בשנת 2015 נעשה שימוש בטכנולוגיות מתקדמות יותר בכדי להנדס צמחים - TALEN וקריספר. מעבדות בסין יצרו בעזרתם חיטה עמידה לפטריות וצמחי אורז בעלי יבול רב יותר, ומעבדה מהממלכה המאוחדת יצרה שעורה עמידה לתנאים צחיחים. מבחינה אסדרתית, כאשר משתמשיים בטכנולוגיות אלו כדי להסיר גנים (ובלי להוסיף גנים ממקורות אחרים), תהליך קבלת האישור הוא קצר וזול יחסית. בשיטת קריספר, דור הצמחים הראשון יכול להכיל DNA זר המסייע לתהליך העריכה, אך הוא אינו נוכח בדור הבא, ולפיכך לפי גופי אסדרה יכולים להיחשב כצמחים שאינם טרנסגנים.
מסחור.
ב-1976 נוסדה החברה הראשונה שעסקה בהנדסה גנטית, Genentech על ידי בויאר ורוברט א. סוונסון , ושנה לאחר מכן יצרו את החלבון סומטוסטטין בחיידקי "Escherichia coli", וב-1978 יצרו אינסולין. אינסולין זה אושר לשימוש על ידי ה-FDA בשנת 1982.
ב-1980 קבע בית המשפט העליון של ארצות הברית כי ניתן לרשום פטנט על יצורים מהונדסים גנטית. ב-1983 הגישה חברה ביוטכנולוגית בקשה לאשר ניסויים בחיידק "Pseudomonas syringae" מהונדס, אשר אמור לגונן על צמחים מפני קור קיצוני. מפגינים ופעילים הצליחו לדחות את האישור בתואנות משפטיות למשך ארבע שנים, וב-1987 חיידק זה היה אורגניזם מהונדס גנטית אשר נעשה בו שימוש מסחרי בחקלאות, בשדות של תותים ותפוחי אדמה בקליפורניה. שני השדות הללו הותקפו בידי פעילים, והחברה החליטה לא לבצע את הניסוי.
הצמח הראשון שהונדס גנטית היה טבק עמיד לאנטיביוטיקה. ניסויי השדה הראשונים בצמחים מהונדסים - צמחי טבק עמידים לקוטלי עשבים - נעשו ב-1986 בצרפת ובארצות הברית. ב-1987 חברת Plant Genetic Systems היו הראשונים להנדס טבק עמיד לחרקים, באמצעות התמרת גנים קוטלי חרקים שמקורים בחיידק "Bacillus thuringiensis" לתוך הטבק.
אנזימים מהונדסים שמקורם בחיידקים היו היישום הראשון של אורגניזמים מהונדסים שאושרו על ידי ה-FDA ב-1988. בראשית שנות ה-90 אושר לשימוש במספר מדינות אנזים הגבנה מהונדס (כימוזין ). עד אז תהליך ההגבנה נעשה באמצעות אנזימים שהופקו מקיבות של מעלי גירה. הכימוזין המהונדס שבוטא בחיידקים מסוגל לגבן חלב. סין הייתה המדינה הראשונה לאשר צמח מהונדס גנטית למסחר, טבק עמיד לנגיף ב-1992. ב-1994 אושר להפצה עגבניית ה-Flavr Savr , אשר טכנולוגיה של RNAi מאריכה את חיי המדף שלה. בשנה זו אישר האיחוד האירופי לראשונה אורגניזם מהונדס גנטית לשימוש מסחרי - טבק עמיד לקוטל העשבים ברומוקסינל. ב-1995 אישר הסוכנות להגנת הסביבה בארצות הברית הפצה של תפוח האדמה המכיל בתוכו גנים קוטלי חרקים. ב-1996 ניתנו 35 אישורים לגדל בצורה מסחרית תשעהה סוגים של צמחים טרנסגניים באיחוד האירופי ובשש מדינות נוספות.
עד 2010, 29 מדינות ברחבי העולם זרעו צמחים מהונדסים גנטית לצרכים מסחריים, ו-31 מדינות אישור יבוא של צמחים טרנסגנים. ב-2013 הוענק פרס המזון העולמי למספר מדענים שהיו מעורבים בחברות הנ"ל, על שיפור האיכות, הכמות והזמינות של מזון בעולם.
החיה המהונדסת הראשונה שמוסחרה היא GloFish, דג זברה המכיל גן פלואורוסצנטי שגורם להם לזרוח תחת תאורה על-סגולה. בעל החיים הראשון שאושר לתזונה הוא סלמון אקווה-אדוונטג' בשנת 2015. הסלמון מותמר בהורמון גדילה שמקורו באלתית גמלונית, תחת בקרה של תחל שמקורו בסוג של דג זאב , כך שהורמון הגדילה מתבטא כל השנה ולא רק בעונות מסוימות.
התנגדות.
התנגדות ותמיכה בהנדסה גנטית התפתחה במקביל להתפתחות הטכנולוגית. בשנת 1998 פרסם הביולוג ארפאד פוסטאי מחקר לפיו חולדות שאכלו תפוחי אדמה מהונדסים סבלו מהפרעות בגידול ובתפקוד מערכת החיסון . צוות חוקרים בכיר שבדק את הנתונים עליו הסתמך טען שהנתונים עליהם התבסס פוסטאי אינם נכונים, והמכון שבו חקר התנער ממנו ולא חידש את החוזה. התקשורת גילתה עניין במחקר, ופוסטאי פנה לחוקרים נוספים שבדקו את ניסויי וטענו שלא נפל בהם פגם. בדיקה של רשות הבטיחות במזון של האיחוד האירופי שפורסמה בשנת 2008 העלתה כי יש מרווח בטיחות גדול (לפחות פי 100) בין רמות החשיפה של בעלי החיים בניסוי לבין החשיפה של בני אדם. התנגדות נוספת פורסמה על ידי חוקר צרפתי, ז'יל אריק סראליני , שטען ב-2012 כי צמחים מהונדסים גנטית גורמים לסרטן בחולדות. הדבר עורר סערה תקשורתית. חוקרים טענו כי מתודולגית המחקר שלו הייתה שגויה, דבר שהוביל למשיכת הפרסום מכתב העת.
נכון ל-2022, לא נמצא חשש בריאותי במוצרי מזון מהונדסים שנבחנו ואושרו באופן בלתי תלוי על ידיד רשויות מזון שונות בעולם.
בישראל.
בשנת 2005 התפרסמו תקנות המסדירות את הפיקוח על הנדסה גנטית, המתבצע בידי משרד החקלאות.
שתי ועדות מטפלות בנושא של מזון מהונדס גנטית: (1) הוועדה למזון חדש של משרד הבריאות, המתייחסת לעניין בטיחות המזון, (2) הוועדה הראשית לצמחים מהונדסים של משרד החקלאות (הורצ"מ), המפקחת על הניסויים הנעשים בארץ מכוח התקנות הנ"ל. על אף שנעשים בישראל מחקרים רבים המערבים הנדסה גנטית, אין הרבה פעילות מסחרית בתחום ואין תוצרת מקומית שעוברת הנדסה גנטית. רוב המזון בעולם המהונדס גנטית הם גידולי יסוד המיובאים לארץ, הכוללים בעיקר תירס, סויה וקנולה.
בישראל התקבלה החלטה בשנת 2013, אשר אושרה כמה שנים לאחר מכן, שצמחים שעברו סוגים מסוימים של הנדסה גנטית לא יגדרו ככאלו:
משמר המולדת הנורווגי
משמר המולדת הנורווגי (בנורווגית: Heimevernet או בקיצור HV) הוא זרוע מיוחדת בתוך הכוחות המזוינים של נורווגיה. התפקיד העיקרי של המשמר הוא הגנה על שטחה של נורווגיה עצמה, אולם הוא לוקח חלק גם במשימות בינלאומיות שונות. במשמר משרתים אנשי חובה לצד מתנדבים, אולם השירות מחוץ לנורווגיה הוא על בסיס התנדבותי בלבד.
ארגון.
במשמר משרתים 40,000 גברים ונשים. חלקם על בסיס התנדבותי וחלקם על בסיס גיוס חובה. חיילי המשמר מחולקים ל-11 "מחוזות" שונים, שבעצמם מתחלקים ליחידות נפרדות לפי המחוזות של נורווגיה. מפקדי המחוזות כפופים למפקדה הראשית באוסלו, אולם נהנים מעצמאות רבה. מפקדי המחוז אחראים על שיתוף הפעולה של כוחות המשמר מול הרשויות האזרחיות וכוחות המשטרה המקומיים. החל משנת 2005 פועל בתוך המשמר כוח מיוחד המכונה "כוח התגובה המהירה" (Innsatsstyrke). הכוח כולל 3,000 אשר נבחרים בקפידה ומאומנים להגיב במהירות לפעולות טרור ואיומים מיידיים אחרים.
Everybody Else Is Doing It, So Why Can't We?
