יוסטון שיחק בעמדת המגן השמאלי בקבוצות צ'לסי, ברנטפורד, מנצ'סטר יונייטד, שפילד יונייטד וקולצ'סטר יונייטד. הוא השתתף בכ-250 משחקים במדי מנצ'סטר יונייטד, והבקיע בהם 16 שערים. יוסטון שיחק גם במדי נבחרת סקוטלנד פעם אחת. בזמן ששיחק באולד טראפורד הוא סייע למועדון לזכות באליפות הליגה השנייה בעונת 1974/1975, ובגביע ה-FA ב-1977.
החל מ-1990 יוסטון היה עוזרו של מאמן ארסנל ג'ורג' גרהאם, ופעמיים שימש בתפקיד ממלא מקום המאמן: הפעם הראשונה הייתה במשך שלושה חודשים ב-1995 לאחר פיטוריו של גרהאם בפברואר. יוסטון הוביל את המועדון לגמר גביע המחזיקות, אך המשחק הסתיים לבסוף בהפסד של ארסנל לריאל סרגוסה.
ברוס ריוק התמנה למאמן ארסנל ב-1995, כאשר יוסטון ממשיך לעבוד גם תחתיו. ריוק פוטר לאחר כשנה בתפקיד, ויוסטון התמנה פעם נוספת למאמן הזמני עד שהמחליף הקבוע ארסן ונגר סיים את חוזהו עם נאגויה גרמפוס. אולם, יוסטון לא המתין להגעתו של ונגר והתפטר מתפקידו באמצע ספטמבר על מנת שיוכל להתחיל לעבוד בתפקיד המאמן הראשי של קווינס פארק ריינג'רס, כאשר ריוק משמש כעוזרו.
הריינג'רס, שירדו לליגה השנייה עונה אחת קודם לכן, שאפו לחזור אל הליגה העליונה. אולם, התקופה של יוסטון במועדון לא הייתה מוצלחת והוא פוטר בדצמבר 1997 כשהמועדון היה על סף ירידת ליגה נוספת. יוסטון וגרהאם חזרו לשתף פעולה כשהאחרון התמנה למאמן של טוטנהאם הוטספר ב-1998, אך יוסטון עזב את טוטנהאם לאחר שגרהאם פוטר במרץ 2001. לאחר מכן הוא עבד בוולסול במשך תקופה קצרה.
באוגוסט 2008 דווח באמצעי התקשורת כי יוסטון חזר לעבוד עבור ארסנל לאחר 12 שנים, ונטען כי הוא משמש כמגלה כישרונות עבור המועדון.
מפיצי השכלה
מפיצי השכלה בישראל
מרבי השכלה בישראל
ברון הירש
מאוזר 86SR
מאוזר 86SR (גרמנית: Mauser 86SR; נקרא גם מאוזר SR-86) הוא רובה צלפים בריחי שיוצר על ידי חברת מאוזר הגרמנית.
מבנה.
ה-86SR מבוסס על רובה ה-SP66 ויועד לכוחות משטרה וצבא. מנגנון הירי הוא בריח מסתובב ידני, המאפשר ירי בבודדות בלבד. הרובה אינו כולל כוונות ברזל אך ניתן לדגם אותו בכוונת טלסקופית. הרובה הוא בעל ארגונומיה טובה (בין השאר הוא כולל קת מתכוונת הניתנת להתאמה הן בתמוכת הלחי ואורך עקב הקת) ונחשב לנוח ליורה. הרובה הוא בעל "קנה צף" (free-floating) ונחשב למדויק ביותר, הוא בעל דיוק של 0.5 דקת קשת.
שימוש.
ה-86SR משרת בכוחות הביטחון של ישראל, כולל בצה"ל, בעיקר בתפקידי לוחמה בטרור וזאת בשל דיוקו הרב.
בצה"ל הוא נכנס לשירות בתחילת שנות ה-90 של המאה ה-20 בכלים בודדים וב-1996 בכמויות גדולות יותר. בצה"ל הוא שימש לצד רובי M14, גליל צלפים, M89SR ו-M16A2E3 קלעים. תפקידו של ה-86SR הוא בעיקר לוחמה בטרור וצליפה כירורגית בשל דיוקו הרב. ב-1997 החליט צה"ל לעשות מהפכה בתחום הצליפה והחליף את כל רובי הצלפים שלו ב-M24 SWS הבריחי תוצרת נשקי רמינגטון, ומאוחר יותר הצטייד גם ברובי ה-SR-25 החצי-אוטומטיים. כתוצאה מכך, החלו רובי ה-86SR לצאת בהדרגה משירות אך גם כיום (2018) ה-86SR נמצא בשירות בקרב יחידות מיוחדות ישראליות בזכות דיוקו הרב והארגונומיה הנוחה מאוד שלו. בשנת 2018 רכש צה"ל את הבארט MRAD במטרה להחליף את רובי המאוזר 86SR הישנים בקרב היחידות המובחרות בתפקידי צליפת לוט"ר וצליפה בשטח בנוי, בה הירי נעשה גם בישיבה או בעמידה, כאשר הרובה מיוצב על גבי חצובה או שולחן ירי.
