למרות התנגדות הוועד הפועל של ההסתדרות למשא ומתן מדיני שלא באמצעותו, החליט 'הקיבוץ' על יציאת משלחת בראשותו של ישראל שוחט, שאליו הצטרף מנחם אלקינד, שעמד בראש סיעת השמאל הקיצוני בגדוד העבודה. השניים הגיעו למוסקבה סמוך ל-1 במאי 1926, ונפגשו עם נציגי הבולשת המדינית, הגה-פה-או. שוחט הציע כי ברית המועצות תצא בהצהרה דומה להצהרת בלפור, כלומר: שהיא "תביט בעין יפה על הקמת מדינה קומוניסטית בארץ ישראל", דבר שיקנה להּ את אהדת כל הפועלים ואנשי העבודה היהודים בכל העולם. הרוסים התייחסו בחשדנות למשלחת זו, וראו בשניים סוכנים בריטים שנשלחו כפרובוקטורים להכשיל את הממשלה הסובייטית; המשלחת שבה ארצה ללא כל תוצאות.
פירוק 'הקיבוץ'.
כשחזרה המשלחת מברית המועצות, מצאה את 'הקיבוץ' במשבר קשה: הריב הקשה בגדוד העבודה בין ימין לשמאל הביא להתפוררות הארגון. בסופו של דבר עזבו אלקינד ועשרות מתומכיו את הארץ ושבו לברית המועצות, שם הקימו בחצי האי קרים את הקומונה וויו נובה, אשר החזיקה מעמד שנים בודדות.
בינתיים, הקימו אנשי אחדות העבודה וההסתדרות, בלחצו של דוד בן-גוריון, ועדת בירור בנוגע לעתיד 'הקיבוץ'. בוועדה הואשמו חברי 'הקיבוץ' בפעולות לא אחראיות אשר הזיקו לארגון ההגנה וסיכנו את היישוב היהודי בארץ ישראל.
בינואר 1927 פרסמה הוועדה את מסקנותיה, שלפיהן על 'הקיבוץ' להתפרק ולמסור את הנשק לידי ההגנה. שוחט ערער על כך, אבל באותו זמן כבר היה הארגון מפורר וחסר כוח עמידה.
הנשק בקיבוצים ובפלוגות גדוד העבודה נמסר להגנה, אבל על הנשק הרב בסליק בכפר גלעדי לא הסכימו עדיין לוותר. בפרעות תרפ"ט נפתח הסליק בהסכמה, וכל הנשק חולק ליישובי הגליל. בנוסף קבוצה של חברי ה'קיבוץ' הגיע (עם נשק) להשתתף בהגנה על היישוב היהודי בחיפה במהלך הפרעות והיה להם תפקיד מרכזי בהצלת היישוב היהודי שם. חלק מראשי הקיבוץ החשאי היו מעורבים מאוחר יותר בהקמת פלוגות הפועל.
במוזיאון בית השומר בכפר גלעדי מוקרן סרטון למבקרים על פרשת 'הקיבוץ'.
שבע המידות הטובות
בנצרות, שבע המידות הטובות הן מערכת של שבע מידות או מעלות או סגולות בסיסיות (קַרְדִּינָלִיות) אשר הוגדרו על ידי אפלטון ואריסטו ואומצו על ידי אבות הנצרות.
מתוכן 3 תאולוגיות ו- 4 בסיסיות או עיקריות. מול שבע המידות הטובות יש שבעה חטאים שיש להימנע מהם.
המידות.
מידה היא הרגל שיכול להיות הרגל טוב או הרגל גרוע ומכאן שיש מידות טובות ומידות גרועות.
מידה יכולה להיות הרגל טבעי, ויכולה להיות משהו שמבוסס על השפעתו של כוח אלוהי (כוח עליון) על האדם מתוך מטרה לעזור לנפשו של אדם להגיע לחיי נצח.
המידות התיאלוגיות הן חלק מהדרישות מאדם מאמין ודרישות דומות קיימות ברוב הדתות. המידות הבסיסיות או היסודיות הן הרגלים שמוכתבים לאדם על מנת לעשות התאמה בין ההיגיון לבין המחשבה (פעולת הנפש).
המידות הבסיסיות הוגדרו תחילה על ידי אפלטון ומאוחר יותר אומצו על ידי הקדושים אמברוזיוס, אוגוסטינוס ותומאס אקווינס. מקור המונח קרדינלי מ"קרדינל" או חשמן נובע מלטינית "cardo " או ציר, בסיסי, עיקרי או ראשי והכוונה למידות עיקריות אשר הן יסודות של חיים מוסריים. המידות התאולוגיות מקורן באמונה האלוהית.