Everybody Else Is Doing It, So Why Can't We? (בתרגום חופשי לעברית: "כולם עושים זאת, אז למה אנחנו לא יכולים?") הוא אלבום האולפן הראשון של הקרנבריז, אשר יצא לאור ב-1 במרץ 1993. מתוך האלבום שוחררו כסינגלים השירים Dreams ו-Linger.
רקע.
האלבום הוקלט באולפן ווינדמיל ליין בדבלין הופק על ידי סטיבן סטריט. כל החומרים לאלבום נכתבו על ידי הסולנית דולורס או'ריורדן והגיטריסט נואל הוגאן.
אלבום יצא אור ב-1 במרץ 1993 והגיע למקום הראשון במצעד הבריטי והאירי. כמו כן, הגיע האלבום למקום ה-50 ברשימת האלבומים הנמכרים ביותר באוסטרליה לשנת 1995.
רשימת שירים.
כל הרצועות הולחנו על ידי דולורס או'ריורדן ונואל הוגאן מלבד רצועות 5, 10 ו-11 אשר הולחנו על ידי או'ריורדן לבדה.
רצועות שנוספו בהוצאה המחודשת של האלבום בשנת 2002:
מקור חסידה גדול
צבע אמת
הטבח בבוצ'ה
אליסבת גיפסטאד מיקלסן
אליסבת גיפסטאד מיקלסן (בנורווגית: Elisabeth Gifstad Michelsen; נולדה ב-1970) היא גנרל מאיור בצבא נורווגיה המשמשת מאז 1 בנובמבר 2019 כמפקדת משמר המולדת הנורווגי.
ביוגרפיה.
מיקלסן נולדה ב-1970 בעיר ראנה. ב-1992 היא התגייסה לצבא נורווגיה ושרתה באפגניסטן ובעיראק. בין 2012–2015 שימשה כמפקדת גדוד, ובין 2018–2019 למדה במכללת המלחמה של צבא ארצות הברית. ב-1 בנובמבר 2019 הועלתה לדרגת גנרל מאיור ומונתה למפקדת משמר המולדת הנורווגי. במהלך דצמבר 2020, פיקדה על כוחות משמר המולדת שסייעו לכוחות המשטרה לטפל בנזקי המפולת בירדום. על כך עוטרה בעיטור גבורה.
חזון טנוגדלוס
חזון טנוגדלוס (לטינית: Visio Tnugdali) הוא טקסט דתי נוצרי מהמאה ה-12, בו מסופר על חזונו של האביר האירי טנוגדלוס (שלעיתים מכונה גם טונדולוס, טונדלוס או טונדל), שמשמעות שמו באירית עתיקה היא "רצון גבורה" או "גבורה עזה". טקסט זה נמנה עם אחד מהטקסטים האסכטולוגיים הפופולריים ביותר בימי הביניים, והוא תורגם מלטינית ל-15 שפות עד המאה ה-15, כולל לנורדית עתיקה על ידי המלך הוקון הרביעי.
הסיפור מתרחש בעיר קורק שבאירלנד בשנת 1148. מסופר בו על האביר טנוגדלוס, שחוזר ממסע ציד ומארגן משתה חגיגי. ברגע שהוא שולח את ידו אל הלחם שעל השולחן (שידוע כאחד מסמליו של ישו), הוא מאבד את הכרתו לשלושה ימים, במהלכם מסייר איתו מלאך בגן העדן ובגיהנום. טנוגדלוס נחשף לפורגטוריום ולעונשיהם הקשים של החוטאים.
המלאך דורש מטנוגדלוס לספר את אשר ראה לאנשים סביבו, ולאחר שמתעורר מהתרדמת, הוא שב לחיות חיים צנועים ולבסוף מגיע לגן העדן.
וילאייט תימן
וילאייט תימן (בערבית: ولاية اليمن; בטורקית עות'מאנית: ولايت یمن) היה אזור אשר נוהל כמחוז ברמה הראשונה (וילאייט) של האימפריה העות'מאנית. בתחילת המאה ה-20, על פי הדיווחים, שטחו היה . אוכלוסיית הווילאייט לפי המפקד העות'מאני של 1885 כללה כ-2,500,000 תושבים.
הווילאייט היה תחום על ידי קו רוחב -20 צפון לצפון, אזור פרוטקטורט עדן מדרום, ים סוף ממערב וקו האורך 45 מזרח ממזרח. הגבול הדרומי נתחם על ידי ועדת הגבול האנגלו-טורקית בשנים 1902–1905, בעוד שהגבול המזרחי נותר מעורפל.
היסטוריה.