ל-780 יצאו גרסאות זולות ומוקטנות שנקראו 11/750 ו-11/730.
למחשב נודעה חשיבות כמדד תקני למדידת ביצועים. הוא הושווה מבחינת ביצועים למחשב מסדרת IBM System/360 שנחשב לבעל ביצועים של MIPS1 (מיליון פעולות בשנייה) ולכן הוגדר כ"מחשב של 1MIPS"), אנשי IBM ערערו על הבדיקה בטענה שלא ניתן להשוות ביצועי מחשבים משתי ארכיטקטורות שונות ולפיכך נמדדו ביצועי ה-VAX ביחידות של "VAX MIPS" או VUP (VAX Unit of Performance), כאשר ביצועי ה-780/11 מהווים את הבסיס. הוויכוח על הבדיקה, שכונה "War of Benchmarks" נמשך לאורך השנים הראשונות של שנות ה-80.
ב-1981 הוציאה דיגיטל את 11/782 בעל שני CPU. בשנת 1984 הוחלף ה-780/11 ב-VAX 8600 וייצורו הופסק ב-1988. עם זאת מחשבי 11/780 בודדים עוד פעלו בשנת 2000.
מיקרו VAX.
מיקרו-וקס הייתה תת-סדרה של מיני-מחשבי VAX בדגש מזעור. השקת תת-הסדרה באוקטובר 1984 היוותה שינוי מהותי במבנה המחשב. מיקרו-וקס 1 היה ניסוי טכני שבו לא הועברה כל ארכיטקטורת המעבד הטרנזיסטורי של ה-VAX למעבד בטכנולוגיית VLSI וחלק מלוגיקת המעבד הופעלה באמולציית תוכנה. פריצת הדרך המשמעותית חלה עם השקת מיקרו-וקס II במאי 1985, שהתבסס על המעבד MicroVAX 78032 (נקרא גם DC333) ופתח תת-סדרה של מחשבים קטנים יותר, שנזקקו לשטח רצפה קטן יותר ומערכות קירור פשוטות יותר ומחירם היה זול יותר.
מיקרו-וקס II ומיקרו-וקס 2000.
מיקרו-וקס II היה מחשב המיקרו הראשון שהתבסס על המעבד פורץ הדרך MicroVAX 78032, המעבד הראשון שכלל את כל ארכיטקטורת VAX על VLSI והמעבד הראשון בעולם שכלל יחידת ניהול זיכרון משולבת בחומרת המעבד, לטיפול יעיל ומהיר בזיכרון וירטואלי. מחשבי המיקרו-וקס המשיכו להסתמך על Q-Bus (עם הרחבה ל-22 ביט) כתווך תקשורת הנתונים המרכזי.
הדור הבא של המיקרו-וקס II היה מיקרו-וקס 2000 "TeamMate", שהושק בפברואר 1987, שההתפתחות בטכנולוגיות הייצור של המעבדים ורכיבי הזיכרון איפשרו מכירתו במחיר זול יחסית. המחשב נארז הן במארז שרת והן במארז שולחני. על מיקרו-מחשב זה התבססו גם תחנות עבודה בעלות מסך גרפי.
מיקרו-וקס 3100, 3300, 3400 ו-3500.
בשנת 1987 הושקה סדרת המיקרו-שרתים 3100 שהיוו שרתי רמת-כניסה למגוון שימושים ויישומים ונארזו במארזים שולחניים. תת-הסדרה איפשרה רכישת מחשב VAX המסוגל להריץ את מערכת ההפעלה VMS או ULTRIX (גרסה קניינית של DEC ליוניקס) ואת כל היישומים שנכתבו עבור מחשבי VAX גדולים וותיקים יותר, במחיר זול יחסית. ניתן היה לחבר מחשבים אלו ל-VAXCluster על גבי הרשת ולהנות משיתוף משאבים עם שרתים גדולים או בתצורה של רשת מחשבים.
מחשבים חזקים יותר ויותר יצאו בגרסאות במספור מ-10 ועד 90 (ולאחר מכן עד 98) עד שנת 1996. במחשבים האחרונים בסדרה החליף סטנדרט תעבורת הנתונים SCSI את ה-Q-Bus.
המחשבים בגרסאות המתקדמות יותר 3300, 3400 ו-3500 נוצרו בתצורת שרת והיוו מיקרו-שרתים מחלקתיים שנועדו להתחרות עם שרתי IBM AS/400.
שרתים בינוניים וגדולים.
VAX 4000.
תת-סדרה 4000 שהוכרזה ב-1988 יועדה לשרתים ברמת כניסה ושרתים בינוניים. בסדרה זו הציגה דיגיטל את ממשק תקשורת הנתונים DSSI (Digital Storage Systems Interconnect). הממשק שימש להעברת נתונים בין המחשב למארזי דיסקים וכן לחיבור מחשבים ומארזים לתצורת VAXCluster בקצב של 32Mbit לשנייה. צעד נוסף שנועד לייעול הטיפול בתעבורת נתונים היה הכנסת מעבד ייעודי לתעבורה בטכנולוגיית RISC. גם המחשבים בתת-סדרה זו נועדו להתחרות ב-IBM AS/400..
9000-VAX 6000.
ב-1984 החליטה דיגיטל להחליף את משפחת ה-VAX-11/780 במשפחה חדשה ליישומים ברמת כוח המחשוב העליונה. המשפחה שנקראה בשם "ונוס" תוכננה בתחילה למרחב השמות 11/790 אולם שונתה כדי להתאים ללוגיקת המספור של כל סדרת VAX והוגדרה כמשפחת 8000. המחשב הראשון, והמוצלח מאוד, בסדרה זו היה ה-VAX 8600, מיד אחריו יצא ה-VAX 8650. המחשבים צוידו במעבד חזק בעל זמן מחזור של 12.5MHz, בזיכרון פנימי של 256M ובמקום להרחבת זיכרון וביציאות CI לצורך חיבור מהיר ל-VAXCluster.
בינואר 1986 הוכרזה סדרה 8800 המשופרת, בעלת מעבד בעל זמן מחזור של 22.22MHz, גישה מהירה יותר לזיכרון הפנימי ו-64K של זיכרון מטמון. היה זה מחשב ה-VAX הראשון שתמך בליבה בעלת שני מעבדים. המחשבים המתקדמים בתת-סדרה זו, בפרט תוך ניצול השימוש בתצורת אשכול, שווקו כתחליף למחשב מרכזי. 8974 ו-8976 היו למעשה אשכולות (VAXClusters) של 8700 שנמכרו כמכלול עבור יישומי מחשוב מרכזיים.
החל מ-1988, השדרה המרכזית של מחשבי VAX ליישומים המצריכים כוח מיחשוב בינוני-גבוה ומשימות קריטיות הייתה תת-סדרת ה-6000. מחשבים אלה נועדו להחליף את מחשבי ה-8000 ונמכרו לרוב בזוגות, בתצורת VAXCluster לשם גיבוי הדדי.
באוקטובר 1989 הכריזה דיגיטל על מחשב מרכזי מתוצרתה, VAX 9000, שיועד להוות תחליף למחשבים מרכזיים, עוצמתו הייתה 100 MIPS, כלומר פי 100 יותר חזק מ- VAX 11/780. אולם היה זה מוצר כושל שרק יחידות מועטות ממנו נמכרו.
המחשב האחרון בסדרת VAX היה VAX 7000 (או VAX 10000), המכונה החזקה ביותר בסדרה, בעלת מעבד של 90.91MHz וזיכרון בנפח המעשי המקסימלי של ארכיטקטורת VAX בת ה-32 ביט, 3.5GB. ייעודה של תת-הסדרה היה באפשרות גישה למארזי-ענק של דיסקים (Data center). כיוון שהמחשב הוכרז ב-1992, שנה בלבד לפני הכרזת שבב ה-Alpha, הוא הצליח להמכר רק לאחר שמעבדו שודרג למעבד ה-64 ביט החדש ונמכר כ-DEC7000 או DEC10000.
VAXCluster.
בשנת 1983 החלה דיגיטל לשווק את VAXCluster, פתרון לחיבור מספר מחשבי VAX לאשכול מחשבים שנתמך הן בחומרת המחשבים והן במערכת ההפעלה VMS. היה זה פתרון האשכול המסחרי הראשון והיווה את אחת מפריצות הדרך המשמעותיות ביותר ומכפיל ערך לסדרת מחשבי VAX. אשכול כלל מחשבים ומארזי דיסקים, תוך הגנה מפני כתיבה משותפת על ידי מנגנון נעילות מתוחכם.
