אומבריאל (באנגלית Umbriel) הוא הירח הכהה ביותר מבין 27 הירחים (הידועים למדע) של אורנוס. הוא נתגלה באוקטובר 1851 על ידי ויליאם לאסל יחד עם הירח אריאל. נכון לשנת 2014, רוב המידע עליו הגיע מהחללית וויאג'ר 2 שחלפה בסמוך אליו בשנת 1986 וצילמה כ-40% משטח הירח.
כמו שאר ירחי אורנוס, הירח נקרא של שם דמות במחזה Rape of the Lock של אלכסנדר פופ. הירח גם מוכר בשם Uranus II.
מאפיינים.
אומבריאל מורכב בעיקר מקרח מים וסלע. הוא מכוסה במכתשים, ולא ברור מה התהליך שגרם לפני השטח של המכתשים להתכהות. צילום של החללית ויאג'ר 2 גילה טבעת מחומר בהיר בקוטר 140 ק"מ בתוך מכתש וונדה (Wunda), שמקורה אינו ברור.
מכתשי אומבריאל נקראים על שם דמויות מהמיתולוגיות השונות
עודד עזר
עודד עזר (נולד ב-1972) הוא טיפוגרף ישראלי, מעצב גופנים ומעצב גרפי, אמן ופרופסור לעיצוב. לפני שהפך למעצב היה עזר מוזיקאי ומשורר.
ביוגרפיה.
עזר נולד ברמת גן. הוא בוגר מגמת מוזיקה קלאסית בבית־הספר התיכון לאמנויות תלמה ילין. תחילת שירותו היה במסגרת גרעין נח"ל אמנויות במצפה רמון, ולאחר פציעה במהלך שירותו הצבאי, שירת בפיקוד הנח״ל כמעצב תפאורות ללהקת הנח״ל. למשך תקופה קצרה במהלך שירותו הצבאי, ומעט אחריה, עסק בכתיבת שירה. יחד עם המשוררת עינה ארדל ייסד את קבוצת המשוררים ״תמול שלשום״ שפעלה לזמן קצר בבית הקפה הספרותי תמול שלשום בירושלים. שיריו פורסמו בכתבי העת עכשיו ומאזניים, ובמוספי הספרות של דבר ועל המשמר. זוכה תחרות כתיבת השירה של צה״ל תשנ״ג (1993).
קריירה.
עזר הוא בוגר לימודי תואר ראשון במחלקה לתקשורת חזותית (אז המחלקה לעיצוב גרפי) בבצלאל (1994—1998) וחתן פרס פלהיים עבור עבודה ייחודית בעיצוב טיפוגרפי (בצלאל, 1998). במהלך לימודיו זכה במלגת הצטיינות כפולה מטעם קרן התרבות אמריקה־ישראל (1998, 1997) ובשלוש תעודות הצטיינות מטעם המחלקה לתקשורת חזותית (אז המחלקה לעיצוב גרפי) בבצלאל (1994, 1995, 1996).
לאחר שסיים את לימודיו בשנת 1998, עבד כמעצב בסטודיו שמעון זנדהאוז, בסטודיו עדי שטרן, וכעורך גרפי ראשי בעיתון גלובס. בשנת 2001 הוזמן ללונדון ע״י חברת המיתוג Siegel+Gale כדי לעצב מחדש את לוגו בנק הפועלים.
בשנת 2001 ייסד סטודיו עצמאי לעיצוב וטיפוגרפיה, "סטודיו עודד עזר", שפועל בתחומי עיצוב תדמית, עיצוב טיפוגרפי, ועיצוב גופנים עבריים. במקביל, בשנת 2001 הקים עם מיכל סהר את ״הגילדה״, הקואופרטיב הישראלי הראשון של מעצבי אותיות עצמאיים, אליו חבר בהמשך דני מירב. ב-2007 החליט עזר לעזוב את הקואופרטיב והחל לשווק את הגופנים שעיצב באופן עצמאי, תחת השם ״משפחת עזר״ (כיום - ״עזר טייפ האוס״).
הוראת עיצוב.
עזר שימש כמרצה לטיפוגרפיה ב״ויטל מכללה לעיצוב״ (2000-2003) בשנקר (2000-2008), בבצלאל (2004), ובמרכז האקדמי לעיצוב ולחינוך ויצו חיפה (2004-2009).
