כיתה י"א אינה נחשבת שנת בית ספר, אך סטודנטים בקולג' יכולים לבחור מבין שלושה זרמי לימוד שונים (מדע, אמנויות או ניהול).
מתמטיקה, מדעי החברה, נפאלית ואנגלית הם מקצועות חובה בכל הזרמים.
פקיסטן.
כיתה י"א היא הראשונה מבין השנתיים בקולג' (כיתה י"ב היא השנה האחרונה לפני תחילת הלימודים האוניברסיטאיים), והיא מכונה באותה מידה גם "שנה ראשונה". תלמידי כיתה זו הם בני 15 עד 16. בשנה זו, התלמידים יכולים לבחור מבין הנושאים הבאים:
-פרה-רפואה (ביולוגיה, פיזיקה, כימיה)
-פרה-הנדסה (מתמטיקה, פיזיקה, כימיה)
-מסחר
-מדעי הרוח
-מדע
-כלכלת בית
-אומנויות
מקצועות החובה הם אורדו, לימודי אסלאם (בשנה א' בלבד) ולימודי פקיסטן (בשנה ב' בלבד). התלמידים יכולים לבחור את הנושא המועדף עליהם על בסיס תוצאת מבחן ה-SSC (המתקיים בכיתות ט' ו-י').
פינלנד.
בפינלנד יש שלוש שנות תיכון. כיתה י"א היא השנייה מביניהן.
צרפת.
המקבילה לשנה זו היא ה-"Première", הקודמת לשנת הלימודים האחרונה בלימודי התיכון בצרפת ("Terminale").
קולומביה.
בשנה זו נדרשים כל הסטודנטים להתמחות בתחום דעת כלשהו. כדי להבדיל מהתמחות בלימודים אוניברסיטאיים, נוהג זה נקרא 'אלפביתיזציה' (alphabetisation); רוב הזמן ההתמחות כוללת מתן שירותים לקהילה, כמו הוראה בבתי ספר, או סיוע בבתי חולים או ספריות. בנוסף, בשנה זו התלמידים עושים את המבחן הלאומי של ה-ICFES (המכון הקולומביאני לקידום השכלה גבוהה), וכן מתייצבים לגיוס לצבא קולומביה. לפי החוק, הצבא לא יכול לגייס תלמידים קטינים; ורוב תלמידי כיתה י"א במדינה הם בני 16–17, כך שהגיוס לעיתים משתנה לתשלום כספי.
קנדה.
בכל המחוזות והטריטוריות, למעט קוויבק, יש להמשיך לכיתה י"ב כדי להשלים את לימודי התיכון. בקוויבק, Grade 11 (או sec. 5) היא השנה האחרונה בחינוך על-יסודי, כשלאחריה CEGEP (קיצור של Collège d'enseignement général et professionnel - "קולג' כללי ומקצועי"), שלב קדם-אוניברסיטאי הייחודי למדינה.
רוסיה.
כיתה י"א היא השנה האחרונה בחינוך העל-יסודי, סוף התיכון, וזוהי שנת בחינות, שבה הלימודים לקראת קבלת תעודת ה-USE אינטנסיביים יותר מאשר בכיתה י'. בשנה זו ניתנת עדיפות לחזרה על החומר שנלמד בתיכון (כיתות ה'–י') במתמטיקה, ברוסית ובמקצועות הבחירה של התלמידים.
שוודיה.
בשוודיה, כיתה י"א היא השנה הראשונה בבית הספר העל-יסודי.
RSM-56, בולבה
פול ת'אגארד
פול ריצ'רד ת'אגארד (באנגלית: Paul Richard Thagard; נולד ב-28 בספטמבר 1950) הוא פילוסוף קנדי ​​המתמחה במדע קוגניטיבי, פילוסופיה של הנפש ופילוסופיה של המדע והרפואה. ת'אגארד הוא פרופסור לשעבר לפילוסופיה באוניברסיטת ווטרלו. הוא סופר, ותרם למחקר באנלוגיה ויצירתיות, מסקנות, קוגניציה בהיסטוריה של המדע ותפקיד הרגש בהכרה.
בפילוסופיה של המדע, ת'אגארד מדבר על עבודתו ועל השימוש במודלים חישוביים בהסבר מהפכות מושגיות; תרומתו המובהקת ביותר לתחום היא מושג הקוהרנטיות ההסברתית, אותו יישם על בסיס מקרים היסטוריים. הוא מושפע מאוד מפרגמטיסטים כמו צ'ארלס פרס, ותרם לחידוד רעיון ההסקה להסבר הטוב ביותר.
