המחבר אינו מרבה להביא פוסקים, וברוב המקומות פוסק ישר מהגמרא. ב"הגהות המעתיק" מובאים בדרך כלל שאר הפוסקים בסוגיא.
מקריאת השו"ת נראה שתוך כדי לימודו של המחבר עלה לו הקשר לסוגיא אחרת וכתבה, יש שכתבו שבשל כך אין לפסוק להלכה מספר זה.
בדפוס ראשון נמצאו 525 תשובות מתוך 622 במקור, במהדורות הבאות הוסיפו עוד 74 תשובות. הרבה שאלות בספר מסתיימות במילים "ויורנו המורה ושכמ"ה".
הוכחות לזהות מחבר הספר.
הובאו ראיות שונות לכך שמחברו הוא אכן ה'בין איש חי':
הוכחות מתיארוך זמן כתיבת החיבור.
בראש החיבור נכתב כך: .
אך מעיון בספר, ישנם עשרות מקומות כותב המחבר על ספרים מצויים, שהם "בכתב יד" [לדוג' סימנים א, ח, יז, יח], בכמה מקומות רומז למהותם של 'כתבי יד' אלה, אשר מהם נראה שזה כינוי בעלמא אף על פי שאינו בכתב יד כלל.
למשל בסימן קיז כותב על שו"ת "בשמים ראש כתיבת יד" על אף שמעולם לא היה קיים בעולם כתב יד שלו מפני שזוייף.
כמו כן בתשובה יח כותב "גיליון ירושלמי כתיבת יד", כשהכוונה היא לפרוש קרבן העדה אשר מחברו נולד רק בשנת ה'תס"ז, שלושים שנה אחרי תחילת כתיבת החיבור. בסימן ח כותב 'שו"ת מהר"י קורקוס כתב יד לא נדפסו עדין' לשון המרמזת ששאר כתבי היד נדפסו.
פעמים רבות מביא המחבר דברים בשם ספרים שנדפסו רק לאחר שנת התמ"ב אך ללא ציון כתב יד כגון בסי' קפט מביא בשם חידושי הרמב"ן שנדפס בתקצ"ז וכן בתשובה שנד בשם חידושי הריטב"א, שנדפס בתקס"ו, ובתשובה קצג מביא את פירושו של הפני משה שנדפס בתקצ"ז ועוד.
כמו כן מובאים בספר מנהגים שהונהגו רק לאחר שנת ה'תמ"ב:
בהרבה מקומות כותב על דברי אחרוני האחרונים – שלאחר ה'תמ"ב "הראשונים" וזאת מפני שרוצה להעלים שמם, כך לדוגמה בסימן ל"א על דברי החיד"א, ובסימן ס"ג על דברי הבני יששכר ועוד.
הוכחות האומרים שאינו לרבי יוסף חיים.
היו שטענו שלא מסתבר שיכתוב ז"ל על עצמו, על כך ענה הרב מאיר מאזוז שז"ל הם ראשי תיבות של "זכור לטוב".
היו שהציגו סתירות הלכתיות בין ספר זה לבין כתביו האחרים של הבן איש חי, הרב עובדיה יוסף דחה שגם בין ספרים של מחבר אחד ישנם סתירות.
הרב שלום משאש הקשה שתי קושיות, א. אם היה רוצה שיהיה תורה לשמה לא היה מעלים שמו רק בספר זה, ב. לא מסתבר שישקר ויקרא לעצמו המעתיק.
הרב יהודה לביא בן דוד ענה על דבריו שהעלים שמו גם בספר פלאות רבות ובספר כתר מלכות, כמו כן מותר לתלמיד חכם לשקר בהקשר של ידיעות תורניות.
דעות האחרונים.
הרב דוד חיים הכריע שמחבר הספר הוא הבן איש חי, כך היא גם דעתם של הרב בן ציון חזן והרב שמעון אגסי בשם ר' יעקב חיים שכן שמע מאביו הגרי"ח, וכך נקטו הרב אפרים כהן, הרב יעקב משה הלל, הרב יעקב חיים סופר, הרב נסים כדורי, הרב מאיר מאזוז, והרב משה שטרנבוך.
הרב עובדיה יוסף כן ציין לכמה סתירות הלכתיות בין ספר 'תורה לשמה' לשאר ספרי ה'בן איש חי' והביא את העדויות הנ"ל וכתב "על כל פנים אם קבלת הרבנים הנ"ל נכונה יש לדחות הספרים הנ"ל כי כהנה וכהנה נמצא בספרים הרבה וברוך היודע אמת". כמו כן בכמה מקומות כתב הרב עובדיה בפשיטות שמחברו הוא רבי יוסף חיים, יש שכתבו בשמו שאת ספר תורה לשמה כתב בצעירותו ולכן ייתכנו סתירות.