החל משנת 2009 משמש כמרצה לעיצוב טיפוגרפי ב-HIT מכון טכנולוגי חולון, שם הוא מלמד קורסים בנושאי עיצוב טיפוגרפי וטיפוגרפיה אקספרימנטלית, ובמבחר תפקידים אקדמיים, ועדות הוראה ועוד. בשנת 2021 העולה לדרגת פרופסור חבר.
במקביל הוא מעביר סדנאות־אמן באקדמיות בעולם, ביניהן בתוכנית לתואר שני של האקדמיה החדשה לאמנויות במילאנו (Nuova Accademia di Belle Arti), באוניברסיטת ננג׳ינג לאמנויות (Nanjing University of the Arts), קורס בעיצוב אקספרימנטלי בבית הספר הגבוה לעיצוב, רוד איילנד (Rhode Island School of Design) במסגרת מלגת ההצטיינות של קרן שוסטרמן, ועוד.
עיצוב ומיתוג.
עזר עיצב את הסמליל המפורסם של בנק הפועלים שהיה בשימוש מספטמבר 2001 עד 10 בינואר 2018; את סמלילו השני של ערוץ 10, בימיו כ"ישראל 10" (2005 עד לאוגוסט 2006); את סמליל גלידה באר־שבע, את סמליל חברת מגנוליה, סמלילים לערוצי yes הטלוויזיה בלוויין השונים (2000-2007), ועוד.
עיצוב פונטים.
החל משנת 1998 עיצב עזר יותר מ־40 פונטים עבריים שהפכו דומיננטיים במרחב הישראלי. כמה מהפונטים שעיצב זכו באותות הצטיינות של ה-New York Type Directors Club, של ארגון הטיפוגרפים הבינלאומי ATypI, בתחרות D&amp;AD הבריטית ובתחרות מגזין העיצוב הבינלאומי Creative Review.
פונטים בעיצובו: 1998—2000: עדן, מאיה, עזר נוה־צדק, עזר אנמיה. 2000—2002: עזר אלכימאי, קפקא, אימפקטה. 2002—2004: עזר פרנקריהליה, פלשתינה, סיסטזה, עזר קשיח. 2004—2007: עזר מעודד (פשוט, סנס, סריף), עזר תאגיד, עזר סוסיתא, עזר שלוותא, עזר הלל (לשעבר בית־הלל). 2007—2009: עזר אלכימאי צר, עזר מעודד פשוט צר, עזר בלוק. 2010—2015: עזר רץ, עזר נע, מטא עברית, עזר שמש (לשעבר: משתמש). 2015—2020: עזר דו, עזר פרנצסקה, עזר לופט, עזר אוגוסט, עזר אקטואל, פיט, עזר טורטליני, עזר אקספרימנטה, עזר קדים.
עיצוב פונטי תאגיד וקוד פתוח: 1999: גלובס (עבור גלובס). 2004: יס (עבור Yes). 2006: (אנגלית) M-Systems (עבור M-Systems). 2008: מגדל (עבור מגדל). 2013: דעת (עבור עת־הדעת). 2015: סמסונג עברית (עבור Samsung). 2018: (אנגלית) RL2 (עבור National Rugby League Australia). 2021: ווייז עברית (עבור Waze).
בשנת 2016 עיצב עזר עבור Google Fonts את פונט הקוד הפתוח היבּו (Heebo), שהפך במהרה לאחד הפונטים הפופולריים ביותר בשימוש באתרי אינטרנט ובפרינט.
מחקר חזותי ועיצוב אקספרימנטלי.
מאז שנת 2000 עוסק עזר במחקר חזותי, בעיצוב עתידני (Design fiction) וביצירת תוכן חזותי במסגרת פרויקטים על התפר שבין עיצוב ותרבות עבור גופי ואירועי תרבות, בהם הוא מרבה לעסוק בטיפוגרפיה ניסיונית ובמתיחת הגבולות של עיצוב האותיות. הנושאים אליהם הוא מתייחס במחקריו החזותיים מגוונים - מדע, שינוי הגוף, גנטיקה, אתיקה, היסטוריה, קהילה, אזורי־עימות, תקשורת המונים, פוליטיקה, יהדות, מוזיקה וספרות.
בין הפרויקטים הבולטים שיצר:
2005—2006: ביוטיפוגרפיה (Biotypography). 2006—2007: טייפוספרמה (Typosperma). 2006: ניתוחים טיפופלסטיים (Typoplastic Surgeries). 2009: טייפאמבריה (Typembrya). 2010: סקייפ־טייפ (Skype Type). 2012: דגל העיצוב המקורי (Original Design Flag). 2012: הפתק (The Note). 2013: ארמון הזיכרון (Memory Palace). 2015: אנחנו משפחה (We Are Family). 2020: ורידאוּת (Veining). 2020 : בבל (Babylon). 2021: שירה אבודה (Lost Poetry). כרזות המחווה.
