזור המתקן. הסטודנטים התאספו במקום ויצרו מעיין טבעת אנושית כצעד המביע תמיכה במשטר האיראן, על רקע המשא ומתן על הסכם ביניים בנוגע לתוכנית הגרעין האיראנית.
באוגוסט 2016 הציבה איראן במקום סוללת מערכת S-300.
באפריל 2018, במהלך חשיפת תוכנית הנשק הגרעיני של איראן השיג המוסד הישראלי תרשימים של המקום. שבוע לאחר מכן החברת הישראלית "ImageSat" פרסמה צילומי לוויין המציגים עבודות פיתוח במתקן הגרעיני
בנובמבר 2019 הצהיר נשיא איראן, חסן רוחאני כי איראן תזרים גז אורניום ל-1,044 צנטריפוגות שבמתקן פורדו, זאת חרף שאיראן התחייבה בהסכם הגרעין עם המעצמות שהצנטריפוגות כן יוכלו להסתובב אך בלי שגז יוזרם לתוכן (מעשה שפירושו הוא לא לבצע שום העשרת אורניום).
בדצמבר 2020 החלה הקמתו של מבנה נוסף במתחם של מתקן פורדו.
במרץ 2022, כוחות משמרות המהפכה האסלאמית של איראן דיווחו כי עצרו חשודים, שבהנחיית המוסד הישראלי תכננו לחבל במתקן.
מוסלמים שיעים
כאן דרום
כאן דרום הוא מקומון שיוצא לאור באזור מישור החוף הדרומי, בשתי מהדורות: "כאן דרום אשדוד", "כאן דרום אשקלון".
היסטוריה.
"כאן דרום" נוסד בסוף 1983 על ידי רשת שוקן, והעורכת הראשונה כרמלה לכיש. לכיש ייסדה קודם מקומון באשדוד בשם “עיר ותכלת”, שנסגר. ואחר כך עבדה ברשת המקומונים "רחוב ראשי", שהחלה לפעול בתחילת 1983. רשת "רחוב ראשי" הוקמה ביוזמת קבוצה של עיתונאים ואנשי עסקים, ועם הקמתה הפיקה 15 מקומונים בכל רחבי המדינה. עיתוני הרשת הראשונים החלו להתפרסם במאי 1983, אך לאחר 7 חודשים הרשת נסגרה לאחר שצברה הפסדים של כ-4.5 מיליון דולר. עמוס שוקן יצר קשר עם כרמלה לכיש, שערכה את ”רחוב ראשי” באזור אשדוד והדרום, והציע לה לערוך שבועון אזורי באשדוד והסביבה עבור רשת שוקן, שבאותה עת כבר הייתה בעלת המקומנים כל העיר בירושלים, העיר בתל אביב וכלבו בחיפה. לכיש הגתה את שם העיתון וגייסה את העיתונאי הראשון, חיים שושן, כתב הספורט.
בתחילת דרכו הוגדר אזור הכיסוי של העיתון כאשדוד, אשקלון, קריית מלאכי, קריית גת, לכיש והסביבה. אחר כך פוצל לשני מהדורות לאזור אשקלון ולאזור אשדוד.
בספטמבר 2000 הגיש מאמן הפועל אשקלון, מנשה עלוואה, תביעת דיבה בסך מיליון שקל נגד העיתון, לאחר שפרסם ידיעה לפיה עלוואה נחקר במשטרה בחשד ששילם לשחקנים כדי שיחבלו בקבוצה. התביעה הסתיימה בתשלום פיצויים בסך 75 אלף שקל בגין לשון הרע.
בשנת 2007, במסגרת תוכנית ההתייעלות ומיתוג מחדש של רשת שוקן, שונו שם העיתון ל"העיר - כאן דרום". לאחר זמן קצר המיתוג מחדש בוטל והעיתון חזר לשם "כאן דרום".
ב-29 בינואר 2021 הודפס הגיליון האחרון של "כאן דרום" ומאז הוא ממשיך לפעול בשני אתרי אינטרנט בלבד. החל מחודש פברואר 2021 עבר "כאן דרום" לבעלות חברת "כאן דרום מקומונים בע"מ", שבבעלות העיתונאי והעורך של מהדורת אשקלון של "כאן דרום", דוד לוי.
עם הכתבים והעורכים בעיתון במהלך השנים נמנו: יואב צור, ברק סרי, יהושע בריינר ו"הלורד אריסטו דה סילבר", אסטרולוג ומגיד-עתידות שכתב טור בו הוא ייעץ לקוראים בבעיות אישיות. כיום עורך את המקומון איש התקשורת דוד לוי.
ג'ון לוולין ג'ונס
ג'ון לוולין ג'ונס (באנגלית: John Llewellyn Jones; 1866 - 13 בדצמבר 1927) היה אמן וצלם אוסטרלי, שהיה קשור לאסכולת היידלברג, הידועה גם בשם אימפרסיוניזם אוסטרלי.
קריירה.
ג'ונס, שנולד וגדל במלבורן, למד ציור בגלריה הלאומית של בית הספר לאמנות בוויקטוריה אצל ג'ורג' פולינגסבי בין השנים 1883–1889. הוא היה חבר ותיק הן במחנה האמנים בוקס היל, שהוקם בשנת 1885 והן במחנה היידלברג. שם, לצד ארתור סטריטון, צ'ארלס קונדר ואחרים, הוא צייר את הנוף האוסטרלי באמצעות טכניקות אימפרסיוניסטיות. במהלך תקופה זו, הוא היה חבר באחד ממועדוני האמנויות הבוהמייניות המובילות במלבורן באמצע שנות השמונים.