הרב שלום משאש כתב שאם יש קבלה שהוא לגרי"ח, נסמוך עליה, אך מצד השכל לא מסתבר שהוא לו.
הרב יצחק יוסף העמיד את הדבר בספק. בשם הרב יעקב מוצפי הובא שסבור שמחברו אינו ה'בין איש חי',
מלטה באירוויזיון 2021
מלטה השתתפה באירוויזיון 2021 עם השיר "Je me casse", שבוצע על ידי הזמרת המלטזית דסטיני צ'וקוניארה.
לפני האירוויזיון.
ב-11 באוקטובר 2019, צ'וקוניארה ניצחה בקדם המלטזי לאירוויזיון 2020, ונבחרה לייצג את מדינתה באירוויזיון. לאחר ביטול התחרות עקב מגפת הקורונה, רשות השידור המלטזית אישרה כי דסטיני תמשיך לייצג את מלטה גם באירוויזיון 2021.
באירוויזיון.
ב-18 במאי 2021, ביצעה צ'וקוניארה את השיר בחצי הגמר של התחרות, ובתום ההצבעות, הגיעה למקום הראשון עם 325. ב-22 במאי, בגמר התחרות, הגיעה דסטיני למקום השביעי עם 255 נקודות.הגיעה הלהקה למקום הרביעי עם 203 נקודות. ב-22 במאי, בגמר התחרות, הגיעה הלהקה למקום השמיני עם 220 נקודות.
אפעה מערב אפריקאי
אפעה מערב אפריקאי (שם מדעי: "Echis ocellatus") הוא מין של נחש ארסי מהסוג אפעה שבמשפחת הצפעיים. הוא מצוי בטבע במערב אפריקה ואחראי ליותר הכשות נחש מכל הנחשים באזור מחייתו. לנחש זה אין תת-מינים.
הנחש מגיע לאורך ממוצע של 30 עד 50 ס"מ ולאורך מרבי של 65 ס"מ. הנחש בעל חוטם קצר ועיניים גדולות והוא פעיל בשעות היום. צבעו אפור-ורדרד עם רצועות מעוינות אדומות כהות עד שחורות ועליהם נקודות לבנות והבטן בהירה יותר. הנקבות מטילות בעונת הרבייה שבין פברואר למרץ, בין 6 ל-10 ביצים.
תפוצת הנחש היא במערב אפריקה, במדינות הבאות: מאוריטניה, סנגל, גינאה, מאלי, חוף השנהב, בורקינה פאסו, גאנה, טוגו, בנין, דרום ניז'ר, וניגריה, וגם בצפון קמרון ובדרום-מערב צ'אד. הוא מסתתר בין צמחייה וסלעים ואורב לטרף הכולל בעיקר מכרסמים שונים, עופות, זוחלים קטנים ודו-חיים, אך יטרוף גם עקרבים או נדלים אם ייתקל בהם.
הכשה ושימוש בארס.
נחש זה אגרסיבי, ויתקוף בנקל אם ירגיש מאוים, אף ללא ידיעת המוכש. לנחש זה ארס קטלני, הכולל מרכיבים המורגינים, נפרוטוקסינים ונקרוטוקסינים. הכשת הנחש יכולה לגרום לנפיחות, כאבים מקומיים, זיהום הגורם לנמק איברים, קרישת דם, שטפי דם, הלם, אי-ספיקת כליות ולעיוורון. בין 10 ל-20% מההכשות של האפעה מסתיימות במוות, מה שהופך אותו לקטלני שבנחשי מערב אפריקה.
גלידת תל חנן
גלידת תל חנן היא רשת גלידריות ישראלית, שראשיתה בגלידריה שנוסדה בשנת 1961 בשכונת תל חנן בעיר נשר (אז מועצה מקומית קטנה) על הכביש הראשי שהוביל מחיפה לעמק יזרעאל (היום ברחוב דרך השלום בתל חנן). הגלידריה נוסדה בבית ערבי שנשאר מבתי הכפר הערבי בלאד א-שייח' במרכז השכונה. בשנות ה-90 של המאה ה-20 נהרס המבנה, והגלידריה עברה למבנה לא רחוק משם בדרך בר יהודה (כביש 752) מול המרכז המסחרי של שכונת תל חנן.
היסטוריה.
