מחקר שהתפרסם בפברואר 2021 מצא כי שיעור חולי הקורונה בקהילה החרדית בלונדון הוא אחד הגבוהים בעולם ועומד על 65% מחברי הקהילה.
קנדה.
מקרה המוות הראשון במונטריאול היה של חבר הקהילה החסידית בעיר. בעקבות המקרה הודיעו שלטונות קוויבק על סגירת בתי הכנסת בעיר ואף שלחו שוטרים לאכוף את הסגירה.
בתחילת שנת 2021 ממשלת קנדה הורתה על סגירה של בתי תפילה במדינה עד 8 בפברואר. המועצה היהודית של מונטריאול, המועצה החסידית של קוויבק וארגונים חרדיים נוספים בקנדה עתרו לבית המשפט כנגד המדינה בטענה שהאיסור אינו מידתי ונעשה ללא התייעצות עימם. בחודש פברואר פסק בית המשפט שיש לאפשר תפילה של עד 10 משתתפים בחדר, במטרה למנוע את הפגיעה בחופש הדת. במרץ עתרה המועצה היהודית שוב לבית משפט בטענה שעוצר הלילה שנקבע במדינה החל מהשעה שמונה בערב לא מאפשר ליהודים להתפלל תפילת ערבית במניין.
האמון במערכת הבריאות הישראלית.
במהלך תקופת הקורונה נוצר שבר עמוק באמון הציבור החרדי בשלטון, ובשל הטלת הסגרים המקומיים החלו ציבורים מצומצמים להימנע מלהיבדק. אך גם אחר שנשבר האמון במשרד הבריאות, נשמר הבידול בינה למערכת הבריאות וכל הציבור הספרדי ליטאי המשיך להאמין בה וגם רוב הציבור החסידי אך פלגים מסוימים טיפלו עצמאית.
באוקטובר פרסם ביטאון חסידות בעלז המחנה החרדי, בכותרת הראשית: רוצחים בחלוק לבן, הכתבה שעסקה בטענות לפיהן צוותי הרפואה גורמים למותם של מאושפזים בשל בצע כסף. אך לאחר מכן הבהירה מערכת העיתון כי מדובר במיעוטם של הרופאים ואילו רובם המוחלט עושים עבודה נפלאה במסירות.
באותו החודש חשף יאיר שרקי מערך חרדי – חשאי לאשפוז ביתי של חולי קורונה בשם "חסדי עמרם" שהוקם בשכונת מאה שערים, חשיפת הארגון הובילה לדיון עמוק במערכת הבריאות.
הסיקור התקשורתי בישראל וטענות לאנטישמיות בעולם.
שיעור התחלואה הגבוה בחברה החרדית, לווה בכך שהיו מקרים שבהם כלי תקשורת שמו חרדים כתמונת אילוסטרציה בכתבות קורונה, דבר שיצר התמרמרות בחלקים מהחברה החרדית. היו שטענו כי כמו הפרת המגבלות בחוגים החרדיים סוקרה בהרחבה רבה יותר בהשוואה סיקור להפרות בציבור הכללי.
השיעור הגבוה של חולים בקהילות שונות בעולם של החברה החרדית (למשל בניו יורק) הוביל לפרבום כתובת וקריאות אנטישמיות בחלק ממדינות העולם.
לקריאה נוספת.
Zoom Shivas and Prayer Hotlines: Ultra-Orthodox Jewish Traditions Upended by Coronavirus, The New York Times, 16 April 2020
Final Fantasy XIV
Final Fantasy XIV (בעברית: הפנטזיה האחרונה 14) הוא משחק וידאו מסוגת משחקי תפקידים המוני ברשת (MMORPG), שפותח ומופץ על ידי Square Enix, המבוסס על סדרת משחקי התפקידים Final Fantasy בבימויו והפקתו של נאוקי יושידה, הוא שוחרר ברחבי העולם עבור מיקרוסופט ווינדוס ופלייסטיישן 3 באוגוסט 2013, כתחליף לגרסת 2010 הכושלת של המשחק, עם תמיכה בפלייסטיישן 4, ו-OS X שפורסמה מאוחר יותר. גרסה של המשחק לפלייסטיישן 5 יצאה בשנת 2021.
