לאסרו בורחס (בספרדית: Lázaro Borges; נולד ב-19 ביוני 1986 בהוואנה) הוא אתלט קובני. הוא בעל מדליית כסף מאליפות העולם (טגו 2011) בקפיצה במוט.
ביוגרפיה.
בורחס רשם את הישגו הראשון בזירה הבינלאומית ב-2005, כשזכה במדליית הזהב באליפות מרכז אמריקה והקריביים באתלטיקה שנערכה בנסאו. שלוש שנים מאוחר יותר שמר על תוארו באליפות שנערכה בסנטיאגו דה קאלי. באותה שנה ייצג את קובה באולימפיאדת בייג'ינג, אך נפסל בכל ניסיונות הקפיצה שלו ולא העפיל לשלב הגמר. בשנת 2010 זכה בתואר נוסף באליפות האיברו-אמריקאית באתלטיקה שנערכה בסן פרננדו שבספרד.
בשנת 2011 רשם בורחס את הישג השיא שלו, באליפות העולם שנערכה בטגו. בורחס קפץ לגובה של 5.90 מ', כמו הפולני פאוול וויצ'כובסקי, אך עקב מספר פסילות רב יותר הסתפק במדליית הכסף בעוד מדליית הזהב הוענקה לוויצ'כובסקי. התוצאה שקבע מהווה שיא לאומי.
בהמשך 2011 זכה בורחס במדליית זהב במשחקים הפאן-אמריקאיים שנערכו בגואדלחרה, ובשנת 2012 זכה במדליית זהב באליפות העולם באולמות סגורים שנערכה באיסטנבול. באולימפיאדת לונדון (2012) לא הצליח בורחס לעבור את שלב המוקדמות. במהלך המוקדמות נשבר המוט שלו באחת הקפיצות.
בורחס (פירושונים)
בורחס (Borges) הוא שם משפחה ספרדי.
פישר דיסקאו
ספורטינג קלאב דה באסטיה
קלדרה (לינוקס)
בדיקות אבטחת תוכנה
בדיקות אבטחת תוכנה (באנגלית: Software Security Testing) הן חלק מתהליך הבטחת איכות או בדיקות תוכנה. בדומה לתהליכי בדיקה אחרים תהליך זה בודק את התפקוד של מערכת מידע ותר אחר התנהגות לא נאותה. בדיקות אבטחה שמות דגש על אבטחת מידע ובדיקת העמידות של המערכת בפני התקפות זדוניות, גנבת מידע וניצול לרעה.
אבטחת מערכות מידע.
אבטחת מערכות מידע מוגדרת כשמירה על ששת העקרונות של אבטחת מידע, והם:
בדיקות אבטחה תפקידן לוודא שמערכת המידע אכן שומרת על העקרונות האלו. הבדיקות נועדו לאמוד את התגובה של מנגנוני ההגנה המובנים במערכת ולתאר אילו תכונות עלולות להיפגע ומה האמצעים בעזרתם ניתן לפגוע במערכת. במהלך הבדיקה הבודק רשאי להשתמש בכל אמצעי שפורץ פוטנציאלי (האקר) עשוי להשתמש בו.
הבדלים מבדיקת איכות תוכנה.
באופן כללי, בדיקות תוכנה מאמתות את התנהגות התוכנה אל מול מסמך הדרישות אשר מפרט מהי התנהגות נכונה עבור קלט מסוים.
תופעות לוואי.
בדיקה על פי מפרט בדרך כלל מבוטאת על ידי שני פרמטרים: הקלט המוכנס והפלט הצפוי. אם הפלט בפועל מתאים לפלט הצפוי הבדיקה מוגדרת כהצלחה (המערכת מתפקדת כראוי) והבודק ממשיך הלאה. במקרים רבים אין התייחסות למצב המערכת (state) ולשינויים שהמערכת עברה במהלך הבדיקה. כמו כן, אין התייחסות לדרך בה התבצעה הפעולה.
במקרים רבים בתום פעולה כלשהי יש שינוי במצב המערכת. דוגמאות לשיניים כאלו:
לשינויים כאלו קוראים תופעות לוואי (Side effects) כיוון שאין להם השפעה על הפלט של המערכת ובודק לא מיומן עלול להתעלם מהן לחלוטין. כמובן שכל שינוי כזה עלול להוות תקלת אבטחה ולשמש לטובת גורם עוין.
מסמך דרישות ומסמך בדיקות.