ארתור סטריטון העניק לג'ונס מספר מעבודותיו בהיידלברג, כולל "התרשמות בקיץ מוזהב" (1888), הבסיס לציור הנוף הזה, היה הציור "קיץ מוזהב", איגלמונט (1889). ג'ונס המשיך להשאיל את "התרשמות בקיץ מוזהב" לתערוכת אמני היידלברג הראשונה - 9 \ 5 בשנת 1889.
בשנה שלאחר מכן הגישו ג'ונס וסטריטון מספר מיצירותיהם בהיידלברג לתערוכת החורף של אגודת האמנים הוויקטוריאנית, שמשכה את תשומת ליבם של נאמני גלריית האמנות של ניו סאות' ויילס בביקור מסידני. הם ראו בצמד "אמנים צעירים מבטיחים ביותר ", ורכשו את "העונה היבשה" של ג'ונס וגם את "האוסטרלי" של סטריטון, והפכו אותם לחלק מהעבודות הראשונות של אסכולת היידלברג שנכנסו לאוסף ציבורי. "העונה היבשה" נכללה מאוחר יותר בתערוכת האמנות האוסטרלית בשנת 1898 בלונדון, בין יתר יצירותיו של ג'ונס.
ג'ונס חי בסידני לקראת סוף חייו, והמשיך לצייר, בעיקר בצבעי מים.
הוא נפטר בבית החולים צפון סידני ב-13 בדצמבר 1927 לאחר מחלה קצרה.
מורשת.
בעוד שסטריטון כתב עליו כמי שתמך מוקדם משמעותי בציור באוויר הפתוח באוסטרליה, ג'ונס, בהשוואה לחברים אחרים ב"מחנות האמנים " במלבורן, נשכח יחסית באפלה.
מבקר האמנות ג'יימס סטיוארט מקדונלד כתב בשנת 1958: ג'ונס הוא לא יותר משם ברשימת הציירים שעבדו עם רוברטס וקונדר באיגלמונט ... ואולי הוא לעולם לא יזכר בהרבה מעבר לזה: ובכל זאת, על נאמנותו מישהו באוסטרליה תמיד יתלה את התמונות שלו.
בשנת 1996 הוצג בגלריה האזורית טוויד אוסף גדול של ציורי שמן וצבעי מים של ג'ונס. בכותרת "ג'ון לוולין ג'ונס: הצייר הנשכח באוסטרליה", לאחר מכן סיירה התערוכה בגלריות אזוריות אחרות.
לולוולין לופ בפרבר קונדרה בקנברה נקרא על שם ג'ונס.
נת'ניאל בוזוליק
נתניאל בוזוליק (באנגלית: Nathaniel Buzolic; נולד ב-4 באוגוסט 1983) הוא שחקן אוסטרלי המוכר בעיקר בזכות גילום דמותו של קול מייקלסון בסדרה "יומני הערפד" והספין אוף שלה, "המקוריים".
ביוגרפיה.
בוזוליק למד במכללת דה לה סאל באשפילד, בתיאטרון ATYP בסידני ובבית הספר למשחק לקולנוע וטלוויזיה Screenwise, וסיים את לימודיו בשנת 2004.
בוזוליק הנחה את תוכנית הילדים "סטודיו דיסני" בערוץ דיסני ב-2005.
בוזוליק שיחק בתפקיד הראשי בסרט "Offing David" ב-2008, לצד השחקן האוסטרלי אדם ג'יי יינד ושיחק בתפקידים קטנים בסרטים אוסטרליים נוספים.
בשנת 2011 החל לגלם את דמותו של קול מייקלסון בסדרה "יומני הערפד". הוא חזר לתפקידו בסדרת הספין-אוף "המקוריים".
בשנים 2014–2015 השתתף בארבעה פרקים של הסדרה "שקרניות קטנות".
בשנת 2022 החל לצאת עם עדן בן זקן, ישראלית המתגוררת בראשון לציון.
אלה ואויה
אדוארד גלזר
אדוארד גלזר (15 במרץ 1855 - 7 במאי 1908) היה מזרחן וארכאולוג אוסטרי. הוא היה אחד האירופאים הראשונים שחקרו את דרום ערב . הוא אסף אלפי כתובות בתימן, המוחזקות כיום בידי המוזיאון לתולדות האמנות בווינה, אוסטריה.
מבין הנוסעים במזרח במאה ה-19, נחשב גלזר למלומד החשוב ביותר שחקר את תימן. הוא תרם לקידום המחקר ההיסטורי והתרבותי, חשף את ההיסטוריה העתיקה שלה, ותיעד את מסורותיה שבכתב ושבעל פה. תימן ריתקה אותו, הציתה את דמיונו, החל מביקורו הראשון במדינה (1882–1884). הוא חזר לשם בשלוש הזדמנויות נוספות (1885–1886, 1887-1888 ו- 1892–1894). בתימן, הוא התחפש למוסלמי בשם ״פאקיה חוסין בן עבדאללה אל ביראקי אסג'ה״ (המלומד חוסין בן עבדאללה מפראג).
רקע.
אדוארד גלזר נולד בכפר הבוהמי דויטש רוסט ב־15 במרץ 1855, למשפחת סוחרים יהודית. הוא עבר לפראג בגיל שש עשרה. על מנת לפרנס את עצמו, החל לעבוד כמורה פרטי בבית משפחת אצולה, ובמקביל למד מתמטיקה בפוליטכניקה בפראג, לצד פיזיקה, אסטרונומיה, גאולוגיה, גאוגרפיה, גאודזיה וערבית. את לימודיו השלים בשנת 1875. פרסומים על מסעותיו של ליווינגסטון באפריקה ברבע האחרון של המאה ה-19, עוררו בתוכו דחף ושאיפה דומה לצאת למסע בחיפוש אחר תרבויות עתיקות.