הועידה בנושא אמנת הסחר בנשק נערכה במהלך שנת 2012, ובה סוכמו פרטי ההסכם. יצואניות נשק גדולות, דוגמת רוסיה וסין, העלו בתחילה תהיות על התנאים הקושרים בין מכירת נשק לבין סוגיות בתחום זכויות האדם, וקיבלו הבהרות בנוגע לפרשנות המשפטית של האמנה. בארצות הברית, איגוד הרובאים הלאומי (NRA), יחד עם בעלי בריתו בקונגרס, טענו שהיא עלולה לפגוע בזכות החוקתית שלהם לשאת נשק. כפועל יוצא מכך, בחר ממשל ברק אובמה שלא לנקוט עמדה ציבורית בעד או נגד.
טיוטה סופית של האמנה נשלחה לכל ממשלות העולם לקבלת אישור במרץ 2013.
חתימה ואישור.
העצרת הכללית של האומות המאוחדות ב-2 באפריל 2013 (ישיבת המליאה ה-71) אימצה את האמנה כהחלטה בהצבעה של 154 מדינות בעד, 3 נגד, ו-23 נמנעים. צפון קוריאה, איראן וסוריה הצביעו נגד. סין ורוסיה, בין המובילות בעולם בייצוא נשק, היו בין 23 המדינות שנמנעו. קובה, הודו, אינדונזיה, מיאנמר, ניקרגואה, ערב הסעודית וסודאן נמנעו גם הן. ארמניה, הרפובליקה הדומיניקנית, ונצואלה ווייטנאם לא הצביעו.
האמנה נפתחה לחתימה רשמית על ידי כל המדינות בניו יורק ב-3 ביוני 2013. היא נכנסה לתוקף ב-24 בדצמבר 2014, 90 יום לאחר תאריך שאושרה בידי 50 מדינות.
תוכן האמנה.
האמנה לפיקוח על סחר בנשק קובעת כי מדינה לא תתיר ייצוא אם בזמן שבו נשקל מתן היתר מסוג זה "ידוע לה כי הנשק האמור ישמש לביצוע רצח עם, פשעים נגד האנושות, הפרות חמורות של אמנות ז'נבה, התקפות מכוונות על אזרחים ואובייקטים אזרחיים או פשעי מלחמה אחרים, המוגדרים באמנות בינלאומיות שאותה מדינה צד להן".
עוד קובעת האמנה כי אם ייצוא הנשק לא נאסר בהתבסס על סעיף זה, על המדינה לערוך בקרה ולבחון את הפוטנציאל שאותם כלי נשק יגרמו בכמה היבטים: אם הם יתרמו או יערערו את השלום והביטחון; אם יבצעו או יקלו על הפרה חמורה של המשפט הבינלאומי ההומניטרי, או אמנות בינלאומיות בנושאי זכויות אדם; וכן יבצעו או יקלו על ביצוע עבירות לפי האמנות הבינלאומיות והפרוטוקולים הנוגעים למניעת טרור או לפשע מאורגן בינלאומי, שמדינת הייצוא היא צד להן.
מדינת ישראל והאמנה.
ב-2 באפריל 2013 הצביעה מדינת ישראל בעצרת הכללית של האומות המאוחדות בעד האמנה. אולם כאשר התקבל האשרור של המדינה ה-50 על האמנה, שהעביר את סף הכניסה שלה לתוקף, באוקטובר 2014, מדינת ישראל עדיין לא חתמה עליה. זאת מאחר ששר הביטחון, משה יעלון, התנגד לאשרור האמנה, בטענה כי יישומה במדינות אחרות, עלולה לסכן את ישראל ואת צה"ל. בין השאר "חתימה על האמנה עשויה להשפיע על היבטים הקשורים בייצוא נשק מארצות הברית לישראל, משום שהיא כופה על ישראל את כללי המשפט ההומניטרי הבינלאומי".
לאחר שאמנה נכנסה לתוקף בדצמבר 2014, מדינת ישראל חתמה על האמנה, מאחר שהיועץ המשפטי של משרד החוץ הגיש חוות דעת לפיה "בחתימה על האמנה אין כדי להשפיע על הסיוע הביטחוני לישראל מארצות הברית" וכי "חתימה על האמנה, להבדיל מאשרור או הצטרפות, אינה יוצרת מחויבות משפטית לקיים את הוראותיה. משמעות החתימה היא שהמדינה החותמת מחויבת שלא לנקוט צעדים שיסכלו את יעדי האמנה או מטרותיה".
