"מִנְהֶלֶת מגנ"ט" (מחקר ופיתוח גנרי טכנולוגי) היא גוף הפועל לעידוד מחקר ופיתוח באקדמיה ובתעשייה הישראלית. המנהלה פועלת תחת אחריותו ובמסגרת תקציבו של המדען הראשי במשרד הכלכלה. עיקר פעילות המנהלה הוא עידוד מו"פ גנרי – מו"פ ארוך טווח, ועידוד העברת ידע מהאקדמיה לתעשייה, בעזרת תמיכה במיזמי מחקר ופיתוח משותפים לחברות תעשייתיות ולחוקרים אקדמאיים.
תוכנית מגנ"ט הושקה על ידי המדען הראשי של משרד התמ"ת בשנת 1992. מנהלת מגנ"ט הוקמה בשנת 1994 ומטרתה העיקרית היא חיזוק התשתית הטכנולוגית התעשייתית בישראל ועל מנת לשמר את היתרון הטכנולוגי ארוך הטווח של התעשייה הישראלית אל מול השווקים הבינלאומיים. המנהלת מנוהלת מיום הקמתה על ידי אל"ם (מיל.) אילן פלד.
מסלולי המנהלה.
תחת מנהלת מגנ"ט פעילים מספר מסלולים עיקריים:
מסלול מאגד.
מסלול מאגד, הידוע גם כמאגד מגנט, הוא מסלול אשר מטרתו העיקרית היא עידוד פיתוח יתרון טכנולוגי תחרותי ארוך טווח של התעשייה הישראלית. מטרה זו מושגת על ידי יצירת מאגדי חברות וחוקרים אקדמאיים בתחומים בעלי חשיבות ופוטנציאל צמיחה משמעותי בשוק הבינלאומי.
מסלול מאגד פועל תחת הוראת מנכ"ל 8.5 של משרד הכלכלה
מסלול מגנ"טון.
מסלול מגנטון נועד לשמש כלי לעידוד העברת טכנולוגיות (Transfer Technology) ממוסדות אקדמאים לחברות עסקיות.
מטרתו העיקרית היא הגדלת נגישות התעשייה הישראלית להישגי המחקר המדעי בעלי פוטנציאל כלכלי לתאגידים תעשייתיים בישראל.
עידוד שיתופי פעולה מחקריים בין חוקרים אקדמאיים לבין חברות תעשייתיות מבוצע על ידי תמיכה בתוכנית מחקר ופיתוח להוכחת יכולת המעבר של המצאה מדעית, שנחקרה במוסד המחקר, למוצר תעשייתי.
בדרך כלל בכל פרויקט מעורבת קבוצת מחקר אקדמאית אחת וחברת תעשייתית יחידה.
מסלול נופר.
מסלול נופר נוצר על מנת לספק תמיכה בשלבי העברת מחקר אקדמי בסיסי לשלב מחקר היישומי. המסלול מספק אפשרות לקבוצת המחקר באקדמיה להמשיך ביצוע תוכנית מחקר יישומי, שעבר את שלב המחקר הבסיסי והבאתו לכדי הוכחת היתכנות מהותית בה ניתן יהיה לזהות את הפוטנציאל העסקי של הידע המפותח.
המסלול תומך במחקרים בתחומים העיקריים הבאים:
מסלול איגוד המשתמשים פועל תחת הוראת מנכ"ל 8.7 של משרד הכלכלה.
מסלול מימ"ד.
מטרת מסלול מימד היא קידום מחקר ופיתוח בתחומים אשר יכולים לספק מענה לפערים מבצעיים/ביטחוניים ולהוות הבסיס לפיתוח מוצרים מסחריים עבור השווקים הבינלאומיים.
במסגרת המסלול פועלים שלושה תתי-מסלולים:
מסלול מימד פועל תחת הוראת מנכ"ל 8.20 של משרד הכלכלה.
מסלול קמין.
מסלול קמין נועד לעידוד ביצוע מחקר יישומי במוסדות המחקר בישראל. המסלול נועד לתמוך בהעברת מחקרים מהשלב הבסיסי לשלב היישומי, תוך כדי הבאתו לרמה בה חברות מסחריות יוכלו לקבל החלטה על רצונן במסחור הידע.
מסלול קמין פועל תחת הוראת מנכ"ל 8.18 של משרד הכלכלה.
מסלול איגוד משתמשים.
איגוד משתמשים הוא התאגדות של מספר חברות וגופים בעלי עניין משותף בטכנולוגיות מתקדמות בתחום הפעילות שלהם. על הטכנולוגיות בהן מתמקד איגוד המשתמשים להיות טכנולוגיות קיימות (מסחריות, הזמינות בשוק) ואינן טכנולוגיות אשר הן בשלבי פיתוח או כאלו שמוגדרות כנכס אסטרטגי של חברה ספציפית.