המשחק מתרחש בארץ הבדיונית של אאורזאה, חמש שנים לאחר אירועי המהדורה המקורית של שנת 2010. בסיום המשחק המקורי, הדרקון הקדום בהאמוט בורח מבית הכלא הירחי שלו כדי ליזום את "האסון האומברלי השביעי" (Seventh Umbral Calamity), אירוע אפוקליפטי שהורס את רוב אאורזאה. דרך ברכת האלים, דמות השחקן בורחת מהאירוע האפוקליפטי באמצעות מסע בזמן של חמש שנים אל עבר העתיד. כאשר אאורזאה מתאוששת ונבנית מחדש, על השחקן להתמודד עם האיום הממשמש ובא לפלישה של האימפריה הגרליאנית מהצפון.
בחודש יוני 2015 יצאה חבילת הרחבה (Expansion) ראשונה למשחק בשם Heavensward. לאחר מכן, ביוני 2017 יצאה הרחבה שנייה בשם Stormblood, ביוני 2019 יצאה הרחבה שלישית בשם Shadowbringers ובחודש דצמבר בשנת 2021 יצאה למשחק הרחבה נוספת - Endwalker. כל אחת מההרחבות הוסיפה למשחק כמות רבה מאוד של תוכן חדש – כולל אזורים גאוגרפיים, מקצועות (Classes), גזעים (Races), רמות (Levels), קווסטים (Quests), מבוכים (Dungeons) רבים חדשים ועוד. כל אחת מההרחבות גם כללה גם המשך לעלילה הראשית של הסיפור. בנוסף, בהרחבה של Heavensward נוספה לשחקנים היכולת לעוף, ובהרחבה של Stormblood נוספה היכולת לשחות ולצלול. בחודש דצמבר בשנת 2021 יצאה למשחק הרחבה נוספת - Endwalker.
בשנת 2017 זכה המשחק בשיא גינס למשחק עם מספר קטעי המוזיקה המקורית הגבוה ביותר. בשנת 2019 נבחר המשחק על ידי אתר IGN למשחק המתמשך הטוב ביותר של השנה ובשנת 2020 נבחר על ידי מגזין PC GAMER למשחק המתמשך הטוב ביותר של השנה. באותה השנה זכה המשחק גם בפרס של האקדמיה הבריטית לאמנויות הקולנוע והטלוויזיה. ביוני 2021 הגיע המשחק ל-2.49 מיליון שחקנים פעילים (ו-22 מיליון שחקנים רשומים), מה שהציב אותו בראש רשימת המשחקים המשוחקים ביותר.
גרסאות המשחק.
המשחק המקורי, שיצא בספטמבר 2010, היה כישלון בביקורות ובמכירות. בתגובה, הודיע נשיא Square Enix, יואיצ'י ואדה, כי צוות חדש בראשות יושידה ייקח את המשחק וינסה לתקן איתו את הבעיות. צוות זה היה אחראי על יצירת תכנים לגרסה המקורית וכן על פיתוח משחק חדש שיענה על כל הביקורות של המהדורה הקודמת. המשחק החדש, שזכה לראשונה לכינוי "גרסה 2.0", כולל מנוע משחק חדש, תשתיות שרתים משופרות ומשחקיות, ממשק וסיפור משופרים. הגרסה המקורית נסגרה בנובמבר 2012 ובעקבותיה נערכה בדיקת אלפא לגרסה 2.0.
המשחק יצא וקיבל ביקורות חיוביות במידה רבה. המבקרים שיבחו את המשחק על המכניקה ה"איתנה" והמתקדמת, והם שיבחו את יושידה על שהפך את הפרויקט למוצלח. המשחק הגיע עד אפריל 2021 לסך של למעלה מ-22 מיליון שחקנים רשומים. המשחק כולל מספר עדכונים שבוצעו לאחר השחרור, וארבע חבילות הרחבה עיקריות: Heavensward (2015) ,Stormblood (2017) ,Shadowbringers (2019) ו-Endwalker (2021), שיצאה בדצמבר 2021.
משחקיות.
Final Fantasy XIV הוא משחק תפקידים המוניים ברשת וכולל עולם מתפתח בו שחקנים יכולים לתקשר זה עם זה ועם הסביבה. שחקנים יוצרים ומתאימים אישית את הדמויות שלהם לשימוש במשחק, הכולל שם, גזע, מין, תווי פנים ומקצוע התחלתי. על השחקנים לבחור שרת משחק שהם יוכלו לשחק בו. השרתים הוצבו באזורים הנתמכים (כלומר, צפון אמריקה, אירופה, יפן) בכדי לשפר את זמן השהיה בין השרת למחשב השחקן. המשחק כולל ספרייה גדולה של מונחי משחק וביטויים כלליים המתורגמים אוטומטית המאפשרים לשחקנים הדוברים שפות שונות לתקשר ביניהם. השפות בהן תומך המשחק הן אנגלית, יפנית, צרפתית וגרמנית. למשחק יש גם גרסאות נפרדות בסינית ובקוראנית.