VAXCluster תמך במחשוב מקבילי תוך שימוש של מחשבים נפרדים באותו עותק של מערכת ההפעלה, שיתוף קבצים וציוד היקפי. מטרת הפתרון הייתה להעניק למשתמש עיבוד מקבילי תוך שמירה על אמינות המידע. בפרט איפשר VAXCluster זמינות מיחשוב (UpTime) ליישומים קריטיים, כיוון שאיפשר הורדת מחשבים לתחזוקה בדירוג מבלי להשבית את המערכת כליל. כמו כן איפשר מתן עוצמת מיחשוב של מחשב מרכזי בעלות מופחתת וגמישות הקצאת משאבי מחשוב לצרכים שונים (כגון הפרדת הטיפול בבקשות לקוח מגישות למסד נתונים), תוך ניצול מספר מחשבי מיני קטנים יחסית. מחשבי VAX מסדרות 6000 עד 9000 ומסדרת 11 כללו תמיכה ל-Cluster בחומרה על ידי מחבר תקשורת ייעודי מהיר לחיבור מחשבים בשם CI (Cluster Interface או Computer Interconnect), מחשבי סדרה 4000 השתמשו בחיבור DSSI לחיבור מארזי דיסקים ומחשבים לאשכול משותף, מחשבי VAX אחרים, כולל מיקרו-VAX היו בעלי יכולת להתחבר ל-cluster על גבי תשתית ה-LAN. המוצר VAXcluster נקרא כיום VMScluster והוא חלק ממערכת ההפעלה OpenVMS השייכת לחברת היולט פקארד.
קלט/פלט.
התקן הקלט/פלט המרכזי של כל מחשבי ה-VAX היה מסוף VT100 וממשיכי דרכו שסיפקו קלט/פלט תווי רציף, בתקשורת טורית. כמו כן הוצגו בסוף שנות ה-80 תחנות עבודה גרפיות (VAXStation) שהיו מחשבי מיקרו VAX בעלי צג גרפי שיכלו לעבוד כמחשב עצמאי, כמחשב חבר ב-VAXCluster או כלקוח מול שרת מרכזי.
בנוסף תקשרו מחשבי VAX עם מגוון ציוד היקפי ייעודי שרובו ככולו יוצר על ידי חברת דיגיטל.
פעולות מסוימות בהפעלת המחשב יכלו לבוא לידי ביצוע רק באמצעות מסוף ייחודי (שנקרא "קונסול") וחובר ישירות לגוף המחשב.
VAX בישראל.
במהלך שנות השמונים וראשית שנות התשעים היו מחשבי VAX המחשבים המחלקתיים הנפוצים ביותר בישראל. הם שימשו כמעט בכל שימושי צה"ל ומערכת הביטחון הישראלית, כמעט בכל מחלקות משרדי הממשלה, בעסקים פרטיים וציבוריים, בבתי חולים, מוסדות חינוך ואוניברסיטאות, במפעלים, במשרדי עורכי דין ורואי חשבון ועוד. לרבים מהן היה זה המחשב הראשון. סניף דיגיטל ישראל היה מצטיין עולמי במכירות וקבוצת משתמשי דיגיטל (דקו"ס) ישראל הייתה קהילה שוקקת חיים שמנתה נציגים כמעט מכל יחידות המחשוב במשק הישראלי.
VAX בגוש הסובייטי.
במסגרת המלחמה הקרה הוטל אמברגו על ידי ועדת תיאום הייצוא של המערב, CoCom, על מכירת טכנולוגיית מחשוב 32bit למדינות ברית ורשה. עם זאת, מספר מחשבי VAX-11/780 הצליחו להגיע לגורמים מעבר למסך הברזל. מדעני מחשב ומהנדסים מן הגוש המזרחי ביצעו הנדסה הפוכה והצליחו לייצר "שיבוטים" של מחשבי VAX-11/780 ולאחר מכן גם של מחשבי מיקרו-וקס. כך למשל היה ה-KFKI TPA-11/580 ההונגרי, ה-Robotron RVS K 1840 המזרח גרמני, SM 52/12 מצ'כוסלובקיה ו-SM 1700 מברית המועצות.
הניסיונות להשגת המחשבים על ידי הגוש המזרחי פרנסו מספר תעלולים כגון כתובת בכתב קירילי על גבי CPU של מיקרו-וקס, אותה כתבו מהנדסי דיגיטל כמסר לרוסים "כאשר אתם משקיעים בגנבה - תגנבו מהטובים ביותר"
מירית שם אור
מירית שם-אור (נולדה ב-23 באפריל 1945) היא פזמונאית וסופרת ישראלית, אשר כתבה עשרות להיטים במוזיקה הישראלית. זוכת פרס אקו"ם על מפעל חיים לשנת 2020.
ביוגרפיה.