מעצם הגדרתן של בדיקות תוכנה כבדיקה של נכונות המערכת אל מול ההתנהגות שהוגדרה – הן לא מגדירות בפני עצמן מהי התנהגות לא נכונה. זאת אחת הסיבות שבדיקות איכות אינן בודקות האם המערכת מאובטחת: אין שום הגדרה של מהי מערכת מאובטחת – רק מהן הסכנות.
קשה מאוד להגדיר דרישות לתוכנה על מנת שיהיה ניתן להגיד בביטחון כי התוכנה מאובטחת.
מטריקות כיסוי.
בדיקות איכות בדרך כלל מכילות מטריקות המודדות (לפי מדדים מסוימים) איזה חלק מהקוד מכוסה על ידי הבדיקות. מטריקה כזאת יכולה להיות למשל בדיקה של כל התנאים (משפטי if) בקוד. מטריקות כאלו לא קיימות עבור בדיקות אבטחה, כיוון שאין הגדרה מפורטת וכללי אצבע מה צריך לבדוק.
כלים.
שיטות לבדיקת אבטחת תוכנה:
כלים אוטומטיים.
קיימים כלים אוטומטיים רבים לבדיקות איכות תוכנה ואיתור תקלות ("באגים") אך מעט מאוד כלים הבודקים אבטחה של תוכנה.
ספריות בדיקה.
ספריות אלה מכילות אוסף של מתקפות ידועות אשר ניתן להריץ בצורה אוטומטית על המערכת.
היתרון של השיטה הוא בכך שהיא מונעת הישנות של מתקפות מוכרות אשר התרחשו בעבר ויש להם פתרון ידוע. בדיקות אלו מבוססות על העיקרון שמתכנתים נוטים לחזור על אותן טעויות בעת כתיבת קוד.
השיטה לא מגיבה היטב לסוגים חדשים של מתקפות מכיוון שספריות כאלו מתעדכנות בתדירות נמוכה בהרבה מהקצב בו מתקפות חדשות מתגלות.
OWASP.
OWASP הוא פרויקט פיתוח תוכנה אשר עוסק בהיבטי אבטחת מידע. הקוד של תוכנה הוא פתוח (Open-source software).
קהילת OWASP כוללת חברות, מוסדות חינוך ונציגים מכל העולם. הקהילה עוסקת בחיבור מאמרים, פיתוח מתודולוגיות וכלים אשר נגישים לכלל האוכלוסייה. רשמית הקהילה קיימת מאז יוני 2011 והיא רשומה כארגון ללא מטרות רווח באירופה.
סוגי התקפות.
ישנן פרצת אבטחה רבות, רובן המוחלט עדיין אינן ידועות. לכן בדיקת עמידות תוכנה לכל פרצה שקיימת היא משימה הדורשת משאבים עצומים. כמה דוגמאות לפריצות מוכרות:
ארסלורמיטאל אורביט
ארסלורמיטאל אורביט (באנגלית: ArcelorMittal Orbit) הוא מגדל תצפית בגובה 115 מטר, שנבנה במרכז הפארק האולימפי של לונדון שבסטרטפורד. המגדל, המכונה בקיצור "אורביט", תוכנן על ידי אניש קאפור וססיל בלמונד ונועד להנציח עבור הדורות הבאים את ארוח המשחקים האולימפיים של 2012 על ידי העיר לונדון. המגדל ממוקם בין האצטדיון האולימפי ובין מרכז ספורט המים ומאפשר למבקריו לצפות על כל הכפר האולימפי משתי מרפסות תצפית עגולות המצויות בחלקו העליון.
הרעיון להקמת המגדל נוצר לאחר שראש עיריית לונדון, בוריס ג'ונסון והשרה למשחקים האולימפיים, טסה ג'וול, החליטו ב-2008 שלפארק האולימפי נדרש "משהו נוסף". הם הכריזו על תחרות לעיצוב המונומנט ואת ההצעות שהוגשו בחנה ועדה בת תשעה חברים, שחלקם הגדול בא מתחום האמנות.
על בנייתו ועיצובו של המגדל הוכרז ב-31 במרץ 2010 ותוכנן כי בנייתו תסתיים בדצמבר 2011. במועד זה הגיע המגדל לגובהו המרבי, אולם רק ב-15 במאי 2012 הוכרז על השלמתו הפיזית מבחינה חיצונית, ונמסר כי הסידורים הפנימיים יושלמו עד פתיחת המשחקים האולימפיים בסוף יולי 2012.
