תאורת LED, אנדרואיד (מערכת הפעלה), וכן ויקיפדיה עצמה, כולם מהווים דוגמאות לחדשנויות משבשות אשר הובילו לקריסה של תעשיות מסורתיות שונות. במקרה של טלפון סלולרי השוק ששובש הוא טלפון קווי. הטלפון החכם שיבש מגוון רחב של שווקים כדוגמת טלפון סלולרי, מחשבים (ניידים, נייחים ו-PDA), שעונים, פנסי כיס ועוד. במקרה של מדפסת דיו זו מדפסת הלייזר, עליית המצלמה הדיגיטלית הובילה להיעלמות שוק הצילום האנלוגי על רבדיו השונים, מערכת ההפעלה אנדרואיד הובילה להעלמות מערכות ההפעלה של יצרניות הטלפונים המסורתיות. עלייתה של ויקיפדיה כאנציקלופדיה חופשית, הובילה להעלמות מוסד האנציקלופדיות המסחריות - מודפסת או דיגיטליות - ששלטו בשוק מאות שנים. תאורת ה-LED היא דוגמה לחדשנות משבשת בתחום התאורה המלאכותית, משום שגורמים מסחריים רבים טוענים שהיא תחליף את התאורה החשמלית המסורתית על כל גווניה (נורות ליבון והלוגן, נורות פלואורסצנטיות רגילות וקומפקטיות וכן נורות פריקה אחרות) עד לסוף העשור הנוכחי, גם אם יש לה המון חסרונות על פני התאורה המסורתית ביחס ליתרונות עליה וכן מחירה הגבוה מאוד. מפעלי תאורה רבים קרסו, פשטו רגל או נסגרו, בעקבות המעבר לתאורת ה-LED. גורמים פוליטיים רבים תורמים גם הם למעבר, כמו למשל איסור השימוש בנורות ליבון.
מקור המונח.
המושג טכנולוגיה משבשת נטבע בשנות התשעים על ידי פרופסור קלייטון כריסטנסן מאוניברסיטת הרווארד. הוא אחר כך החליף אותו במושג חדשנות משבשת מאחר שהוא הכיר בכך שהאסטרטגיה או המודל העסקי שהטכנולוגיה מאפשרת הם אלו שיוצרים את ההשפעה או השינוי המשבש. "דילמת החדשן" הוא שמו של ספרו הראשון של פרופסור קלייטון (1997) בו הוא הציג את המושג טכנולוגיה משבשת. כותרת המשנה של הספר נקראה "כשטכנולוגיות חדשות גורמות לחברות אדירות ליפול". הסיבה לנפילתן של החברות הגדולות היא שלמעט מקרים יוצאי דופן, החברות המובילות בשוק המסורתי אינן אלו השולטות בשוק החדש שנוצר ולעיתים הן בסופו של דבר נופלות כאשר הטכנולוגיה המשבשת מחליפה את הטכנולוגיה הקיימת. דוגמה מוכרת לכך, היא קריסתן של חברת קודאק וחברת פולארויד, אשר שתיהן הגישו בקשה לפשיטת רגל ב-2012 ו-2001 בהתאמה. כך גם לגבי, ויקיפדיה לעומת אנציקלופדיה בריטניקה שהפסיקה הדפסת האנציקלופדיה ב-2012 אחרי 244 שנים וכן אנציקלופדיה הדיגיטלית אנקרטה של מיקרוסופט שהפסיקה את פעילותה ב-2009. דוגמה למקרה יוצא דופן הוא חברת HP אשר השכילה לנקוט בצעדים המתאימים בעוד מועד וכיום היא שולטת בשוק "המסורתי" יותר של הדפסת לייזר כמו גם בשוק החדש של החדשנות המשבשת של הדפסת דיו.
השוואה לחדשנות תומכת.
בניגוד לחדשנות משבשת, חדשנות תומכת אינה יוצרת שוק חדש, אלא תומכת בשוק הקיים בכך שהיא מספקת חדשנויות המשפרות את הביצועים של המוצרים בשוק זה באופן שמוערך על ידי מגזר הלקוחות של שווקים אלו. שיפורים אלו יכולים להיות שיפורים "לא רציפים" (רדיקלים/קיצוניים או מהפכניים) או שיפורים "רציפים" (אבולוציוניים). בעוד שהחברות המובילות בשוק הקיים בדרך כלל מצטיינות בהובלת חדשנות תומכת לא כך הדבר הוא לגבי חדשנות משבשת. הסיבה לכך היא שחדשנות משבשת גדלה תחילה בשווקים קטנים ומתעוררים שהחברה המובילה לא רואה בהם שווקים אטרקטיביים להיכנס אליהם וכך הם מיוצרים ומפותחים על ידי שחקנים אחרים ומתחת לרדאר של השחקנים המובלים עד שכבר מאוחר מדי.
