וויגטמן שיחק 28 משחקים עם צסק"א ביורוליג בעונת 2019/20, והעמיד ממוצעים של 7.7 נקודות, 1.5 אסיסטים ו-5.2 ריבאונדים. בעונתו השנייה בצסק"א הוא שיחק 37 משחקים ב2020/21, והעמיד ממוצעים של 8.5 נקודות, 1.3 אסיסטים ו-5 ריבאונדים. הוא שיחק 16 משחקים בעונת 2019/20 בליגה המאוחדת של VTB, עם ממוצעים של 8.6 נקודות, 1.8 אסיסטים ו-4 ריבאונדים. בעונת 2020/21 הוא שיחק 28 משחקים בליגה, והעמיד ממוצעים של 10 נקודות, 2.3 אסיסטים ו-6 ריבאונדים.
ב-27 בפברואר 2022, עם הפלישה הרוסית לאוקראינה, הוא עזב את הקבוצה. הוא אמר:"במצב הנוכחי, איני יכול להשלים עם משחק בקבוצה רוסית. גם אם מדובר רק בכדורסל, זה כרוך בסמליות שלדעתי היא לא מתאימה כרגע. נשיא רוסיה אחראי למלחמה אכזרית, שבגינה מתים חפים מפשע באוקראינה. מיליוני אנשים נאלצים לברוח מבתיהם, וילדים, במיוחד, מאבדים את בתיהם או אפילו את חייהם. פשוט לא יכולתי להישאר ברוסיה ולהמשיך כאילו כלום לא קרה." בקבוצה האשימו אותו בהפרת חוזהו.
קריירה בנבחרת.
ב-2014 ערך את הופעת הבכורה שלו בנבחרת גרמניה הבוגרת, כששיחק במוקדמות יורובאסקט 2015. הוא שיחק את משחקו הראשון עם גרמניה במשחק ידידות, בו הפסידה נבחרתו לאיטליה בתוצאה 91–59.
הוא ייצג את גרמניה באליפות אירופה 2015, בה הודחה נבחרתו בשלב הבתים.
אולימפיאדת טוקיו 2020.
וויגטמן עזר לגרמניה להעפיל לאולימפיאדת טוקיו 2020 בטורניר הקדם-אולימפי שנערך בספליט, קרואטיה. הוא קלע שיא קבוצתי של 13 נקודות עבור נבחרתו מול רוסיה, והוביל את גרמניה לניצחון 69–67.
בטוקיו 2020, נבחרת הגברים של גרמניה בכדורסל הצליחה להגיע לרבע הגמר, דבר שקרה רק בלוס אנג'לס 1984 ובברצלונה 1992. הוא היה מוליך טבלת הריבאונדים מול איטליה במשחק הראשון בטורניר, הפסד 82–92. וויגטמן היה מלך הנקודות והמדד של גרמניה מול ניגריה, כשרשם 19 נקודות, לקח 7 ריבאונדים וחילק אסיסט אחד כדי לרשום מדד יעילות של 21 בניצחון 92–99. הוא לקח 13 ריבאונדים בהפסד של גרמניה למדליסטית הארד בסופו של דבר, אוסטרליה, במשחק השלישי והאחרון שלה בשלב הבתים.
וויגטמן שיחק בצורה חיובית בטורניר הכדורסל של אולימפיאדת טוקיו 2020. הוא רשם ממוצעים של 8 ריבאונדים, וסיים במקום החמישי בטבלת הריבאונדים של הטורניר. הוא גם קלע ב-35.7% משלוש. עד תום הטורניר הוא דורג בין השחקנים ש"צריכים להיות על מכ"מי ה-NBA".
הרפובליקה הלטבית (1918–1940)
לקאטוש
עאמו
עאמו (במצרית: 𓂝𓄿𓅓𓅱 ꜥꜣmw) היה שם מצרי ששימש לציון זרים מהלבנט בעת העתיקה. זה מתורגם בדרך כלל כ"מערב אסיה", אך הועלו הצעות זיהוי עם הכנענים או האמורים.