מאז שנת 1999 יוצר עזר כרזות והדפסי מחווה טיפוגרפיות אותן הוא מקדיש לאישי תרבות, מקומות ואירועים היסטוריים. כרזות אלו מאופיינות בעיצוב ניסיוני ולא פעם חידתי, ומטרתן העיקרית היא החיפוש אחר אמירה עיצובית־טיפוגרפית חדשנית. רבות מכרזות אלה פורסמו בספרים ובקטלוגים, הוצגו בעשרות תערוכות ברחבי העולם וזכו בפרסים בתחרויות עיצוב בינלאומיות בולטות.
בין כרזות המחווה הבולטות שיצר:
המסר (מחווה למלחין אריק שפירא,2001), סתמי וכלומי (מחווה למשוררת יונה וולך, 2003), אָלֶף (מחווה לאמן מיכלאנג'לו, 2003), עכשיו (מחווה למעצב דוד טרטקובר, 2004), I ❤ Milton (מחווה למעצב מילטון גלייזר, 2008), האצבע (מחווה למשורר חזי לסקלי, 2008), Helvetica (מחווה לפונט הלווטיקה, 2008), שלום, אני נוסעת (מחווה למחזאי חנוך לוין 2016), אודה (מחווה למזרח התיכון, 2016), Middle E (מחווה למזרח התיכון, 2017), "I" (מחווה ליהודי פלרמו, 2018).
כרזות נוספות בעיצובו:
פלסטיקה (2001), טיפוגרפיה (2004), פסטיבל התרבות היהודית בקרקוב (2010), מחר יום חדש (כרזה לכבוד יום העצמאות ה־72 של מדינת ישראל, 2020).
ספרים בעיצובו.
הגדת הסקירבול (בהוצאת Skirball Cultural Center, Los Angeles, עורך: רוברט קירשנר, 2020), ההגדה האמריקאית החדשה (בהוצאת Little, Brown and Company, עורך: ג׳ונתן ספרן פויר, 2011); דוד ארליך, קפה שירה (עטיפה, בהוצאת תמול שלשום, 2018).
הכרה בינלאומית.
בשנת 2009 נבחר עזר כחבר המועדון העולמי של המעצבים הגרפיים – Alliance Graphique Internationale.
בשנת 2018 נבחרו שלוש מעבודותיו של עזר להיכלל בספר המונומנטלי The History of Graphic Design שיצא בהוצאת Taschen (עורכים: Jens Müller, Julius Wiedemann).
מונוגרפיה על עבודותיו.
במאי 2009 פרסמה הוצאת הספרים Gestalten מונוגרפיה על עבודותיו בשם ״Oded Ezer: The Typographer's Guide to the Galaxy״ (עורך: Robert Klanten). את ההקדמה לספר כתבה Paola Antonelli, האוצרת הראשית לעיצוב וארכיטקטורה של המוזיאון לאמנות מודרנית (MoMA) בניו־יורק.
פרסים.
עבודותיו של עזר זכו בפרסים שונים, ביניהם פרס העיצוב של משרד התרבות, פרס פלהיים למצוינות טיפוגרפית של האקדמיה לאמנות ועיצוב בצלאל, ופרס איגוד מעצבי הגופנים העולמי Type Directors Club. בשנת 2009 נבחר על ידי I.D. Magazine כאחד מארבעים המעצבים הצעירים הבולטים בעולם.
כמו כן: פרס משרד התרבות, המדע והספורט בתחום העיצוב הגרפי (2003), מלגת הצטיינות כפולה מטעם קרן התרבות אמריקה-ישראל (1997, 1998), אמן נבחר, תוכנית אמנים אורחים של קרן שוסטרמן (2013), פרס פלהיים ליצירה טיפוגרפית ייחודית מטעם בצלאל אקדמיה לאמנות ועיצוב, ירושלים (1998), אזכור מיוחד במענק סנדברג של מוזיאון ישראל למחקר עיצוב, ירושלים, ישראל (2016), פרויקט נבחר במענק לחקר העיצוב מטעם המכון הטכנולוגי חולון, ישראל (2016), תעודת הצטיינות על הישגים יצירתיים מטעם המכון הטכנולוגי חולון, ישראל (2014).
פרסים בעולם: