אפשר לזהות את ( "a", "x" ) עם "a" + "εx" כאשר ε בריבוע הוא אפס וכשמפשטים את ( "a" + "εx" ) ( "b" + "εy" ) מניבה את הנוסחה שלעיל; בפרט אנו רואים כי "E" הוא חוג. לאחר מכן יש לנו את הרצף המדויק הקצר
כאשר "p" ההקרנה. לפיכך, "E" הוא הרחבה של "R על" ידי "M." תכונה מעניינת אחת של בנייה זו היא שהמודול "M" הופך לאידיאל של חוג חדש כלשהו. ב"local rings" שלו, נגאטה מכנה תהליך זה "כעקרון האידיאליזציה" .
.om היא סיומת האנטרנט (ccTLD) בעומאן.
רישום.
נכון לעכשיו, הרשות הרגולטורית לטלקום היא הרשמת של .om ccTLD. הרשות אחראית באופן בלעדי על ניהול שם הדומיין האינטרנטי ברמה העליונה ".om" ו- ". عمان". הרשות יכולה:
אזורי .om.
הרמה העליונה .om מורכבת מאזורי התחום הבאים:
רשמים מוכרים.
הרשם המוסמך הוא כל אדם או גוף המורשה על ידי הרשות במסגרת הסכם (הסמכת רשם) לקבל בקשות רישום של דומיינים באינטרנט, לקבל החלטה, לרשום, להעביר, לעצור, למחוק אותם ולנקוט בכל הצעדים הנדרשים הקשורים לשמות הדומיינים בתוך את השורות המוגדרות בהסכם ההסמכה לרשם.
הרשות תבדוק את הבקשות שהוגשו לה ממשרדים ומפעלים המעוניינים לקבל הסמכה מהרשות ולקבל החלטות.
הרשמים המוסמכים הנוכחיים הם:
פרוכילודונטיים
פרוכילודונטיים (שם מדעי: Prochilodontidae) היא משפחה של דגים מסדרת החריתאים החיים במים מתוקים טרופיים בצפונה של אמריקה הדרומית עד לדרום ברזיל, פרגוואי וצפון ארגנטינה. בעבר השתייכו למשפחת החריתיים והם קרובים למשפחה Curimatidae.
בני המשפחה הם דגים קטנים יחסית שחלקם מגיעים לאורך 80 סנטימטרים והם אוכלי כל. הם בעלי שפתיים רחבות ובתוכם שיניים קטנות ומחודדות, אך הם יכולים לפשק אותם קדימה כדי לינוק מזון במהירות. הם יכולים גם להשמיע קריאות צרודות במים. הם בעלי סנפירים קטנים וגוף בשרני בעל קשקשים קשיחים ורבים מהם נעים בנחילים גדולים במי הנהרות כמו האמזונאס.
דגים אלה משמשים כדגי מאכל לילידים המקומיים ולתושבים וכן לחיות שונות כמו דגים טורפים, עופות מים, לוטרות ענק ודולפיני נהרות.
.lk (.ලංකා/.இலங்கை) היא סיומת האינטרנט בסרי לנקה. חברות זרות שאין להן נוכחות מקומית יכולות רק לשריין את הדומיינים הפתוחים ברמה השנייה והמתאימה שלהם (דרך רישום הדומיין LK או סוכנים). על מנת להירשם ולהשתמש בשם עליהם להיות בעלי כתובת איש קשר בסרי לנקה (שניתן להשיג באמצעות סוכן או משרד עורכי דין).
סיומות אינטרנט משניות.
ההרשמות נלקחות ברמה השנייה וגם ברמה השלישית מתחת לשמות שונים של דרגה שנייה. רישום ברמה שנייה חוסם אוטומטית את השם מהרישום על ידי מישהו אחר תחת כל אחד משמות הרמה השלישית.
שמות אלה ברמה שנייה זמינים לרישום בתוכם:
רישום מוגבל:
הרשמה פתוחה:
תחומים ברמה העליונה הבינלאומית.
בספטמבר 2010 נרשמו שני תחומים ברמה העליונה לסרי לנקה. הם הפכו לפעילים במהלך 2011.
היא סיומת האינטרנט בליבריה. ההרשמה מוגבלת לאלה עם נוכחות מקומית וכוונה להשתמש בתחום.
רישום ב-LR מחייב תחומים ספציפיים ברמה שנייה (COM.LR, ORG.LR, NET.LR וכדומה). השם מבוסס על שתי האותיות הראשונות של השם הליברי עבור ליבריה. לנקודת הרישום היחידה של תחומי LR, ראו אתר רישום תחום.