נכון לאוקטובר 2011, הוערכה עלות הפרויקט ב-22.7 מיליון לירות שטרלינג. מירב המימון (19.6 מיליון לירות שטרלינג) מגיע מתרומת איל תעשיית הברזל, לקשמי מיטאל, יושב ראש תאגיד הענק ארסלורמיטאל, הנחשב כאיש העשיר בבריטניה הגדולה. את יתרת המימון (3.1 מיליון לירות שטרלינג) העמידה "הסוכנות לפיתוח לונדון".
מתכנני המגדל, קאפור ובלמונד, טענו כי "האורביט" מבטא התקדמות אדריכלית משמעותית בשילוב שבין פיסול והנדסת מבנים. בעיצובו הוא משלב בין היבטים של יציבות ושל אי יציבות והמבקרים בו מעורבים בחוויה האמנותית באמצעות עליה במעלה הלולייני, המהווה חלק מהמבנה. המגדל זכה גם לתשבחות וגם לביקורות על עיצובו הנועז. בחלק מהביקורות כונה המגדל "פרויקט ראוותני" ונטען כי כיצירת אמנות במרחב הציבורי, אין לו ערך שישאר גם בדורות הבאים.
ביוני 2016 נחנכה כאטרקציה במגדל מגלשה סגורה באורך 178 מטרים מראש מגדל התצפית עד הקרקע. המגלשה שקופה בחלקה ומתפתלת סביב מסבכי המגדל 12 פעמים וזמן הגלישה בה כ-40 שניות. את המגלשה תכנן המעצב האירופי קרסטן הלר.
עבד אל-מונעם אבו אל-פתוח
עבד אל-מונעם אבו אל-פתוח (ערבית: عبد المنعم ابو الفتوح عبد الهادي, תעתיק: עבדל מונעים עבדל האדי אבו פותוח; נולד ב-15 באוקטובר 1951) הוא רופא מצרי ופוליטקאי איסלמיסט השייך לזרם המתון. בעברו היה אקטיביסט סטודנטיאלי.
ביוגרפיה.
עבד אל-מונעם אבו אל-פתוח נודע בהתנגדותו העיקשת למשטרי אנואר סאדאת וחוסני מובארכ כמו גם בפתיחותו כלפי אנשים מאידאולוגיות פוליטיות שונות, נושא שנוי במחלוקת בין תומכי התנועות האסלאמיות במצרים וארגונים כגון האחים המוסלמים. כמזוהה בעבר עם האחים המוסלמים מאז 1970, היה אבו אל-פתוח חבר בלשכת ההדרכה של האחים מ -1987 עד 2009. בשנת 2011 הפסיק באופן רשמי כל קשרי עבודה פוליטיים עם האחים המוסלמים והתפטר מחברות בתנועה בעקבות החלטתו להתמודד בבחירות לנשיאות מצרים ב-2012 בניגוד לדעת התנועה. בבחירות זכה אבו אל-פתוח בכ-18 אחוזים מקולות המצביעים, ודורג רביעי מבין המתמודדים. כיום מכהן כמזכ"ל האיגוד הרפואי הערבי.
פרדרג רדוסבליביץ
זרסנאי טדסה
זרסנאי טדסה (בתיגרינית: ዘርእሰናይ ታደሰ; נולד ב-8 בפברואר 1982) הוא אתלט אריתראי. הוא אלוף העולם 4 פעמים ברציפות (2009-2006) ושיאן העולם בעבר בריצת חצי מרתון. הוא בעל מדליית ארד אולימפית, סגן אלוף עולם ואלוף אפריקה בריצת 10000 מטר ובכך היה לספורטאי היחידי שזכה במדליה אולימפית מאריתריאה.
ביוגרפיה.
טדסה נולד באדי בנה.
באליפות העולם שנערכה בפריז, צרפת בשנת 2003 סיים טדסה במקום שמיני בריצת 5000 מטר בתוצאה של 13:05.57 דקות.
מדליה אולימפית ראשונה לאריתריאה.
באולימפיאדת אתונה (2004) זכה טדסה במדליית ארד בריצת 10000 מטר בתוצאה של 27:22.57 דקות, אחרי קנניסה בקלה שקבע שיא אולימפי חדש של 27:05.10 דקות וסילשי סיהינה 27:09.39 דקות, שניהם מאתיופיה ובכך היה לספורטאי היחידי שזכה במדליה אולימפית מאריתריאה. נוסף לכך, הוא סיים במקום שביעי בריצת 5000 מטר בתוצאה של 13:24.31 דקות.
באליפות העולם שנערכה בהלסינקי, פינלנד בשנת 2005 סיים טדסה במקום שישי בריצת 10000 מטר בתוצאה של 27:12.82 דקות ובמקום 14 בריצת 5000 מטר בתוצאה של 13:40.27 דקות.