על פעילות איגוד המשתמשים להתמקד בחשיפה והתעדכנות בטכנולוגיות מתקדמות.
מסלול איגוד המשתמשים פועל תחת הוראת מנכ"ל 8.5 של משרד הכלכלה.
מסלול צת"ם.
מסלול צת"ם – ציוד תומך שירותי מו"פ, נועד לתמוך ברכש של ציוד תשתיתי בתחום מדעי החיים. על הציוד שנרכש בתמיכת מסגרת זו לשמש עבור מתן שירותי מו"פ בסיסיים עבור חברות הפועלות בתחום זה.
המסלול תומך ברכישת ציוד בשני תחומים עיקריים: תחום התרפיה התאית ותחום הביו-רפואה.
מסלול צת"ם פועל תחת הוראת מנכ"ל 8.16 של משרד הכלכלה.
הפלישה לפי הטבעת של קרטמן
"הפלישה לפי הטבעת של קרטמן" (באנגלית: "Cartman Gets an Anal Probe"; ובתרגום חופשי "קרטמן מקבל גישוש אנאלי") הוא הפרק הראשון בעונה הראשונה של קומדיית המצבים המונפשת "סאות' פארק". זהו הפרק הראשון - לא כולל הפיילוט שלא שודר - בכל הסדרה, והוא שודר ב-13 באוגוסט 1997. הפרק הציג לראשונה את הדמויות הראשיות בסדרה, הילדים אריק קרטמן, סטן מארש, קייל ברופלובסקי וקני מקורמיק, שמנסים לחלץ את אחיו הקטן של קייל, אייק, מחטיפה חוצנית.
בעת כתיבת הפרק, יוצרי "סאות' פארק", טריי פארקר ומאט סטון, טרם חתמו על חוזה שידור עם ערוץ קומדי סנטרל. בעקבות עלויות תקציב נמוכות מאוד, היוצרים צילמו את הפרק בעזרת טכניקה של סטופ מושן בעזרת מגזרי נייר, בדומה לסרט הקצר שהקדים את הסדרה, "רוח חג המולד". עד היום, "הפלישה לפי הטבעת של קרטמן" הוא הפרק היחיד של "סאות' פארק" שלא צולם בעזרת טכנולוגיית מחשב.
עלילה.
בזמן שקרטמן, סטן, קייל וקני מחכים להסעתם בתחנת האוטובוס, אחיו הקטן של קייל, אייק, עוקב אחריהם עד לבית הספר. קייל אומר לאייק שהוא לא יכול לבוא איתם לבית הספר. קרטמן מספר לבנים על חלום שהוא חלם בלילה, בו הוא נחטף על ידי חוצנים. האחרים מנסים לשכנע אותו שהאירועים אכן התרחשו ושלחוצנים קוראים "מבקרים", אבל קרטמן מסרב להאמין להם. שף עוצר עם מכוניתו ליד הילדים ושואל אותם אם ראו חללית חייזרים בלילה הקודם, ובלא ידיעתו "מאשר" את חלומו של קרטמן, ומספר לילדים סיפורים על חייזרים שמבצעים בדיקות אנאליות בבני אדם (שקרטמן מכחיש שהוא עבר). לאחר ששף עוזב, אוטובוס בית הספר אוסף את הילדים והם צופים באימה בחטיפתו של אייק על ידי החוצנים. קייל מבלה את שאר הפרק בניסיונות לחלץ אותו.
בבית הספר, קרטמן מתחיל לנפוח אש וקייל מנסה, בלי הצלחה, לשכנע את המורה מר גריסון, להרשות לו לצאת מהשיעור כדי לחפש את אחיו. כששף מגלה שאחיו של קייל נחטף ורואה מכונה שיוצאת מישבנו של קרטמן, הוא עוזר לבנים לצאת מבית הספר על ידי הפעלת מתג העשן. ברגע שהם בחוץ, קרטמן מציין שוב שחטיפתו הייתה רק חלום, כאשר הוא נפגע לפתע מקורה ומתחיל לשיר ולרקוד. זמן קצר לאחר מכן, חללית מופיעה. קייל זורק עליה אבן והחללית יורה חזרה, ומפילה את קני לכביש. ברגע שהוא מנסה לקום, הוא נרמס על ידי עדר פרות, אבל שורד. לאחר מכן, ניידת משטרה דורסת אותו והוא נהרג.
