שלב התפתחות זה הוא קצר למדי במחזור חייו של כוכב ונמשך בין מאות אלפי שנים בכוכבים המסיביים יותר ובין מיליוני שנים בכוכבים הקטנים יותר. מסיבה זו ענקים צהובים הם נדירים יחסית, אך בשל עוצמת ההארה הגבוהה שלהם, ניתן להבחין בהם ממרחק גדול בהשוואה לכוכבי הסדרה הראשית כך שניתן לצפות בלא מעט מהם בשמי הלילה.
הבהירים והקרובים למערכת השמש מבין הענקים הצהובים הם זוג הענקים קאפלה A ו-B שנמצאים במרחק של 42 שנות אור ונראים לעין ככוכב השישי בבהירותו בשמי הלילה.
מחוז זבאייקלסקי
ענק לבן
ליבגוט
בנדורה
בלייר
בלייר (באנגלית: Blair) הוא שם סקוטי, המשמש כשם פרטי וכשם משפחה.
ענח
סופר (פירושונים)
אגרות קודש (פירושונים)
דרך מצותיך
דרך מצְוֹתיך הוא ספר העוסק בטעמי המצוות שכתב האדמו"ר השלישי לשושלת אדמו"רי חב"ד, רבי מנחם מנדל שניאורסון (ה"צמח צדק"), בשנים תקע"ד - תקפ"ח, המבאר את טעמי המצוות לפי תורת החסידות. הספר יצא לאור לראשונה על ידי הרב חיים אליעזר הכהן ביחאווסקי בדפוס א. ע. ראבינאוויץ בפולטבה בשנת תרע"א (1911) וכיום יוצא לאור בהוצאת קה"ת. ספר זה נחשב לאחד מאבני-היסוד של תורת חסידות חב"ד.
מבנה הספר.
הספר המודפס נחלק לשלושה חלקים: "טעמי המצוות", "שורש מצוות התפילה" ו"מאמרים והוספות".
טעמי המצוות.
החלק הראשון והעיקרי בספר, עוסק בביאור טעמי חלק מתרי"ג המצוות לאור תורת הקבלה ותורת החסידות. רובם של הביאורים מיוסדים על מאמרי האדמו"ר שניאור זלמן מלאדי ונכתבו בשפה קלה המיועדת גם למתחילים בלימוד החסידות.
ברוב ביאורי המצוות מציין המחבר בתחילה את מניין המצווה לפי מניין המצוות שבספר החינוך, מביא בקצרה את ביאורי המצוה מספר החינוך ומספר המצוות לרמב"ם, ביאורים על פי תורת הקבלה מספר הזוהר ומליקוטי תורה של האר"י, ולאחר מכן מבאר בדרך חסידות חב"ד, כשלרוב מבוססים ביאורי החסידות על דבריו של האר"י. פעמים רבות הוא משתדל להראות כיצד תואמים הביאורים גם לטעמים המופיעים בספר החינוך ובספר המצוות.
שורש מצוות התפילה.
חיבור ארוך בן 49 פרקים, העוסק בביאור עניינה של התפילה וקריאת שמע על פי הקבלה והחסידות.
בחלק זה דן המחבר רבות ביישוב הסתירה שישנה לכאורה, בין דרשת הספרי על הפסוק "מי כה' אלוקינו בכל קראנו אליו" - "אליו ולא למידותיו", לתפילות הפונות לאלהים בשמות הרומזים, על פי תורת הקבלה, למידות מסוימות של אלהים, כגון, השם "אל" הרומז לספירת החסד והשם אלהים הרומז לספירת הגבורה.
את החיבור כתב הצמח צדק בגיל 17, ולפי המסורת הוא עורר התפעלות רבה אצל סבו, אדמו"ר הזקן.
מאמרים והוספות.
לקט מאמרי חסידות נוספים מכתב ידו של הצמח צדק, וכן מאמרי אדמו"ר הזקן עם הגהות הצמח-צדק שבהם מבוארים כמה עניינים כלליים בתורת חב"ד, כגון עניין תוהו ותיקון, עניין "עשר ספירות הגנוזות במאצילן", עניין עבודת הניסיונות, ועוד. בחלק זה מופיע גם קיצור שערך הצמח צדק על ספר התניא ולקט ביאורים שלו בקבלה ובחסידות מתוך איגרותיו.
במהדורות האחרונות של הספר, (החל ממהדורת תשי"ג), נוספו בספר מפתח עניינים, ראשי פרקים מתולדות הצמח צדק וציונים לספרים שונים בהם ישנם ביאורים על טעמי המצוות שלא נתבארו בספר זה, שלושת החלקים האלו נערכו על ידי האדמו"ר מנחם מנדל שניאורסון.