עלילה.
המשחק מתרחש בכוכב לכת בדיוני בעל מספר סביבות ואקלים המשתרע על גבי שלוש יבשות גדולות. הארץ בו המשחק מתרחש נקראת אאורזאה. ארבע ערי המדינות הגדולות באאורזאה מציגות מגוון רחב של אקלים וסוגי אזורי מחיה שונים: מדינת היער גרידניה מוקפת ביער צפוף הנקרא "המעטה השחור" (The Black Shroud), אולדה היא סולטנות עם נטייה למסחר הממוקמת ב"מדבר תאנלאן". בנוסף, ישנו שטח תלסוקרטי הנקרא "לה נוסאה", ובו עיר בירה בשם לימסה לומינסה, הנמצאת באי וילבראנד; אישגארד היא תיאוקרטיה שנבנתה בהרים המושלגים של קוארתאס; אאורזאה מחוברת ליבשת גדולה יותר מצפון-מזרח שנכבשה ברובה על ידי האימפריה הגרליאנית המיליטריסטית. שבטים אחרים כוללים את שבטי החיות שנמצאים בסכסוך שנמשך שנים רבות עם העמים המבוססים; שרלייאן, עיר מלומדת מצפון-מערב; ו"עלא מיגו", מדינת עיר שנכבשה במהלך הפלישה הראשונה של גרליאן עשרים שנה לפני אירועי המשחק. בהמשך (בחבילות ההרחבה) מתגלים גם חלקים מרוחקים יותר של העולם, מעבר לים (העיר קוגאנה וסביבותיה) וכן מעברים לעולמות מקבילים, שם ישנם אזורים רבים נוספים וערים נוספות - הקריסטאריום ואולמור. בהמשך מתגלים אזורים חדשים כאשר השחקן מגיע לירח, לחלל ואף נוסע אחורה בזמן.
לא דובים ולא יער (אלבום)
לא דובים ולא יער הוא אלבום הסולו הראשון במספר של הראפר הישראלי לוקץ'. האלבום יצא לאור ב-2008 דרך היי פייבר הפקות.
האלבום הוא אלבומו הראשון של לוקץ' לאחר פירוק "פי.אר. טרופרז", הלהקה שבה היה חבר, שעמה הוציא את אלבומה היחיד, "מתוך הזוהמה".
האלבום כולל 15 רצועות שהופקו על ידי מקדדי ג'י ואורי שוחט.
באלבום מתארחים פישי הגדול, אורי שוחט, גבי בן משה, מקדדי ג'י, תמיר בר, אורטגה, צ'ולו, פלד, אלפרבר ונועה פארן.
את עטיפת האלבום אייר גבי בן משה.
לשיר "שיר נפלאפי" מתוך האלבום, הופק קליפ אנימציה על ידי אסף בילט.
א.מ.י.ר.
א.מ.י.ר. - ארגון מאוחד של יוצאי רומניה בישראל הוא ארגון המייצג את יוצאי רומניה בישראל. הארגון בא לקדם מספר מטרות ובהם לקדם ולייצג את יהדות רומניה ויוצאי רומניה בפני ארגונים וגופים שונים ובייחוד גופי שלטון, וגם הנצחה ושימור המורשת של יהדות רומניה.
יסודות הארגון הונחו ב-2002 על ידי יצחק ארצי, מנחם אריאב, משה נתיב ומשה נגור, הרעיון להקמתו נבע מן הרגשתם שאין ארגון המכיר ומנציח את הקהילה היהודית הענפה ברומניה וכי הציבור לא מאורה מספיק במורשתה, לפני כן היו ארגונים קטנים יותר שעסקו ביוצאי רומניה אך ארגון זה מהווה ארגון-על המאחד ביניהם ומקיים פעילות ענפה.
הארגון מקיים מדי שנה טקס לזכר פרעות יאשי ופרעות בוקרשט, בין פעילותיו נמנית גם העצרת השנתית לשואת יהדות רומניה ביד ושם.
האחראי על הארגון הוא מיכה חריש.
ארגון מאוחד של יוצאי רומניה בישראל
מחשב לכל ילד (אלבום)
מחשב לכל ילד הוא האלבום השני של צמד ההיפ הופ הישראלי כהן@מושון. האלבום יצא לאור ב-22 בספטמבר 2011 דרך היי פידליטי.