על רצפת הכנסייה שבהר האושר, מסביב למזבח, טבלאות פסיפס ובהן כתובות המידות הטובות בגרסה שעל-פי "דרשת ההר": תבונה, נדיבות (חסד), צדק, אומץ, אמונה, ענווה, תקווה.
שבע המידות השמימיות.
ישנה מערכת נוספת של שבע מידות השקולה לשבעת החטאים הנקראת "שבע המידות השמימיות". מקורן בשיר אפי שנכתב על פרודנטיוס בשנת 410 לספירה המתאר את הקרב של הטוב עם הרע. הפופולריות לה זכתה יצירה זו בימי הביניים עזרו להפיץ את רעיון הקדושה והטוהר ברחבי אירופה. אימוץ המידות נחשב להגנה מפני הפיתוי של שבעת החטאים כך שכנגד כל מעלה יש חטא השקול לה. לעיתים הן נקראות גם המעלות שמנגד שמתאימות לחטא קטלני.
המידה השמינית.
קיימת גם גרסה למעלה שמינית של צדק לשבע מעלות השמימיות:
תאולוגיה.
איפוק הוא אבן יסוד של שבע המידות הקדושות. שאר המידות הקדושות על ידי שאיפה לאי אנוכיות:
קישורים חיצוניים.
דוד נימארק
דוד ניימארק
דוד נוימארק
דוד נוימרק
חמשת עיקרי האסלאם
שקילות אסטרטגית
שקילות אסטרטגית היא מושג בתורת המשחקים העוסק בקשר שבין משחקים שונים. שני משחקים הם שקולים אסטרטגית אם כל אחד יכול להתקבל מהשני על ידי שינוי פונקציית התועלת של השחקנים. מושג השקילות האסטרטגית תקף הן למשחקים בצורה אסטרטגית והן למשחקים בצורה קואליציונית.
הגדרות.
משחק בצורה קואליציונית הוא זוג formula_1 בו קבוצת השחקנים היא formula_2 ו-formula_3 היא הפונקציה הקואליציונית, או פונקציית הרווח, המתאימה לכל תת-קבוצה formula_4 של שחקנים מספר ממשי. הפונקציה הקואליציונית formula_3 מקיימת כי formula_6. אנו חושבים על תת-קבוצות של formula_7 כעל קואליציות. לפיכך, הפונקציה הקואליציונית מתאימה לכל קואליציה שווי מסוים.
משחק בצורה קואליציונית formula_1 שקול אסטרטגית למשחק formula_9 אם קיימים מספרים formula_10 ו-formula_11 כך שלכל קואליציה formula_12 מתקיים: formula_13.
במשחק בצורה אסטרטגית לכל שחקן i יש קבוצת פעולות אפשריות formula_14. הוא מחליט על התפלגות כלשהי על קבוצת הפעולות, כלומר, באיזו הסתברות ישחק כל פעולה. לכל שחקן יש פונקיית תועלת formula_15 שנקבעת על ידי תוחלת התשלום תחת ההתפלגויות של כל השחקנים. משחק בצורה אסטרטגית עם פונקציות תועלת formula_16 שקול אסטרטגית למשחק עם פונקציות תועלת formula_17, אם קיימים מספרים formula_18 ו-formula_19, כך שלכל i מתקיים: formula_20.
הרעיון בשקילות אסטרטגית הוא שניתן לתאר אותה סיטואציה על ידי שני משחקים שונים. לדוגמה, במשחק בצורה קואליציונית, ייתכן שהפונקציה הקואליציונית מתאימה לכל קואליציה סכום כסף בשקלים. באותה מידה ניתן להמיר את סכום הכסף הזה לדולרים. שער ההמרה בין שקל לדולר מקביל לקבוע formula_21 בהגדרת השקילות.
בנוסף, ייתכן שכל שחקן נותן חלק מהרווח שלו לצדקה, או שהוא מקבל הכנסות מסוימות ממקורות אחרים. במקרה כזה, ההכנסה של שחקן formula_22 מקבילה לקבוע formula_23.
סלימון ברזאני
הרב חכם סלימון ברזאני (תאריך לידה לא ידוע - נפטר ב-1961) היה רב העיר מוסול בעיראק ואב בית הדין בה.
ביוגרפיה.
נצר למשפחת ברזאני. התחנך ולמד תורה מפי סבו, חכם ראובן, ורכש השכלה כללית יחד עם השפה הטורקית והשפה הערבית על ידי מורים פרטיים. בהיותו כבן 18 נשלח ללמוד תורה ב"מדרש בית זלכה" שבבגדאד. שם למד במשך כשנתיים יחד עם הרב יעקב מוצפי ואחרים. לאחר מכן קיבל סמיכה לרבנות ושחיטה מהרב עזרא דנגור, רבה של בגדאד.