הדפסת הספר.
הספר הודפס לראשונה בפולטבה שבאוקראינה בשנת ה'תרע"א מתוך כתב ידו של הצמח צדק, שכתב בין השנים ה'תקע"ד - ה'תקפ"ח, ההוצאה הראשונה של הספר הייתה על ידי חסידי קאפוסט. בתקופות מסוימות היו מחסידי ליובאוויטש, שלא למדו מתוך ספר זה, בשל עובדה זו. הרב שמריהו גוראריה סיפר כי פעם אחד הבחורים למד בספר, והרבי הרש"ב ראה בכך ונטלו ממנו.
הוצאת קה"ת הדפיסה את הספר בשנת ה'תש"ו בעיר שאנגחאי אליה נמלטו בזמן מלחמת העולם השנייה רבים מתלמידי ישיבות חב"ד, בשנת ה'תשי"ג יצא הספר בארצות הברית עם הוספות רבות (ראו לעיל) ובשנת ה'תשנ"א נדפס לראשונה באותיות מרובעות (עד אז הודפס הספר בכתב רש"י).
כתב היד.
כתב היד של החיבור נמצא בספריית חב"ד. הן של החיבור עצמו והן של החלק "שורש מצוות התפילה" שנדפס בספר. חלק קטן מכתבי היד פורסמו בהזדמנויות שונות. באדר א' תשפ"ב העלתה הספרייה לאתר האינטרנט שלה סריקה של כמעט כל חלקי הכתב יד מהחיבור המקורי של המחבר, מאוסף כתבי היד של הספרייה, וכתבי יד של "מעתיק" מהכתב יד המקורי.
מהדורות מבוארות.
דרך מצותיך המבואר.
נכון לכסלו ה'תש"פ (2019) יצאו לאור על ידי "הוצאת ספרים מעיינותיך" ארבעה כרכים בסדרת "דרך מצותיך המבואר" הכוללים את כל המאמרים שבחלקו הראשון של הספר, הנקרא טעמי המצוות, עם ביאור משולב בטקסט.
שרש מצות התפילה המבואר חלק א.
ביאור "דרכי שלום" מהמשפיע החב"די הרב שלום דובער קסלמן (בנו של שלמה חיים קסלמן) על שרש מצות התפילה נערך בתוספת ביאורים מחסידות חב"ד על ידי הרב מרדכי בן יעקב - כסלו ה'תשע"ו.
באר החסידות על דרך מצותיך.
נכון לאדר תשע"ז יצאו שלושה כרכים בסדרת "באר החסידות על דרך מצותיך" הכוללים 14 מאמרים מהספר דרך מצוותיך עם ביאור לאור תורת החסידות בעריכת הרב עומר הלוי, יוצא לאור על ידי הוצאת ספרים קה"ת
הולך בדרך מצוותיך.
רעיונות מספר 'דרך מצוותיך' משולבים בסיפורים וחוויות מהלימוד בו, על־פי שיעורי הרב עדין אבן ישראל (שטיינזלץ), מאת מאיר הנגבי, בהוצאת מגיד ושפע
מהדורת תרגום לאנגלית.
DERECH MITZVOSECHA A Mystical Perspective on the Commandments, selected chapters, Translated by Rabbi Eliyahu Touger,published by Sichos in English. Vol. 1 (2004). Vol. 2 (2007).
"דרך מצותיך חלק שני".
בשנת ה'תרע"ב הודפס בפולטבה ספר בשם "דרך מצותיך חלק שני" בספר זה פירושי מילים בתפילה מהצמח צדק, אך אין הוא חלק מחיבורו של הצמח צדק על טעמי המצוות ואין קשר בין תוכנו לספר דרך מצותיך (האדמו"ר מנחם מנדל שניאורסון העלה השערה בהקדמה שכתב לחלק הראשון, כי שם זה ניתן לספר על ידי המו"ל כדי להקל את השגת הרישיון מהממשלה להדפסת הספר).
דרך מצוותיך
גימנסיה נורדיה
גימנסיה נוֹרדִיָּה נוסדה בתל אביב בשנת 1927, בשם גימנסיה לעם, על ידי קבוצת מורים ומהנדסים, במסגרת של אגודה שיתופית, "קואופרטיב חבר המורים".
מטרת המייסדים הייתה לאפשר להורים שאמצעיהם מצומצמים להקנות לילדיהם השכלה תיכונית מלאה, שגימנסיה הרצליה לבדה לא יכלה לספק לכל, כיוון שבשנות ה-20 של המאה ה-20 לא הוקצה תקציב ציבורי לתמיכה בבתי ספר תיכוניים, שנחשבו אז לרשות ולא לחובה.