.mv היא סיומת האינטרנט באיים המלדיביים. היא מנוהלת על ידי חברת הטלקומוניקציה Dhiraagu.
בגלל חוסר הזמינות של שירותי רישום מקוון ובדיקות שייכות שמות תחום, ועלות תחזוקת תוכנה גדולה, עיקר השימוש בסיומת האינטרנט של האיים המלדיביים נעשה על ידי סוכנויות ממשלתיות ותאגידים גדולים. חברות וארגונים קטנים מעדיפים סיומות כלליות כגון .com ו-.net
אפקון תעשיות
פויכטונגר תעשיות
מנחם בן משה הבבלי
רבי מנחם בן משה הבבלי רקנאטי (נפטר ב-1571) היה רב יהודי שמוצאו בבבל והתגורר בערים צפת וחברון. הוא חיבר את הספר "טעמי מצוות".
ביוגרפיה.
לא ידוע בוודאות היכן נולד, אם כי יש הטוענים שמקורו באיטליה או בבגדאד. בשנים 1522 ו-1525 היה דיין בטריקלה שביוון העות'מאנית. בהמשך הוא עבר לצפת שבארץ ישראל (האימפריה העות'מאנית באותה תקופה), איתו הגיעו אביו ואחיו ראובן שעבדו בצביעת צמר. מנחם שימש כסופר של רבי יוסף קארו, שאף אישר את הפסק שפסק בשאלה הלכתית שהגיעה לפניו והזכירו בכבוד גדול. מנחם נחשב לאחד מרבני צפת הגדולים וערך את שולחן ערוך חלק אבן העזר בו הוא רמז שהוא היה תלמיד של רבי יעקב בירב. מצפת הוא עבר למצרים, חזר לצפת ולבסוף נסע לחברון בשנת 1540. בחברון הוא הצטרף לקבוצת רבנים יהודים ספרדים שהתגוררו בה במאה ה-16, לאחר שרכש אדמות מהקראים.
חיבורו.
חיבורו המרכזי של רבי מנחם בן משה הבבלי הוא ספר "טעמי מצוות" אותו הדפיס בשנת ה'של"א (1570). השל"ה הזכיר חיבור זה פעמים רבות. גם בחיבור קצות החושן הוא מוזכר.
בהקדמה לחיבור "טעמי מצוות" הוא ציין כי חיבר ספר נוסף בשם "טעמי מצוות הארוכות", אך הספר אבד.
המשורר הרוסי-עברי דוד פוגל השתמש באחת מיצירותיו של מנחם הבבלי לאחר שביקר בפריז ובארץ ישראל.
מערת הנמרים
מערת הנמרים היא מערה טבעית גדולה (אורכה הכולל 168 מטר), שהתפתחה בתהליכי המסה בסלע גיר. המערה נמצאת בגדה הצפונית של ואדי סמיה כשני ק"מ מזרחית לכפר מליך, בדרום־מזרח השומרון. המערה התגלתה בשנת 1985 על ידי רועה צאן ערבי מסביבת עין סמיה, לאחר שנטרפו בעדרו מספר עיזים.
כיום ניתן להגיע אל פתח המערה בהליכה רגלית מעין סמיה.
גילוי המערה.
מערת הנמרים היא מערה קרסטית גדולה הנמצאת בגדה הצפונית של ואדי סמיה כשני ק"מ מזרחית לכפר מליך, בדרום־מזרח השומרון (נ"צ בר"י 155568/181321, רום 495 מ' מעל פני הים). המערה ממוקמת בחלקו העליון והמצוקי של ואדי סמיה, כ־500 מ' מצפון־מערב לעין סמיה ולשרידי היישובים הגדולים שהתקיימו סמוך לו – ח'רבת מרג'מה וח'רבת סמיה. דיווח ראשוני על אודות המערה מסר רועה ערבי מסביבת עין סמיה לפקח. לדברי הרועה, הוא הגיע אל המערה לאחר שהתחקה אחר עקבות נמר שטרף עִיזים מעדרו. תיאור מפורט של גילוי המערה מופיע בארכיון המרכז לחקר מערות (על פי דיווח של יצחק מאיר, 18.6.1985): "לפני כשבוע וחצי טרפה חיה גדולה עז של רועה באזור עין סמיה. בימים הבאים נטרפו עיזים נוספות, חתולי תחנת השאיבה בעין סמיה וכן הגורים של כלבת התחנה. רועה שהעז שלו נטרפה הלך בעקבות החיה למערה שלה בואדי סמיה. מאוחר יותר לקח הרועה את שני עובדי הקידוח בעין סמיה. הם זחלו בתוך המערה הנ"ל עד שמצאו בפנים נמר... לאחר מכן הם חסמו את פתח המערה באבנים וצמיגים בוערים כדי לגרש/לחנוק את הנמר." באותו יום הגיעו אל המערה גיורא אילני ויצחק מאיר ואיתרו ליד המערה עקבות של שני נמרים, כנראה זכר ונקבה. התיישבות זמנית של נמרים במערה, מחוץ לשטח התפוצה הרגיל שלהם, עשויה ללמד על תקופת פריחה במספר הנמרים במדבר יהודה, שדחקה את חלקם לחפש טריטוריה חדשה בשולי המדבר.