המאוזר 86SR היה כנראה גם בשירות יחידות הימ"ס של משמר הגבול לצד רמינגטון מודל 700 משופר ו-SR-25 Mk 11.
לפי אתר Isayeret, בסוף העשור השני של המאה ה-21 החלה הוצאת המאוזר 86SR משירות, ונכון ל-2022 הרובה לא בשירות יותר בצה"ל ובכוחות הביטחון של ישראל.
הקלדה עיוורת
הקלדה עיוורת או כתיבה עיוורת (נקרא גם: קלדנות) היא טכניקת הקלדה על מקלדת של מכונת כתיבה או מחשב המאפשרת הקלדה יותר מהירה ופחות מעייפת מנטלית וגופנית מהמקובל. למיומנות זו יתרון בעבודה במשרד, ולמשרות מסוימות היא מהווה דרישת קדם.
שיטה.
בשיטת ההקלדה העיוורת, לכל האצבעות יש מקומות קבועים על המקלדת בזמן שבין הקלדה על המקשים ויש רק דרך נכונה אחת ללחוץ על כל מקש – הדרך בה האצבעות עוברות את המרחק הקצר ביותר ממקומן הקבוע אל המקש שיש ללחוץ עליו. באופן זה, תנועות האצבעות הן הקצרות והמהירות ביותר ולא מושקע מאמץ מנטלי (מודע או לא מודע) בבחירת הדרך להקליד על המקשים השונים.
מקומן הקבוע של האצבעות בזמן שבין הקלדה על מקש אחת למשנהו, הוא כדלקמן: האצבעות המורות ממתינות על המקשים ח ו־כ (J ו־F) שאותן מזהה המקליד בלי להביט במקלדת בעזרת סימוני החישה שיש על המקלדת (בליטות הניתנות למישוש). האגודלים ממתינים על מקש הרווח. שאר אצבעות יד ימין ממתינות על שלושת המקשים שמימין ל־ח' ושאר אצבעות יד שמאל על אלו שמשמאל ל־כ'.
האגודלים משמשים בשיטה זו רק להקשה על מקש הרווח, כל אצבע אחרת מקישה על המקש עליו היא ממתינה בין ההקשות, על זה שמעליו ועל זה שמתחתיו באלכסון. בנוסף לזה, האצבעות המורות מקישות גם על המקשים שבשני הטורים שבין מקומותיהן הקבועים, כך למשל האצבע המורה של יד ימין אחראית לאותיות ו, ח, צ וגם לאותיות ט, י, מ.
יתרונות וחסרונות.
ההקלדה העיוורת משחררת את המקליד מהצורך להביט במקלדת. השחרור מהצורך להביט במקלדת הוא אחד האמצעים לזירוז ההקלדה אך יש לו גם יתרונות נוספים – הוא מקל את המאמץ הריכוזי שבהקלדה והופך את ההקלדה לנגישה עבור אנשים עם לקות ראייה. אולם, טכניקת הקלדה זו אינה אפשרית עבור מי שאינו מפעיל בקלות את כל עשר אצבעותיו ולכן אינה נגישה עבור הרבה אנשים עם לקויות בגפיים העליונות.
למידה.
טכניקת ההקלדה דורשת לימוד ותרגול. את הטכניקת הקלדה ניתן ללמוד בקורסים או בעזרת ערכות ללימוד אישי. יש גם עזרי מקלדת ללמידת הטכניקה כמו צביעת המקשים על פי האצבע שאמורה להקיש עליהן והסתרה של תגי המקלדת בהדרגה כדי לאלץ את המקליד ללמוד בעל פה את מקומות המקשים. יצוין כי המהירות משתפרת בעיקר ממיומנות ופחות מלימוד הטכניקה.
היסטוריה.
שיטת ההקלדה העיוורת הומצאה, ככל הנראה, על ידי פרנק אדוארד מקגורין (Frank Edward McGurrin), בעיר סולט לייק סיטי. מקגורין זכה בעזרתה בפרס בתחרות הקלדה בשנת 1888 והחל לפרסמה ולהתפרנס מהדרכתה.