בפילוסופיית התודעה הוא ידוע בניסיונותיו ליישם מודלים קוהרנטיים אודות קוהרנטיות הנוגעות בתיאוריות של מחשבה ופעולה אנושית. הוא ידוע גם בזכות HOTCO ("קוהרנטיות חמה"), שהיה הניסיון שלו ליצור מודל ממוחשב של קוגניציה המשלבת רגשות ברמה בסיסית.
בגישתו הכללית לפילוסופיה, ת'אגארד מבקר בחריפות את הפילוסופיה האנליטית בשל היותו תלוי יתר על המידה באינטואיציות כמקור לראיות.
איסור הקמת מצבה
איסור הקמת מצבה הוא מצוות לא תעשה מתוך תרי"ג מצוות לפיה אסור להקים מצבה, כלומר מקום מכובד המשמש לפולחן. האיסור הוא דווקא על הקמת מצבה ולא על בניית מזבח, ולפי העמדה המקובלת הוא כולל גם הקמת מצבה לעבודת ה'. למרות שבתקופת האבות מצבה כזו הייתה אהובה - ברבות הימים היא הפכה לסממן אלילי ולכן בתורה נאסר על הקמתה.
מאפייני המצבה לא מוגדרים במקרא, וקיימת עמימות לגביהם. ככלל, המצבה יותר אחידה ממזבח, שעשוי מאבנים רבות. אך יש מחלוקת אם דווקא אבן בודדה נחשבת למצבה או שגם חיבור אבנים שונות יכול להיחשב למצבה. כמו כן קיימת מחלוקת לגבי אופי הפולחן אליו משמשת המצבה.
המצבה בתקופת האבות.
בתקופת האבות מצבה הייתה רצויה לפני ה'. יעקב נודע במיוחד בכך שהקים מצבות. בבריחתו של יעקב מעשו אחיו לחרן, לאחר שהתעורר מחלומו על מלאכי האלוהים, הוא הקים מצבה מהאבן שישן עליה, קרא למקום בית א-ל, ונדר שמצבה זו תהיה בית לעבודת ה':
הקמת המצבה הייתה כה משמעותית עבור יעקב, ולכן ה' מזכיר אותה כאשר הוא מצווה את יעקב לשוב מחרן לארץ כנען: . ואכן, כאשר יעקב חוזר לארצו הוא מקים את המצבה בשנית: . בנוסף למצבה בבית אל, הקים יעקב מצבה גם בעת כריתת הברית עם לבן, וכן לאחר מות רחל הקים על קברה את .
מקור האיסור וטעמו.
בפרשת שופטים, לאחר איסור נטיעת אשרה, מצווה משה את בני ישראל:
חז"ל ופרשנים רבים הסבירו שהאיסור כולל גם מצבה שנועדה לעבודת ה': . כלומר ההבנה היא שמדובר במצבה שמיועדת לעבודת ה', וממילא מובן שאסור להקים מצבה המיועדת לעבודה זרה. וכך פסקו הרמב"ם ורבי משה מקוצי. לעומתם, האבן עזרא מפרש שהאיסור הוא דווקא על מצבה המיועדת עבודה זרה, ולשיטתו סוף הפסוק מפרש את תחילתו - המצבה האסורה היא דווקא זו שה' שנא כיוון שהיא מיועדת לעבודה זרה. הרשב"ם בפירושו לתורה הציג את האיסור כחזרה על איסור ההקרבה בבמות, שהיה תקף כל זמן שהיה מרכז פולחני כמו משכן שילה או בית המקדש (ותקף גם כיום).
רש"י, רמב"ם, רבי משה מקוצי וספר החינוך הסבירו שהכנענים עשו את המצבה לחוק פולחני בעבודה זרה, ולכן ה' שנא אותה, למרות שבתקופת האבות הייתה רצויה. הרמב"ן הוסיף על כך שמגמת התורה היא שיחד עם עבודת הקרבנות יש לצמצם את הפולחן כפי שהתפתח בתרבות האלילית:
דיני המצווה.
הגדרת מצבה.
אבן אחת.
בתלמוד הירושלמי מובאים דברי רבי יוחנן לגבי ההבדל בין מזבח למצבה: . הנפקא מינה המובאת בהקשר זה היא לגבי דרך הביטול של העבודה הזרה - שבמצבה די לפגום מעט, ואילו במזבח יש צורך בפגימת כל אבן ואבן כדי לבטל ממנו את איסור ההנאה מעבודה זרה. אמנם, רש"י, הרמב"ן ורבי אליעזר ממיץ למדו מהגדרה זו גם להגדרת המצבה שאסור להקים, שמדובר דווקא במצבה העשויה מאבן אחת. לעומתם, הרמב"ם הגדיר את המצבה כ, וספר החינוך הרחיב שמדובר ב, וביאר הרב יששכר תמר שלשיטתם מצבה יכולה להיות מאבנים רבות, בתנאי שהן מחוברות בבניין, בשונה ממזבח שבנוי מאבנים לא מחוברות.