סטן וקייל פוגשים את ונדי באגם סטארקס, והיא מציעה להשתמש במכונה שתקועה בתוך ישבנו של קרטמן כדי ליצור קשר עם המבקרים. כדי לפתות אותם לחזור, הילדים קושרים את קרטמן לעץ כדי שבפעם הבאה שהוא ינפח, צלחת לווין ענקית תצא מפי הטבעת שלו. חללית החוצנים נוחתת ואייק קופץ ממנה אל קייל. בינתיים, החייזרים מתקשרים עם הפרות באזור, מאחר שהם רואים אותם כגזע האינטליגנטי ביותר על הכוכב. קרטמן נחטף שוב על ידי החייזרים וחוזר לתחנת האוטובוס למחרת עם דלקת הלחמית.
מחלת משאדו-ז'וזף
מחלת מג'דו ג'וזף MJD - Machado–Joseph disease (מבוטא בפורטוגזית משאדוּ ז'וזף) הידועה גם בשם SCA3 - Spinocerebellar Ataxia type 3 (אטקסיה צרבלארית מסוג 3) היא מחלה נוירולוגית ניוונית תורשתית, בה מתים תאי עצב במוח הקטן (cerebellum), דבר המוביל להתדרדרות בתפקוד המוטורי של החולים.
המחלה נפוצה כיום בפורטוגל, ברזיל, ארצות הברית, קנדה, במדינות אירופה, הודו, יפן, סין ובאוכלוסיות ילידיות (אבוריג'ינים) בטריטוריה הצפונית של אוסטרליה. בישראל זוהתה המחלה עד כה רק בקרב יוצאי יהדות תימן.
היסטוריה.
מקור השם משאדו ז'וזף הוא בשתי משפחות מהגרים ממוצא פורטוגלי, משפחתו של ויליאם משאדוּ (Machado) ומשפחתו של אנטוני ז'וזף (Joseph) אשר בהן זוהו לראשונה, בשנת 1972, הסימפטומים המאפיינים את המחלה.
מוצאן של שתי המשפחות הוא האיים האזוריים (Azores) המשתייכים לפורטוגל ובהם מתקיים הריכוז המתועד הגבוה ביותר של נשאים וחולים במחלה. בשנת 1995 זוהה הגן הפגום האחראי על הופעת המחלה,
פריצת דרך המאפשרת ביצוע של בדיקת נשאות.
הערכה רווחת היא כי מקור המחלה הוא בפורטוגל (ולכן לעיתים מתוארת המחלה כ"מחלה פורטוגזית" או "מחלה אזורית") וכי אופן התפשטותה תואם את נתיבי התגליות, המסחר וההגירה של האוכלוסייה ממוצא פורטוגזי (ובפרט מהאיים האזוריים), אולם מחקרים מהעת האחרונה מצביעים כי ייתכן והופעת המחלה התרחשה לפני כ-7000 שנה ומקורה במזרח הרחוק, שם נחשפו אליה הפורטוגזים במסעותיהם ומשם הופצה.
לסוגיית הופעתה של המחלה אצל יהדות תימן הועלו השערות רבות, כגון קרבה לסוחרים פורטוגזים בנקודות המסחר לאורך חופי חצי האי ערב (חלקם של הסוחרים והמהגרים היה יהודי, או ממוצא יהודי, מצאצאי האנוסים אשר ביקשו לחמוק מאימת האינקוויזיציה) או השתלבותם של יהודים ממגורשי ספרד ופורטוגל בקהילת יהודי תימן,
אולם רק קיומו של מחקר גנטי-היסטורי יוכל לאמת השערות אלו.
הסימפטומים.
הסימפטומים (תסמינים) הראשונים של המחלה הם לרוב קלים ולא ספציפיים כגון בעיות בשיווי משקל, הליכה לא יציבה, עוויתות ו"קפיצות" בשרירים, קשיים בהגייה ודיבור בלתי ברור. סימפטומים אלו מופיעים במספר מחלות נוירולוגיות שונות, עובדה הגורמת לעיתים לעיכוב באבחון המחלה.
בהמשך ניכרת חולשה בגפיים העליונות והתחתונות, חוסר שיווי משקל, קושי בדיבור ובבליעה, ראייה כפולה, איבוד היכולת לשליטה בתנועת העיניים, ירידה בטונוס ובמסת השרירים, אובדן משקל ופגיעה ההולכת ומחמירה ביכולת התנועה.
סדר הופעת הסימפטומים וקצב התקדמות המחלה שונים מחולה לחולה, גם בקרב חולים מאותה משפחה. הסימפטומים הראשונים עשויים להופיע בטווח גילאים בין 10 ל-70, עם זאת כל חולה חווה את המחלה באופן שונה וקצב התקדמות המחלה עשוי להיות שונה גם בנתוני פתיחה דומים.
הגורמים למחלה.