ישנו קשר בין נגישות אתרי אינטרנט לבין שימוש בטכנולוגיה מסייעת לנגישות מחשבים (טכנולוגיה שעוזרת לאנשים עם לקות לעשות מה שאנשים חסרי לקות עושים בלא טכנולוגיה, כגון תוכנות להגדלת התמונות על מסך המחשב). עבור אדם עם לקות, בהחלט ייתכן מצב שבו אל חלק מאתרי האינטרנט הוא אינו יכול לגשת אפילו אם הוא משתמש בטכנולוגיה מסייעת, אל חלק נוסף הוא יכול לגשת רק בשימוש בטכנולוגיה מסייעת ואל השאר אפילו טכנולוגיה מסייעת אינה מועילה לו לגשת. מעצב אוניברסלי אמור לשאוף למצב שבו השימוש באמצעי טכנולוגיה מסייעת רבים ככל האפשר יהיה אפשרי ובה בעת יהיה בלתי נחוץ.
נגישות התמליל והתמליל כאמצעי נגישות.
על התמליל (הטקסט) המופיע באתרי אינטרנט להיות מוזן לאתר כתמליל ולא כצילום של תמליל. זאת מכמה סיבות:
היותו של התמליל קל למניפולציה הופך אותו לאמצעי הנגשה עבור האלמנטים האחרים שבדף האינטרנט. התמונות והאיורים דורשים תמליל חליפי שקורא המסך של לקויי הראייה מקריא באופן אוטומטי, קטעי הווידאו דורשים תרגום בכותרות עבור לקויי שמיעה (כיום ישנם אמצעים למניפולציה גם על התמליל שבכותרות אלה), מפה עם אזורי לחיצה דורשת תפריט צד עם קישוריות תמליל וכיוצא בזה. אפילו כאשר חלק מן התמליל מסומן בצבע או בצורה שונה משאר התמליל, על תוכן התמליל לרמוז על כך. כדי שטבלאות יהיו נגישות יותר, יש להגדיר בהן, בעזרת תמליל, את השורות וטורים, גם במקרה בו לאדם חסר לקות ההגדרות האלו נראות מובנות מאליהן. מעבר לזאת, דף אינטרנט שקשה לסדר בו תמלילים חילופיים דורש דף בעל מידע זהה לו מסוג "תמליל בלבד".
לתמליל יש גם מגבלות. לא כל אחד מוצא חלקי תמליל בקלות ובמהירות. לכן מומלץ שלחיצים יכילו צלמית לצד התמליל שלהן. אפשרי גם לשלב בדף האינטרנט פונקציות המקלות את המניפולציה של גודל וצבע התמליל ומקלות את העברתו לקורא מסך, עבור גולשים שלא למדו כיצד לעשות זאת בעזרים המצויים במחשב. כמו כן, התמליל צריך להיות מנוסח באופן פשוט דיו עבור מי שקורא בשפה זרה או עבור מי שלקותו מפריעה לו להבין מלל מסובך.
התמליל שבקישוריות צריך להיות ארוך יחסית כדי שאנשים עם לקות תנועה יוכלו לכוון את העכבר לקישורית בקלות וכדאי להכיל מספיק תמליל בתוכן, כך שהדפים אליהם הן מובילות יהיו קלים לזיהוי, גם אם תוכנת נגישות מפרידה את הקישורית משאר התמליל (חלק מהתוכנות של העיוורים עושות כך).
אמצעי התמצאות.
ההתמצאות בדפי אינטרנט עשויה להיות קשה מהרגיל עבור אנשים מקבוצות מסוימות. קבוצה אחת היא זו של אנשים בעלי תפישה חזותית לקויה. לא כל אדם יבין, לדוגמה, שהתמליל המופיע על המסך הוא בעל שני טורים או שלצד התמליל מופיע איור. לא כל אדם יבין כיצד מחולקת טבלה פשוטה לטורים וכיוצא בזה. קישורית המובילה אל תחילת העמודה הבאה יכולה לפתור בעיה כזו.
בעיות התמצאות כלליות יותר יכולות להיפתר בעזרת מפת אתר או תפריט לקבוצת דפים או תוכן עניינים לדף אינטרנט ארוך. מקובל גם, בתחילתו של תפריט, לשים קישורית בצבע זהה לרקע הדף, שמסייעת לעיוורים הנעזרים בקורא מסך לדלג על כלל התפריט ולהגיע בלא הפרעה אל תוכן דף האינטרנט עצמו.