תיאור המערה.
בעקבות הדיווח נבדקה המערה על ידי פקחי הרשות ובעקבותיהם גם על ידי המרכז לחקר המערות מלח"מ ובשנת 2012 מיפה את המערה בועז לנגפורד מטעם המלח"ם.
למערה שלושה פתחים המצויים בתחתית גדתו הצפונית של קניון ואדי סמיה, ממערב לעין סמיה. שניים מפתחי המערה אופקיים ומופרדים זה מזה בסלע טבעי. הפתחים ממוקמים כ-6 מטר מעל אפיק הנחל, בתחתית מצוק מדורג. מידותיהם המקוריות של פתחי המערה השתנו מעט בעקבות קיר אבני שדה שנבנה במקום ככל הנראה בידי רועי צאן. בחזית פתחי המערה, ישנה מדרגת סלע מישורית התחומה בטרסה מעל הבנויה מעל אפיק הנחל.
תיעוד מחודש של המערה נערך באביב 2015 בידי צוות 'סקר דרום השומרון' מטעם המכון לארכאולוגיה של אוניברסיטת בר-אילן, קמ"ט ארכאולוגיה ביהודה ושומרון והמרכז לחקר מערות (המלח"ם) באוניברסיטה העברית בירושלים. במסגרת זו נבדקו עשרות מערות בחלקו העליון של ואדי סמיה, מראש הקניון ועד למעיין שבקצהו המזרחי. בדיקה זו העלתה שמערת הנמרים היא הגדולה והמסועפת מבין מערות הנחל.
חלל המערה.
פתחה המזרחי של המערה מוביל לחלל מאורך וגבוה (B) המואר למחצה על ידי אור החודר מהפתח. קרקעית החלל אופקית ומכוסה קרקע כהה. בצידו הצפוני פונה חלל B למערב ומתחבר אל צידו הצפוני של חלל A. חלל A הוא אולם מעוגל וגבוה הנמשך מפתחה המערבי של המערה וצפונה. קרקעית החלל אופקית ומכוסה שכבת קרקע כהה בה מעורבים מעט שברי כלי חרס. בתקרת החלל פעור פתח אנכי מעוגל הנמשך בארובה קצרה עד פני השטח. מצידו הצפוני של חלל A, סמוך לחיבור עם חלל B, נמשך צפונה מסדרון קצר. בצידו המזרחי של מרכז המסדרון, כ-2 מ' מעל קרקעיתו, ישנו חדר אליפטי קטן. בצידו הצפוני של המסדרון ישנו מעבר רחב המוביל אל חלל C. חלל קטן ונמוך זה מהווה חלל ביניים בין חלקה החיצוני לחלקה הפנימי של המערה. קרקעית החדר מכוסה שכבת קרקע כהה ובוצית, הנטויה מעט למערב, שם פזורים שברי כלי חרס רבים. בצידו הצפוני של חלל C ישנו פתח זעיר שהמעבר בו אפשרי בזחילה בלבד. מעבר מוגבל זה מוביל צפונה לחלל נרחב וגבוה, הנמשך על ציר צפון-דרום (חלל D). קרקעית החלל אופקית ומכוסה שכבת קרקע כהה בה ניכרים חפירות שוד רבות, בהם נשארו שברי כלי חרס רבים. בתקרת החלל פעורות כיפות המסה רחבות. במאי 2012 נצפתה, באחת מכיפות המסה אלו, דבוקה של עטלפי חרקים מהמין נשפון פגום אוזן. ביוני 2012 נצפו במערה, בנוסף לעטלפים אלו, גם פרסף גמדי או פרספון וכ-10 פרטים של יזנוב גדול.