יעלון תמך בחתימה, שהייתה רק מהלך הצהרתי בלבד, והתנגד בנחרצות לאשרורה בכנסת, ולמעשה להפעלתה. מאז מבחינה מעשית אין לה כל השפעה על הסחר בנשק שבו מעורבת מדינת ישראל, והיא אינה מחויבות לתוכן האמנה.
בשנים שלאחר כניסת האמנה לתוקף, מדינת ישראל הגדילה את הייצוא הביטחוני שלה ב-55% לעומת חמש השנים שקדמו להן, הגידול היחסי הגדול בעולם. נכון ל-2018 ישראל היא יצואנית הנשק השמינית בגודלה בעולם. ביחס למספר תושביה, ישראל היא יצואנית הנשק הגדולה בעולם.
דו"ח של ארגון אמנסטי אינטרנשיונל, שפורסם במאי 2019, קבע כי חברות ישראליות מייצאות נשק למדינות המפרות בשיטתיות זכויות אדם.
דונלד טראמפ והאמנה.
עם תחילת נשיאתו אמר דונלד טראמפ שיפעל לביטול חתימת ארצות הברית על האמנה, ויפסיק את תהליך האשרור שלה (שמעולם לא הושלם בארצות הברית), ואשר היה מכניס אותה לתוקף עבור ארצות הברית. טראמפ החל לקדם תוכנית להגדלת מכירת הנשק תוצרת ארצות הברית בעולם, באמצעות הנספחים הצבאיים והדיפלומטים האמריקאים.
ב-26 באפריל 2019, הכריז בכנס איגוד הרובאים הלאומי, כי "אנחנו מסירים את החתימה שלנו", וכי יחתום על הודעה המבקשת מהסנאט להפסיק את הליך האשרור. לטענתו חתימה על האמנה תפגע ביכולת לסחור בנשק, בעולם וגם בתוך ארצות הברית.
קרחון רודולף (ארץ גרהאם)
קרחון רודולף (באנגלית: Rudolph Glacier) הוא קרחון באזור חוף דנקו, של ארץ גרהאם, שבאנטארקטיקה.
הקרחון נשפך אל מפרץ אנדוורד, דרומית לקרחון מוזר, בחוף המערבי של ארץ גרהאם.
היסטוריה.
גילוי ומיפוי הקרחון.
הקרחון מופה לראשונה על ידי המשלחת האנטארקטית הבלגית, אשר חקרה את אנטארקטיקה בין השנים 1897–1899, בפיקודו של אדריאן דה ז'רלאש.
מקור השם.
שמו של הקרחון ניתן לו בשנת 1960 על ידי הוועדה המייעצת לשמות אנטארקטיים של בריטניה.
הקרחון נקרא על שמו של פול רודולף (Paul Rudolph), מתמטיקאי ואופטיקאי גרמני, אשר פיתח את עדשות המצלמה שנעשה בהם שימוש על ידי חברת Zeiss בשנת 1889, ואת העדשות מסוג "Tessar" שחברת Zeiss עשתה בהן שימוש החל משנת 1902.
שם זה ניתן לקרחון, בדומה לשנות אתרים נוספים באזור הקרויים על שם חלוצים בתחום הפוטוגרמטריה (כגון קרחון מוזר, וקרחון אראגו).
מזלגוני
מזלגוני (באנגלית: Forky, "פורקי") הוא דמות מזיכיון "צעצוע של סיפור", שהופיע לראשונה בסרט "צעצוע של סיפור 4". הדמות דובבה במקור על ידי טוני הייל, ובעברית על ידי דני לשמן.
תיאור הדמות.
מזלגוני הוא מזלגון פלסטיק עם זוג עיניים מתגלגלות, פה עשוי פלסטיק כחול, שני חצאי מקל ארטיק בתור רגליים מודבקים בחימר, זרועות וידיים עשויים ממנקה מקטרות בצבע אדום, וגבות עשויות מפלסטיק בצבע אדום. שמה של בוני רשום ברגליו, ויש לו מדבקת קשת ברגלו הימנית.
אודות הדמות.
צעצוע של סיפור 4.
בסרט "צעצוע של סיפור 4", לאחר שנכנסה לכיתה לשיעור מלאכה, וודי אסף מרכיבים מפח האשפה, כולל מזלגון. בוני הפכה את יצרה צעצוע חדש מהמזלגון וקראה לו מזלגוני (באנגלית: פורקי). פורקי קם לתחייה והתחיל לחשוב למה הוא חי, פורקי מסרב להאמין שהוא צעצוע ומכנה את עצמו "אשפה". כאשר מזלגוני הפך לצעצוע האהוב על בוני, וודי נאלץ לשמור על פורקי ולדאוג שלא יזרוק את עצמו לפח האשפה.