בשנת 1924 (ה'תרפ"ד) נבחר לכהן כ"חכם באשי" והסמכות התורנית-רוחנית של מוסול ואזור צפון עיראק. במשרה זו, שכונתה בפי התושבים "אל חכם", כיהן במשך 26 שנים עד שנת 1951 (ה'תשי"א). על משרתו לא קיבל משכורת, והתפרנס מחנות קטנה שהייתה בבעלותו. למעט שלוש שנים האחרונות לכהונתו, כשהוחל בעיראק חוק ארגון מערכת השיפוט הדתי, ומשכורתו שולמה לו מטעם משרד המשפטים העיראקי.
בשנת 1951 (ה'תשי"א) עלה לישראל, ושימש כרב במעברת טירה הדרומית, בה התגוררו רוב יוצאי מוסול.
נפטר בכ"ט בתשרי ה'תשכ"א (1961) בטירת כרמל.
חבלבל השדה
חֲבַלְבַּל הַשָּׂדֶה (שם מדעי: .Convolvulus arvensis L) הוא צמח בר עשבוני רב-שנתי שרוע ומטפס, שגובהו קטן על פי רוב ממטר אחד, מסוג חבלבל ממשפחת החבלבליים. הצמח הוא גאופיט (בעל קנה שורש), בעל תפוצה במרבית חצי הכדור הצפוני, מוצאו מהאזורים הסובטרופיים בעולם הישן משם הוא נפוץ לאמריקה ולאוסטרליה. בצפון אמריקה הוא נחשב הצמח למין פולש. בישראל הוא נפוץ בכל האזורים למעט החרמון, הגולן, הנגב הדרומי והערבה. במדבריות הוא נדיר יותר.
הפריחה בישראל בין מרץ לנובמבר בצבעי ורוד או לבן. הפרחים הם בצורת פעמון, וקוטרם 1-2.5 ס"מ. העלים הם בצורת לב או חץ, ומסודרים באופן לולייני. גודלם 2-5 סנטימטרים. חבלבל השדה נחשב לעשב שוטה, המזיק לחקלאות, ומסיבה זו משתמשים להכחדתו בקוטלי עשבים. בארצות הברית גורם הצמח לנזקים ליבול הנאמדים בסך של 377 מיליון דולר בשנה
נטען כי הצמח עשוי לסייע במניעת סרטן, שכן הוא מכיל פרוטאוגליקנים, הניתנים למיצוי, והמשווקים בשם המסחרי vascustatin. החומר מסייע בדיכוי צמיחה של כלי דם החיוניים לגידולים סרטניים.
מאפיינים.
חבלבל השדה בעל קנה שורש מעוצה פחות או יותר, דהיינו הוא בעל גבעול תת-קרקעי שמצמיח עלים ממפרקיו וגבעולים כלפי מעלה ושולח שורשים כלפי מטה ולצדדים. קנה השורש חודר לקרקע עד לעומק של 2 מ'. חבלבל השדה הוא בן חלוף - החלקים העל-קרקעיים רכים ומתייבשים בסתיו לקראת החורף ובאביב קנה השורש מתחדש, צומח ומסתעף.
הגבעולים דקים מתפתלים, משתרעים על הקרקע או משתרגים ומטפסים עד מטר אחד. הם קירחים או מכוסים בדלילות רבה בפלומה קצרה ורכה. הגבעולים הצעירים בדרך כלל פלומתיים ובעלי מוהל חלבי.
העלים מסורגים (אחד בכל מפרק) וערוכים באופן לולייני לאורך הגבעול. הפטוטרת ארוכה למדי, 0.3 עד 3 ס"מ, וללא לוואים. טרפי העלים ירוקים, תמימים, קירחים לגמרי, מוארכים צרים יחסית, אורכם 1.5 עד 5 ס"מ ורוחבם 1 עד 4 ס"מ. צורת הבסיס שלהם כשל חוד חנית בעל צורה משולשת צרה, או דמויי ראש חץ עם שתי אונות אחוריות מחודדות (אך העלה עצמו אינו מחולק לאונות) או דמויי לב. צורת הקודקוד קהה עם נקודה חדה בקצהו. בצמח אחד ניתן למצוא צורות עלים שונות. טרפי העלים בעלי 3 עורקים בולטים, שיוצאים מנקודה משותפת בבסיס העלה, ובחלקיהם העליונים ישנם עורקים משניים מנוצים.