מוסטקי
זווית הקיטוב
רודריגו ליאאו
רודריגו ליאאו (בפורטוגזית: Rodrigo Leão; נולד ב-1964 בליסבון), הוא מוזיקאי ומלחין פורטוגזי.
בשנת 1982 החל לנגן בלהקה בשם Sétima Legião, ואחר כך בשנת 1985 הצטרף כנגן קלידים ללהקת מדרדאוש, אחת מהלהקות המצליחות בפורטוגל, אשר זכתה גם להכרה עולמית. בשנת 1993 הוציא את אלבום הסולו הראשון שלו, Ave Mundi Luminar ושנה לאחר מכן פרש ממדרדאוש כדי להתמקד בקריירת הסולו.
משפט רליך-קונדרשוב
באנליזה פונקציונלית, משפט רליך-קונדרשוב הוא משפט לגבי שיכון קומפקטי (כלומר, שיכון רציף שהוא גם אופרטור קומפקטי) בין שני מרחבי סובולב. המשפט קרוי על שם המתמטיקאי הגרמני-אוסטרי פרנץ רליך והמתמטיקאי הרוסי ולדימיר קונדרשוב.
ניסוח המשפט.
תהי formula_1 קבוצה פתוחה, חסומה וליפשיצית ויהי formula_2.
נגדיר formula_3.
אזי מרחב הסובולב formula_4 ניתן לשיכון רציף במרחב ה-Lp formula_5 ולשיכון קומפקטי במרחב formula_6 לכל formula_7.
כלומר, formula_8 וגם formula_9.
תוצאות.
היות ששיכון הוא קומפקטי אם ורק אם אופרטור השיכון (הזהות) הוא אופרטור קומפקטי, נובע ממשפט רליך-קונדרשוב שלכל סדרה חסומה במידה שווה במרחב formula_4 קיימת תת-סדרה המתכנסת במרחב formula_11. המסקנה הזאת ידועה כמשפט הבחירה של רליך-קונדרשוב.
משפט רליך-קונדרכוב שימושי להוכחת אי-שוויון פואנקרה לפיו לכל formula_12 (כאשר formula_13 עומד בתנאי משפט רליך-קונדרכוב) מקיים:
formula_14
כאשר הקבוע "C" תלוי רק בערך "p" ובתכונות הגאומטריות של formula_13 וכן
הוא הערך הממוצע של "u" בתחום formula_13.
מפעל הטרקטורים (וולגוגרד)
מפעל הטרקטורים של העיר וולגוגרד (ברוסית: Волгоградский тракторный завод) הוא מפעל לייצור טרקטורים שנבנה בעיר וולגוגרד בשנת 1930. במהלך קרב סטלינגרד שטח המפעל היה במרכז הלחימה. בשנת 2006 המפעל שולב בתשלובת "מפעלי הטרקטורים" שמרכזה בעיר צ'בוקסרי.
היסטוריה.
החלטה על הקמת המפעל התקבלה בשנת 1926 והוא היה בין פרויקטי הדגל של החומש הראשון. האתר שנבחר להקמת המפעל היה ממוקם 14 ק"מ מהעיר והקמתו החלה ב-26 ביולי 1926. התכנון בוצע על ידי חברה אמריקאית ומומחים מחוץ לברית המועצות השתתפו באופן פעיל בהקמת המפעל החדש. בעת הקמתו, נקרא המפעל "מפעל טרקטורים של סטלינגרד על שם דזרז'ינסקי", על שמו של המהפכן הסובייטי פליקס דזרז'ינסקי אשר נפטר באותה שנה, ושם זה נותר על כנו עד לשנת 1961. ב-17 ביוני 1930 החל לעבוד פס ייצור ראשי ומשערי המפעל יצא הטרקטור הראשון בעל הספק של 30 כוח סוס. ב-20 באפריל 1932 המפעל הגיע ליכולת התכנונית - 144 טרקטורים ביום.
לקראת יוני 1940 המפעל כבר ייצר 232,700 טרקטורים - מעל לחצי מכל הטרקטורים שנבנו בברית המועצות.
עוד לפני תחילת מלחמת העולם השנייה המפעל התחיל לייצר טנקי T-34. במהלך אוגוסט 1942 החלו קרבות בשטח המפעל, כאשר להגנת המפעל נוצלו טנקים שנבנו אך טרם הועברו לידי הצבא. פסי ייצור הופסקו ב-13 בספטמבר 1942 כאשר הקרבות באתר היו בעיצומן. מייד לאחר נסיגת הנאצים החל שיקום המפעל וכבר ביוני 1943 המפעל העביר לצבא משלוח ראשון של טנקים משופצים.
לאחר סיום הקרבות ונסיגה הצבא הגרמנית המפעל שוקם ולאחר המלחמה חזר לייצור טרקטורים לחקלאות. בסך הכול במהלך פעילותו המפעל ייצר מעל למיליון טרקטורים לחקלאות שבחלקו סופקו למדינות שונות.
בשנת 1963 הסתיימה הרחבת המפעל והוא עבר לייצור טרקטורים מדגם DТ-75. דגם זה עבר שינויים רבים ונמצא בבסיס התכנון של הדגם שמיוצר גם כיום. בשנת 1994 המפעל עבר לייצור סדרה חדשה של טרקטורים בעלי הספק של עד 150 כוח סוס.
במקביל לייצור טרקטורים, עסק המפעל בייצור תוצרת צבאית. בשנות ה-30 של המאה ה-20 נבנו בו טנקים מדגם T-26, ובשנות ה-60 החל ייצור טנקים מדגם PT-76. בנוסף לכך המפעל התמחה בייצור משוריינים ומשחיתי טנקים לחיל הנחתים הסובייטי והרוסי.
בשנת 2002 אורגן המפעל מחדש תוך חלוקתו למספר יחידות עצמאיות. בשנת 2005 הוכרז על הליך פירוק של המפעל והוא הועבר לידי תשלובת בה מאוחדים מספר מפעלים רוסים בתחום.
עיטורים.
בתקופה הסובייטית הוענקו למפעל: עיטור לנין (פעמיים), עיטור הדגל האדום של העמל ועיטור המלחמה הפטריוטית הגדולה.
Google Hangouts
Google Hangouts (מאנגלית: "גוגל מפגשים") הוא שירות מסרים מיידיים, שיחות קוליות ווידאו-צ'אט, המוצע חינם למשתמשי גוגל. השירות מציע יצירת קשר עם אדם אחד או שיחת ועידה בין משתתפים הרשומים לשירות דרך מחשבים ומכשירים ניידים מבוססי אנדרואיד או IOS. השירות הושק ב-15 במאי 2013 במהלך כנס הפיתוח Google I/O. חברת גוגל הציעה מספר שירותי התקשרות שונים, גוגל טוק, Google+ Messenger ושירות Hangouts שכבר היה קיים ואפשר לקיים שיחות וידאו. שירות גוגל פלוס נסגר ב-2 באפריל 2019, עקב דליפת פרטים אישיים של מיליוני משתמשים. האינטגרציה של השירותים באה כדי ליצור ממשק אחיד המאפשר למשתמשים לתקשר, להעביר קבצים ואף לשדר שיחות ועידה בזמן אמת. בנוסף, גוגל רואה בשירות זה את השלב הבא של שירות Google Voice, אשר אפשר יצירת התקשרות לקווי טלפון נייחים מתוך חשבון ה-Gmail (שירות הדואר האלקטרוני של גוגל).
היסטוריה.
לפני השקת השירות של מפגשים (Hangouts), גוגל החזיקה במספר שירותי הודעות ושיחות וידאו נפרדים שפעלו לחוד. השירותים שגוגל הציעה היו, Google Talk (המבוסס על פרוטוקול XMPP), שירות ההודעות Google+ Messenger ושירות Hangouts שכבר היה קיים במסגרת שירות +Google שאפשר קיום שיחות ועידה של עד 10 משתתפים. שירותי ההודעות השונים של גוגל נתקלו בתחרות גוברת מצד חברות אשר הציעו שירותים דומים כמו, Facebook Messenger, iMessage ו-WhatsApp. בעקבות כך, גוגל הבינה כי יש ברשותה את כל הכלים ליצור שירות אחיד ויציב, ושלבי הפיתוח החלו כאשר שמועות אמרו שהשירות יקרא "Babel". לבסוף, ב-15 במאי 2013 הוצג השירות ושמו האמיתי, Hangouts, במסגרת כנס I\O. כמו כן, גוגל ביקשה ליצור פלטפורמת התקשרות אחת, המשלבת בתוכה את כל הדרכים לעשות זאת מתוך תפישה כי זה מה שהמשתמשים רוצים.
שימושים.