ציור מצרי עתיק בקברו של פקיד גבוה השושלת ה-12, ח'נומחותפ השני , ששרת תחת סנוסרת השלישי, בקבר בני חסן (בערך 1900 לפנה"ס), מציג קבוצה של זרים כנענים המזוהים כעאמו (). המנהיג ומוביל השיירה עם יעל נובי נקרא "אבישע החיקסוס" ( 𓋾𓈎𓈉 ḥḳꜣ-ḫꜣswt, חֶקַה-חַ'סֻת). העאמו מהציור הזה באו מאזור "שוּ", אשר ניתן לזהות (בלי וודאות גמורה) עם שטח מואב, או בכלל דרום הלבנט, מזרחית לירדן ולים סוף.ההיסטוריון והבלשן עדיה חורון זיהה את העאמו עם עילם המקראי. לדבריו, הזיהוי של הדמות המקראית עם ממלכת עילם פגום מכמה סיבות. שם ההמלכה המקורי היה "אילם", שכן בשפתם לא היו אותיות גרוניות; עילם המקראי מזוהה כאחד מבני שם, בעוד העילמים ההיסטוריים דיברו בעילמית שאינה שמית. חורון סבר ש"עילם" היה טוטם שבטי של איִל לחלק מהשמיים, שהועתק למצרית עתיקה (בה אין עיצור נפרד ל-ל') כ"עאם", ולאכדית כ-Aḫlame, שהיו שבטי מדבר לאורך הפרת.
הרפובליקה האסטונית (1918–1940)
חוק אדהולם
חוק אדהולם, שהוצע ונקרא על שם פיל אדהולם (Phil Edholm), הוא חוק המתאר את התפתחות שלושת הקטגוריות של הטלקומוניקציה: תקשורת קווית (נייחת), תקשורת נומדית (אלחוטית נייחת) ותקשורת אלחוטית ניידת. החוק מדבר על קצב השידור של שלושת קטגוריות התקשורת ועל התכנסות שלושת הטרנדים. לפי חיזויי חוק אדהולם, בשנת 2030 יתכנסו התקשורת הנומדית והתקשורת הניידת לאותם קצבי שידור.
הרעיון.
חוק אדהולם הוצע על ידי פיל אדהולם מחברת נורטל. הוא צפה מגמה שטכנולוגיות טלקומוניקציה תכפלנה את קצב שידורן כל 18 חודשים, מאז שלהי שנות ה-70 ועד תחילת שנות ה-2000. החוק דומה לחוק מור, שמציג גדילה מעריכית של צפיפות הטרנזיסטורים בשבבים. הוא גם שם לב שיש התכנסות הדרגתית של טכנולוגיות התקשורת השונות. לפי התחזית, בשנת 2030 יתכנסו טכנולוגיות התקשורת הנומדית (נייחת) והתקשורת האלחוטית (ניידת).
גורמים טכנולוגיים.
בשנת 2009, רנוקה פ. ג'ינדל צפה ברוחבי פס של רשתות תקשורת עולות מקצב של ביטים לשנייה לטרה ביטים לשנייה, תוך הכפלה כל 18 חודשים, בהתאם לתחזית חוק אדהולם. ג'ינדל זיהה שלושה גורמים עיקריים שאפשרו את הגדילה המעריכית של רוחב פס תקשורתי:
מזל (סרט)
מזל (באנגלית: Luck) הוא סרט פנטזיה קומי אמריקאי-ספרדי בהנפשה ממוחשבת, אשר הופק בחברות סקיידאנס הנפשה וסקיידאנס הנפשה מדריד. הסרט הופק על ידי ג'ון לאסיטר ופגי הולמס ביימה את הסרט על פי תסריט של קיאל מורי. בסרט צפויים לדבב אווה נובלזדה, סיימון פג, ג'יין פונדה, וופי גולדברג, פלולה בורג, ליל ריי הווארי, קולין אודונהיו וג'ון ראטזנברגר.
הסרט עתיד לצאת לשירות אפל TV פלוס ב-5 באוגוסט 2022 בארצות הברית.
תקציר העלילה.
כאשר נערה חסרת מזל מגיעה לארץ נסתרת של מזל טוב ומזל רע, היא מתיידדת עם יצורים קסומים כדי לחשוף כוח אשר חזק יותר מהמזל עצמו.
הפקה.
פיתוח.
ביולי 2017, סרטי פרמאונט וסקיידאנס הגיעו להסכם רב שנתי עם Ilion Animation Studios, והכריזו על סרטם הראשון "מזל" עם תאריך ההפצה 19 במרץ 2021. אלסנדרו קרלוני נבחר לביים את הסרט וג'ונתן אייבל וגלן ברגר יכתבו את התסריט. בינואר 2019, שכרו סקיידאנס הנפשה את ג'ון לאסיטר, מנכ"ל לשעבר של אולפני ההנפשה של וולט דיסני ופיקסאר, בתור ראש חברת ההנפשה. בעקבות זאת, מנהלת פרמאונט הנפשה, מריאל סוריה, חשפה שפרמאונט לא תכלל בהפקת הסרט עם סקיידאנס הנפשה. בעקבות זאת, Apple Original Films החליפו את פרמאונט בתור חברת ההפקה של הסרט בעוד שאפל TV פלוס תפיץ את הסרט אצלם. בינואר 2020, קרלוני הוחלף בפגי הולמס אשר ביימה את הסרטים טינקרבל וסוד הכנפיים וטינקרבל ופיית הפיראטים בתקופה של לאסיטר. קיאל מורי, התסריטאי של הסרטים מכוניות ומכוניות 3, נבחר לשכתב את התסריט.