כאשר המשפחה של בוני יצאה לטיול רכוב, מזלגוני קפץ מחוץ לחלון רכב הRV ווודי ניסה לעצור אותו. לאחר שוודי הסביר לו כמה הוא חשוב לבוני, פורקי החליט לחזור אליה. ליד אתר ה-RV שם בוני ומשפחתה נשארו, וודי גילה את המנורה של בו-פיפ בחלון של חנות עתיקות ונכנס פנימה כדי לבדוק. בתוך החנות, הוא ומזלגוני גילו בובה מדברת בשם "גאבי גאבי", ובובות פיתום אשר עובדות בשבילה. גאבי הציעה שתיקח אותם אל בו, אולם היא חשפה את תוכניתה לקחת את התיבה הקולית של וודי על מנת לתקן את שלה, בגלל שאף ילד לא ירצה בובה עם תיבה קולית שבורה כמו שלה. וודי ברח מהפיתומים, אולם גאבי חטפה את מזלגוני. בחנות העתיקות מזלגוני התיידד עם גאבי גאבי וסיפר לה על וודי, והיא לימדה אותו שזה כיף להיות צעצוע.
לאחר שוודי שחרר את מזלגוני תמורת התיבה הקולית, הוא אמר למזלגוני שיגיד לצעצועים להיפגש בקרוסלה. ולאחר מכן מזלגוני נפרד מוודי שהחליט לעזוב ולהיות עם בו פיפ.
בסצנה לאחר הקרדיטים התיידד מזלגוני עם חברה חדשה עשויה סכין פלסטיק בשם "קרן בוורלי".
מזלגוני שואל שאלה.
בסדרה זו מזלגוני חוזר בסדרת סרטונים קצרה אשר משודרת בדיסני+, שם הוא שואל חבריו הצעצועים שאלות על תפיסת עולמו. הצעצועים של בוני עוזרים לו ללמוד ולהבין דברים.
קרחון רודולף
A Legendary Christmas (אלבום)
A Legendary Christmas (בעברית: חג מולד אגדי) הוא אלבום האולפן השישי של הזמר-יוצר האמריקאי, ג'ון לג'נד. האלבום יצא לאור ב-26 באוקטובר 2018, על ידי חברת התקליטים, קולומביה רקורדס, כשנתיים לאחר צאת אלבום האולפן החמישי שלו, "Darkness and Light". מנובמבר עד דצמבר 2018, לג'נד ערך מספר סיבובי הופעות בהם שר את שירי האלבום. האלבום הועמד לפרס גראמי לאלבום הפופ הווקאלי העממי הטוב ביותר בטקס פרסי גראמי ה-62.
רקע.
ב-1 באוקטובר 2018, לג'נד הכריז על צאת האלבום ברשת החברתית טוויטר. לפני ההכרזה, לג'נד הפך לאמן האפרו-אמריקאי הראשון שזכה בכל ארבעת פרסי האוסקר, האמי, הגראמי והטוני. ב-11 באוקטובר 2018, לג'נד הוציא לאור את שני השירים המובילים של האלבום, "Bring Me Love" ו-"Have Yourself a Merry Little Christmas". מהדורת הדלוקס של האלבום, שהכילה ארבעה סינגלים חדשים, הוצאה לאור ב-8 בנובמבר 2019.
הצלחה מסחרית.
האלבום מכר כ-20,000 עותקים רק בארצות הברית. בצאתו, האלבום זכה במקום ה-22 במצעד הבילבורד 200 האמריקאי.
דיסוסטיצ'וס אלגינאידס
דיסוסטיצ'וס אלגינאידס (שם מדעי: Dissostichus eleginoides) הוא מין של דג גרם ממשפחת הנוטוטיניים, הקרוב למין דיסוסטיצ'וס מאוסוני והוא אחד מהדגים האנטארקטיים הגדולים ביותר. הוא נפוץ לאורך האוקיינוס הדרומי ובדרומם של האוקיינוס השקט, האטלנטי וההודי.
דג זה מגיע לאורך ממוצע של מטר ולמשקל של 7 עד 10 קילוגרם. עם זאת נצפו פרטים במשקל של 100 קילוגרם, מה שהופך אותו לדג הגרם השני בגודלו באוקיינוס הדרומי, כשהפרטים הגדולים מגיעים לגיל 50 שנה לערך. הדג בעל לסתות חזקות ושיניים מחודדות כמו של כריש, ולרוב הוא שוחה באיטיות אך יכול לשעוט קדימה במהירות אחרי טרף.