תקנים וכלים.
מספר תקנים בינלאומיים מנסים לפשט ולהסדיר את נגישות האינטרנט. תקנים אלה מותאמים לחוקיהן של מדינות שונות. אחד התקנים הוא World Wide Web Consortium. תקן אחר הוא RSS, היוצר דפים נגישים המכילים רק את המידע שהתחדש לאחרונה בדפי אינטרנט. קיים גם תקן DAISY לנגישות דפי אינטרנט ללקויי ראייה קשים.
לבד מהתקנים, ישנם כלים עבור מעצבי דפי אינטרנט שמאתרים חלק מבעיות הנגישות, כמו חוסר בתמליל חלופי לתמונות או אי הגדרה של טורים בטבלה (כמו Bobby WorldWide Web Accessibility Tool או Quality Matters). יתרונם של כלים אוטומטיים על פני בדיקת נגישות בידי גורם אנושי הוא ביכולתם של הכלים האלה לבדוק הרבה דברים ובאופן עקבי. אולם, כלים אלה מחמיצים, לא פעם, בעיות נגישות שלא נוסחו בכללים נוקשים.
מאידך, יש גם כלים שמקלים על בודק נגישות אנושי בעבודתו – קיימות, למשל, תוכנות הדמיה המראות למעצב כיצד האתר שלו, או דיאגרמות מתוכו נראים בעיניי עיוורי צבעים ובודק אנושי יכול להפעיל קורא מסך ולבדוק אם קורא מסך מצליח להתמודד עם האתר. הוא יכול לבדוק גם כיצד ייגש אל האתר אדם המתפעל מחשב במתגים וסריקה. אולם, יש לדבר גבול. לא כל בודק יכול לדמות את השימוש בידי כל בעל לקות. ישנן לקויות שקשה לדמות ומעבר לזאת, מספר מצבי הלקות הקיימים הוא רב עד מעבר ליכולת תפיסתו של אדם בודד.
משפט הפיקוד העליון
משפט הפיקוד העליון, ובשמו הרשמי: ארצות הברית נגד וילהלם פון לב ואח' (באנגלית: ) היה האחרון מבין שנים-עשר משפטי נירנברג הנוספים אשר נערכו בבית דין צבאי אמריקאי, בהיכל הצדק בנירנברג, גרמניה, עם תום מלחמת העולם השנייה.
הנאשמים במשפט זה היו כולם גנרלים רמי-דרג בוורמאכט (אחד מהם היה אדמירל לשעבר). חלק מן הנאשמים היו חברים בפיקוד העליון של הוורמאכט, בכוחות המזוינים של גרמניה הנאצית. הם הואשמו בכך שהשתתפו, או תכננו, או איפשרו ביצוע פשעי מלחמה רבים במדינות שנכבשו בידי הכוחות הגרמניים בתקופת מלחמת העולם השנייה.
שופטי בית הדין הצבאי היו ג'ון סי. יאנג מקולורדו, וינפריד ב. הייל מטנסי, וג'אסטין וו. הרדינג מאלסקה. התובע הראשי היה בריגדיר גנרל טלפורד טיילור. כתב האישום הוגש לבית הדין ב-28 בנובמבר 1947, והמשפט נמשך מ-30 בדצמבר 1947 ועד 28 באוקטובר 1948. מתוך 14 הנאשמים, שניים זוכו מכל אשמה; יוהנס בלסקוביץ התאבד במהלך המשפט; ויתרת הנאשמים נידונו לתקופות מאסר שבין שלוש שנים למאסר עולם.
האישומים.
כתב האישום הכיל ארבעה סעיפי אישום על פשעי מלחמה ופשעים נגד האנושות:
כל הנאשמים הואשמו בכל סעיפי כתב האישום, וכולם הכחישו את האישומים.
סעיף 4 לכתב האישום, האישום בדבר קשירת קשר, נמחק על ידי בית הדין כיוון שנמצא שהוא חופף לאישומים האחרים. בית הדין זיכה את הנאשמים מסעיף 1 לכתב האישום וקבע כי הנאשמים לא היו קובעי מדיניות, וכי ההכנות למלחמה ונטילת חלק במלחמה על בסיס פקודות ממונים אינם בגדר פשע תחת הכללים של החוק הבינלאומי הרלוונטי באותה עת.
קטנזארו
קטנזארו () היא בירת נפת קטנזארו ובירת מחוז קלבריה שבדרום איטליה. קטנזארו היא מרכז עירוני תוסס עם מספר חופים. בקיץ, גלישה מקטנזארו לעיירת החוף סוברטו היא אטרקציה תיירותית חשובה.