בשנת 1929 החליטו הורי התלמידים להחליף את שם המוסד ל"גימנסיה נורדיה", ע"ש ד"ר מכס נורדאו. בשנת 1931-1932 הוספו כיתות בית ספר יסודי לגימנסיה. בשנת 1934 הפך בית הספר למוסד ציבורי בניהולה של "החברה לחינוך ולתרבות בע"מ" ונכלל ברשת החינוך של כנסת ישראל.
גימנסיה נורדיה הייתה השלישית בתל אביב, אחרי גימנסיה הרצליה וגימנסיה גאולה.
גימנסיה נורדיה הכינה את תלמידיה לבחינות בגרות במקצועות הומניים וריאליים ובשפות (אנגלית, צרפתית ואיטלקית). בתוכנית הלימודים נכללו גם ציור ושרטוט.
חבר המורים במחזור הראשון שסיים בשנת 1930 כלל את: ד"ר א. אפרתי, י. הלל, שמואל הר, אינג' וינוקור, ש. כפכפי, זאב נבון שלימד ציור, דב סלפין מייסד, אינג' א. פלקוביץ, ד"ר משה ריגאי, שמואל שרייר-שרירא, שכיהן בהנהלת הגימנסיה ובסוף שנות ה-30', לאחר משבר שפקד את המוסד, נותר מנהלה היחיד. בשנת 1937 ניהל את המוסד ד"ר יוסף שוסטר.
רופא הגימנסיה משנת 1932 היה הד"ר אברהם מטמון.
המורים המייסדים היו רובם מורים בגימנסיה בנימינה, גימנסיה ראשונה לבני איכרים בראשון לציון שנוסדה בשנת 1925 - בהם נמנו ד"ר אפרת, ש. הר, א. וינקור, א. כפכפי, אהרון פלקוביץ, ד"ר משה ריגאי וש. שרירא. שני האחרונים היו המורים הראשונים ב"גימנסיה בנימינה", ובהמשך חברי הנהלה ב"גימנסיה נורדיה" ושותפים במפעל חיבור ספרי לימוד לבתי הספר התיכוניים שהתקיים בגימנסיה נורדיה.
ד"ר טוני הלה, חברת סגל המורים, פרשה בשנת 1937 עם ד"ר מאיר בלוך וד"ר אפרת וייסדה את בית הספר תיכון חדש עם אהרן ברמן. הלה לימדה פסיכולוגיה ב"גימנסיה נורדיה".
הבניין הראשון של הגימנסיה היה ברחוב יהודה הלוי, והשני ברחוב בן-יהודה פינת רחוב פרישמן בשכונת תל נורדאו. הגימנסיה עברה למשכנה הקבוע ברחוב יוחנן הסנדלר 18 (מול גינת נורדיה, כיום גינת שינקין) בשכונת מרכז בעלי מלאכה בתל אביב בשנת 1930. חזית שתי הקומות התחתונות של המבנה משוחזרת ותואמת את תמונות המבנה המקורי.
מצבת המורים בשנת 1933 הייתה של 20 מורים, שלימדו בגימנסיה בתנאי שכר מינימליים כדי לא להעיק על תקציב המוסד.
ספריית הגימנסיה נקראה ע"ש ח"נ ביאליק.
התלמידים הגיעו מבתי ספר של החינוך הכללי וזרם העובדים כמו גם מתחכמוני ואחרים. התלמידים חלקם היה בתנועות נוער כמו "המחנות העולים".
בוגרי הגימנסיה רכשו במסגרתה חינוך ריאלי והומני כאחד. בסיום לימודיהם רכשו מקצועות חופשיים, שירתו ב"בריגדה היהודית", ונמנו ביניהם עיתונאים, סופרים, עורכים, מהנדסים, אנשי ספר ועוד.
בחודשי הקיץ התקיימו שיעורים מיוחדים לילדי עולים חדשים ולתלמידים, שהתקשו בחלק מן המקצועות. קייטנה בהשגחת המורים התקיימה בשעות הבוקר על שפת הים. לקייטנה התקבלו גם תלמידים מחוץ לגימנסיה.
התקיימו גם טיולים בגימנסיה, ביניהם טיול לליטני.
ספרי לימוד שחיברו מורי הגימנסיה.
מייסדים, מנהלים ומחנכים של הגימנסיה לקחו על עצמם להוציא לאור ספרי לימוד חלוציים, ששימשו את מערכת החינוך הכללי כולה:
"מבוא לכתבי הקדש" מאת שמואל שרירא, הוצאת מבואות, מהדורה ראשונה תש"ה 1945 (מהדורות חדשות 1946 - 1964 ).