האיסור.
האיסור הוא על הקמת המצבה, ואפילו כאשר הכוונה היא לעבודת ה'. ומי שעובר על האיסור - עונשו מלקות, כמו ברוב מצוות הלא תעשה. בניית מזבח לה' הוחרגה מהאיסור, כפי שכתוב .
לוצ'ו גונסאלס
אהרן גולדמן
מפרצון יונדולה
מפרצון יונדולה או יונדולה קוב או זאליב יונדולה (באנגלית: Yundola Cove; בבולגרית: залив Юндола) הוא מפרצון בחוף הצפוני של האי רוברט באיי שטלנד הדרומיים, שבאנטארקטיקה.
מפרצון יונדולה ממוקם ממערב לנקודת לברנוב.
רוחב פתחו של מפרצון יונדולה הוא 1.34 קילומטרים. המפרצון חודר 670 מטרים לתוך שטח האי.
היסטוריה.
מיפוי אזור המפרצון.
אזור המפרצון מופה לראשונה על ידי סוקרים בולגרים בשנת 2009.
מקור השם.
המפרצון נקרא על שם אוכף יונדולה בין הר רילה לבין רכס הרי רודופי שבדרום בולגריה.
Less than Zero
Less than Zero הוא סינגל של הזמר-יוצר הקנדי דה ויקנד, מתוך האלבום "Dawn FM". השיר יצא כסינגל הרביעי מהאלבום ב-7 ביולי 2022, והוא נכתב על ידי דה ויקנד, מקס מרטין ואוסקר הולטר.
רקע.
שם השיר נחשף לראשונה ב-5 בינואר 2022, כאשר דה ויקנד פרסם את רשימת הרצועות לאלבום "Dawn FM". קליפ מילים של השיר בבימויו של מיכה ביקהם יצא ב-9 בינואר 2022. זה היה גם אחד השירים שבוצעו ב-The Dawn FM Experience.
השיר יצא ב-7 ביולי 2022 לרדיו להיטים עכשוויים בצרפת כסינגל הרביעי מהאלבום "Dawn FM".
מילים ולחן.
"Less than Zero" הוא שיר בסגנון הגל החדש שבו דה ויקנד שר על רגשות חרטה שנותרו לו לאחר סיום מערכת יחסים וכיצד הוא מאשים את עצמו.
ביקורות.
השיר זכה לביקורות חיוביות, ושבחים ניתנו להפקת השיר, למילים ולשירה של דה ויקנד.
כתובת רחוב (פסיפס)
ריימונד גויס
ריימונד גויס (באנגלית: Raymond Geuss ; נולד ב-1946) הוא פילוסוף פוליטי ומומחה לחקר הפילוסופיה המערבית של המאה ה-19 וה-20, פרופסור אמריטוס לפילוסופיה באוניברסיטת קיימברידג'. גויס התפרסם בזכות: סקירת התאוריה הביקורתית בחיבורו המוקדם "The Idea of a Critical Theory" ;חקר הריאליזם הפוליטי בפילוסופיה הפוליטית האנגלופונית (כולל בספרו "Philosophy and Real Politics"); ומגוון של חיבורים עצמאיים אודות: ניטשה, אסתטיקה, קונטקסטואליזם (), פנומנולוגיה, היסטוריה של הרעיונות, תרבות ופילוסופיה עתיקה.
ביוגרפיה.
גויס נולד באוונסוויל, ארצות הברית למשפחה ממעמד הפועלים. הוא התחנך באוניברסיטת קולומביה (תואר ראשון בהצטיינות ב-1966, ודוקטורט ב-1971). עבודת הגמר בדוקטורט שלו נכתבה בהנחייתו של רוברט דנון קאמינג . גויס הושפע מאוד מסידני מורגנבשר במהלך לימודיו באוניברסיטה.
גויס לימד באוניברסיטאות האמריקאיות פרינסטון, קולומביה ושיקגו, ובגרמניות בהיידלברג ופרייבורג לפני שהתקבל כמרצה בקיימברידג' ב-1993. בשנת 2000 הוא הפך לאזרח בריטי. הוא נבחר לעמית של האקדמיה הבריטית בשנת 2011.