ליהוק.
באפריל 2019, אמה תומפסון נבחרה לדבב את אחת הדמויות בסרט, אולם היא סירבה לאחר ששמעה שג'ון לאסיטר יפיק את הסרט. בפברואר 2021 ג'יין פונדה לוהקה לתפקיד הדרקונית, וביוני של אותה שנה וופי גולדברג לוהקה לתפקיד הקפטנית.
הנפשה.
חלק מהפקת הסרט נעשתה בתקופת מגפת הקורונה.
הפצה.
הסרט צפוי לצאת לשירות אפל TV פלוס בארצות הברית ב-5 באוגוסט 2022. הסרט היה צפוי לצאת לאקרנים ב-19 במרץ 2021 ואז נדחה ל-18 בפברואר 2022. ב-16 בדצמבר 2020, נודע כי אפל TV פלוס רכשו את הזכויות לסרטים "מזל" ו-"Spellbound".
מרוץ יונים
מרוץ יונים (באנגלית: Pigeon racing) הוא ספורט בו משחררים יוני דואר שעברו הכשרה מיוחדת, שלאחריה הן יודעות לחזור לשובכים שלהן ממרחקים גדולים בטווחים שבין 500–1,000 קילומטרים ומעלה (החל מהמאה ה-21 הזמן ומרחק המעוף של היונים נמדדים בקפידה באמצעים אלקטרוניים). הזמן והמרחק שנמדדים משמשים לחישוב המהירות הממוצעת של תעופת היונים. המהירות המחושבת משווה בין שאר היונים שהשתתפו במרוץ, כדי לקבוע איזו יונה חזרה לשובך שלה במהירות הגבוהה ביותר. המהירות הממוצעת אליהן מגיעות היונים במרוץ מגיעה ל-100 קילומטרים בשעה ומעלה (ברוח גבית).
למרוצי יונים נדרשים גזעי יונים ספציפיים שטופחו וגודלו לביצועים אליהם נדרשות היונים. יונים מתחרות מאומנות ומותאמות במיוחד למרוצים במרחקים הנעים בין 100 קילומטרים ועד 1,000 קילומטרים ואפילו יותר. למרות המרחקים הללו, ניתן לנצח ולהפסיד במרוצים בחלקי שניות. לכן פותחו מכשירי תזמון ומדידה רבים ושונים. שיטת התזמון המסורתית כוללת התקנת טבעות גומי על רגלי היונים שבתום המרוץ מוסרו מרגלי היונים ומוכנסות לתוך שעון שפותח במיוחד למשימה זו במאה ה-19, בעוד שפיתוח אלקטרוני חדיש בוצע בראשית המאה ה-21 המשתמש בתגי RFID כדי לתעד את זמן ההגעה של היונים באופן המדויק ביותר אפילו ללא נוכחות מאמן היונים בשובך.
אמנם אין הוכחה ודאית, אבל יש סיבות משכנעות להעריך שספורט מרוץ היונים החל בשנת 220 לספירה בערך. רשום במשנה שאסור למפריח יונים להעיד. הספורט זכה לפופולריות רבה בבלגיה באמצע המאה ה-19. חובבי היונים של בלגיה התמכרו מאוד לתחביב ועל כן הם פיתחו גזע יונים שקראו לו וויאג'רס-Voyageurs (המטיילים/נוסעים) שטופח במיוחד לתעופה מהירה וסיבולת ארוכה. מבלגיה התפשטה הגרסה המודרנית של הספורט וה-Voyageurs שפיתחו האוהדים הפלמים (הבלגים) לרוב חלקי העולם. פעם הספורט היה פופולרי למדי. נכון לשנת 2003 הוא חווה ירידה במספר המשתתפים בחלקים מסוימים של העולם, לאור עליית יוקר המחיה, הזדקנות החובבים וחוסר עניין של הציבור. דלקת ריאות מרגישות יתר לנוצות היונים שחווים חלק מחובבי היונים היא גם אחת הסיבות שאנשים מסוימים עוזבים את הספורט.