בשנת 1961 נפתחה ביישוב על הכביש הראשי חנות לממכר גלידה בשם "גלידת תל חנן" גלידה אמריקאית רכה בטעם וניל ובתוספת קצפת וסירופים בטעמים מגוונים. החנות נפתחה במקום בו שכן לפני כן "קפה מסעדה רובין" בקונספט אמריקאי וכללה דלפק גדול עם כיסאות בר לישיבה ליד הדלפק. גלידת תל חנן היוותה מקום בילוי מרכזי לתושבי היישוב והיישובים בסביבה. המבנה המקורי שבו נפתחה חנות הגלידה היה מבנה בית אבן ערבי אשר נהרס עם השנים. החנות קיימת עד היום בשכונה במבנה תעשייתי על הכביש הפנימי, וכן מחזיקה הגלידריה ארבעה סניפים נוספים ברחבי הארץ. בשנות ה-60 של המאה ה-20 נפתח מול גלידת תל חנן גלידריה מתחרה בשם "גלידת קולורודו" באותו קונספט. הגלידריה נפתחה בבית ערבי ושכנה מול גלידת תל חנן בצידו הדרומי של הכביש הראשי. חנות זאת נסגרה במהלך השנים.
לרשת מספר חנויות וחנויות לשעבר. החנות הראשית שוכנת בדרך בר יהודה 103 בעיר נשר. סניף בגבעת אולגה בתחנת דלק על כביש 2, סניף אור עקיבא-בנימינה, סניף דלית אל-כרמל. בנוסף היו מספר סניפים שנסגרו במשך השנים.
סניף שנסגר ליד צומת קריית אתא בשדרות ההסתדרות 265, חיפה., סניף שנסגר בטיילת בת גלים, מכונת מכירת גלידה בתחנה המרכזית באילת.
ריימונד לי
ריימונד לי (באנגלית: Raymond Lee; נולד ב-1987) הוא שחקן תיאטרון, קולנוע וטלוויזיה אמריקאי הידוע בעיקר בזכות תפקידיו כארלן לי בסדרת הקומדיה "מוצרט בג'ונגל" ודוק באייר-בוטרייט בסדרה "כאן ועכשיו".
ראשית חייו.
לי נולד בעיר ניו יורק ועבר ללוס אנג'לס בגיל צעיר. במקור הוא רצה ללמוד קינסיולוגיה, אך שינה ללימודי משחק באוניברסיטת המדינה של קליפורניה בלונג ביץ'. הוא גם הקים את להקת התיאטרון "ארבעת הליצנים".
קריירה.
תפקידו העיקרי הראשון היה בסדרת הרשת "Ktown Cowboys" שם הופיע מול לני ג'ון. הוא הופיע בתפקידים קטנים בסדרות טלוויזיה כמו "סקנדל", "משפחה מודרנית" ו"פילדלפיה זורחת".
בשנת 2016 הוא כיכב במחזה של קווי נגוין "Vietgone" במועדון התיאטרון במנהטן. הוא זכה בפרס עולם התיאטרון באוף ברודוויי על הופעת הבכורה שלו כקוואנג נגווין, פליט וייטנאמי שמהגר לארצות הברית.
בשנת 2022 יצא הסרט "העיר האבודה", בו גילם את השוטר גומז.
חוק קמיניץ (תיקון מס' 116 לחוק התכנון והבניה)
מריט רולן
מריט רולן (באנגלית: Merritt Ruhlen; 10 במאי 1944 – 29 בינואר 2021) היה בלשן אמריקאי, שעבד על מיון שפות ועל מה שניתן ללמוד ממנו על מקורותיהם והתפתחותם של האדם המודרני. עבודתו של רולן, כמו גם של אחרים, נחשבת כחורגת מהזרם המרכזי בבלשנות ההיסטורית. רולן היה התומך העיקרי והמגן של גישתו של ג'וזף גרינברג למיון שפות.
ביוגרפיה.
רולן נולד בשם פרנק מריט רולן ב-1944, למד באוניברסיטת רייס, באוניברסיטת פריז, באוניברסיטת אילינוי באורבנה-שמפיין ובאוניברסיטת בוקרשט. הוא קיבל את הדוקטורט שלו ב-1973 מאוניברסיטת סטנפורד, בהגשת דיסרטציה על ניתוח גנרטיבי של המורפולוגיה ברומנית. לאחר מכן עבד רולן מספר שנים כעוזר מחקר ב"פרויקט האוניברסלים" בסטנפורד, בניהולם של ג'וזף גרינברג וצ'ארלס פרגוסון.
מאז 1994 עבד רולן כמרצה לאנתרופולוגיה ולביולוגיה של האדם בסטנפורד ומנהל שותף, יחד עם מארי גל-מאן (ועד 2005, סרגיי סטרוסטין), בתוכנית לאבולוציית השפות במכון סנטה פה. מאז 2005, רולן כיהן במועצה המייעצת של פרויקט הגנוגרפיה וכפרופסור אורח באוניברסיטת סיטי בהונג קונג. רולן עבד עם ג'וזף גרינברג במשך שלושה עשורים וחצי והפך לתומך העיקרי של עבודתו ושיטותיו.
ספריו.