קשה לדעת מה ההשפעה של ההקלדה העיוורת על היווצרות פציעות הקלדה משום שנכון לשנת 2008 קשה להעריך באופן כללי את הקשר בין שימוש במחשב לפציעות הקלדה.
כתיבה עיורת
הקלדה עיורת
פריסת QWERTY
Enterprise
גינסבורג
גינסבורג, גינצבורג, גינזבורג, גינזברג, גינצברג וגינסברג (בלועזית: Ginsberg, Ginsburg, Ginsburgh, Ginsparg, Ginzberg, Ginzborg, Ginzburg; במקור הגרמני: Günzburg; ברוסית: Гинзбург, Гинцбург) הם וריאנטים של אותו שם משפחה.
גינזבורג
קונטרפונקט הסוגים
גינצבורג
גינצברג
גינסברג
גינזברג
איבתיסאם מראענה
אמנות ישראלית
קמיליונר
האקים סריקי (נולד ב-28 בנובמבר 1979) הידוע יותר בשם הבמה שלו קמיליונר (Chamillionaire) שהוא הלחם בסיסים של המילים "chameleon" (זיקית) ו-"millionaire" (מיליונר), הוא ראפר אמריקאי מיוסטון, טקסס. הוא מוכר בעיקר בזכות שירו 'Ridin' שהיה להיט גדול בשנת 2006 וגם זיכה אותו בפרס גראמי לביצוע הראפ הטוב ביותר של צמד או קבוצה לשנת 2007.
בנוסף לכך הוא מחזיק בתואר הראפר שמכר הכי הרבה רינגטונים.
נטלי דו טויט
מאוזר SR86
רובה צלפים TCI M89SR
חן צימבליסטה
חן צימבליסטה (נולד ב-1966 בקריית אונו) הוא נגן כלי הקשה ומנצח ישראלי.
ביוגרפיה.
בוגר האקדמיה למוזיקה בתל אביב. צימבליסטה החל את חינוכו המוזיקלי בקונסרבטוריון של בית הספר היסודי "ניר" שבקריית אונו. מורו הראשון של צימבליסטה לכלי הקשה היה אלון בור נגן בתזמורת הפילהרמונית הישראלית ובהמשך למד בארצות הברית, בבית הספר הגבוה למוזיקה בברוקלין, אצל מוריס לנג ובדנמרק אצל בנט ליילוף באקדמיה המלכותית בקופנהגן.
חן צימבליסטה הופיע עם תזמורות בישראל, אירופה, סין, ארצות הברית, קנדה וברזיל. כמו כן הופיע בפסטיבל ישראל ובפסטיבל קול המוסיקה בגליל העליון ובפסטיבלים שונים בגרמניה ובארצות הברית. כן השתתף בקונצרט שלום מיוחד באפריקה. בשנים 2002–2003 שימש כמנהל האמנותי של "התזמורת הקאמרית אשדוד".
צימבליסטה השתתף כסולן וכמנצח עם התזמורת הסימפונית ירושלים, התזמורת הסימפונית חיפה, הסינפונייטה הישראלית באר שבע, התזמורת הסימפונית הישראלית ראשון לציון, סימפונט רעננה, התזמורת הפילהרמונית הישראלית, התזמורת הקאמרית הישראלית ועוד. בינואר 2020 הופיע חן צימבליסטה עם תזמורת ראשון לציון בביצוע בכורה ישראלי של היצירה "דמעות הטבע" מאת המלחין הסיני טאן דון.
בשנת 2015 ייסד צימבליסטה את עמותת מפעל המוזיקה הפועלת למען דו קיום מוזיקלי ערבי יהודי.
מלחינים ישראלים כתבו בשבילו יצירות, בהם יבגני לויטס, נעם שריף, מנחם ויזנברג, שלמה גרוניך, בנימין יוסופוב ווגנר טיסו הברזילאי.
אמו היא הפסלת עפרה צימבליסטה.
חן צימבליסטה מנגן בעיקר על מרימבה ועוד על כלי הקשה אחרים.
קלוריק
תאוריית הקלוריק היא תאוריה מדעית ארכאית לפיה חום הוא זורם (כמו נוזל או גז) המכונה קלוריק, הזורם מגופים חמים לגופים קרים. הקלוריק נחשב לגז חסר משקל, המסוגל לנוע מתוך ולתוך נקבוביות במוצקים ובנוזלים. תאוריית הקלוריק נזנחה באמצע המאה ה-19 לטובת תאוריית החום, אך נותרה בספרות המדעית עד סוף המאה ה-19.
היסטוריה מוקדמת.