היסטוריה.
הנחות מסוימות גורסות כי מקור העיר בקולוניה יוונית עתיקה. השערות אחרות אומרות שקטנזארו התפתחה מהתיישבויות אחרות שהיו מפוזרות באזור של קטנזארו. תגליות ארכאולוגיות מראות שהעיר הייתה עיר פעילה עוד מתקופת הברזל. גנרל ביזנטי בשם ניקפורוס פוקאס נתן לעיר את השם "האבן של ניקפורו". הפיכתה של קטנזארו לעיר מבוצרת החלה על ידי גנרל בשם פלגיסיו שהתחיל בבניית טירה. בתחילת המאה ה-10 (כנראה שנת 903) העיר הביזנטית נכבשה בידי הסרצנים, מי שמצאו את האמירות ונתנו לעיר את השם הערבי קאטאנסאר. עדות לנוכחות הערבית המקום הייתה מציאת נקרופוליס מהמאה ה-8 שהיו בו כתובות ערביות.
בסביבות 1050 תושבי העיר מרדו כנגד הסרצנים והעיר חזרה להיות בשליטה ביזנטית. ב-1069, קטנזארו נותרה העיר האחרונה בקלבריה, לאחר התנגדות ארוכה, ליפול למצור של הנורמנים, שבנו את הטירה הנורמנית שקיימת עד היום. חלוצי אומנויות ומלאכות, ובמיוחד עיבוד של משי, סחרו עם מקומות אחרים באיטליה, ומדינות נוספות ממערב אירופה.
באמצע המאה ה-13, פרידריך השני, גרם לכך שקטנזארו תחזיק ישירות בכתר. במשך 14 שנה היה המקום תחום השלטון של לדיסלאוס מנאפולי, וב-1420 הועבר לניקולאס רופו. לאחר מרד של האנשים הכפריים, אלפונסו החמישי מאראגון לקח שליטה על העיר. ב-1528, קרל החמישי נתן אישור לקטנזארו להפוך את הנשר המלכותי לסמל המתאר את הגבעות שבראש העיר.
ב-1970 ירשה העיר את תואר בירת קלבריה מרג'ו די קלבריה.
שמות העיר במהלך ההיסטוריה.
במהלך העיר השתנה שמה של העיר פעמים רבות:
נגעת לי בלב
נגעת לי בלב הוא אלבומו ה-15 של הזמר איל גולן, שיצא לאור ב-25 במרץ 2012. לאחר שנה האלבום הגיע למעמד אלבום פלטינה משולשת על מכירות של למעלה מ-150 אלף עותקים
בספטמבר 2012 זכה גולן בתואר זמר השנה במרבית מצעדי הפזמונים השנתיים של תשע"ב, בין השאר בגלגלצ. להיטי האלבום צעדו במקומות גבוהים במצעדים השנתיים ו"כשאת איתו" אף נבחר לשיר השנה בשניים מהם.
ההפקה המוזיקלית והעיבודים של שירי האלבום נחלקו בין תמיר צור, רביב בן-מנחם, דודו קומה, ואבי גוטמן.
סינגלים.
ב-17 בנובמבר 2011 הוציא את "מנגינה", הסינגל הראשון מהאלבום, שיר בסגנון נשמה. נכתב בידי מורן כרמל. השיר הולחן, עובד והופק מוזיקלית על ידי רביב בן מנחם.
השיר הגיע למקום ראשון בהשמעות ברדיו. השיר הגיע למקום ה-2 במצעד של רשת ג' ובמצד של גלגלצ. במצעד השנתי של רשת ג' הגיע למקום ה-19.
ב-2 בינואר 2012 יצא הסינגל השני מהאלבום בשם "נגעת לי בלב". את השיר כתב והלחין רותם כהן.
השיר הגיע למקום הראשון במצעד ההשמעות ובמצעד השבועי של גלגלצ ולמקומות הראשונים במצעדי הרדיו והסלולר. השיר הגיע אל המקום ה-3 במצעד של רשת ג' ונחל הצלחה פחותה מקודמו לאחר ששהה רק 4 שבועות בסה"כ ברשת ג'. במצעד השנתי של גלגלצ הגיע למקום ה-8. הסינגל זכה לביקורות טובות. את השיר הפיק מוזיקלית המוזיקאי והמפיק יוסי מור.