האזור ההררי מוגדר כתחתית עמקי הנהרות אתבסקה ומינט, והוא החם והיבש ביותר בג'ספר. בפארק גדלה האוכלוסייה הצפונית ביותר באלברטה של אשוחי דאגלס. הרוחות הנושבות בעמקים ממיסות את השלג ומאפשרות ליונקים שונים (כגון אייל צפון ואייל קורא) לרעות בערבות הדשא. דובים שחורים ודובי גריזלי המתעוררים מתרדמת חורף מגיעים עד לאזור זה שבו נמצא טרפם, וכך גם טורפים אחרים. עופות כגון שלך ועיטם לבן-ראש מקננים באזור זה. באזור זה נמצאים היישובים והמבנים של האדם, ובהם העיירה ג'ספר, מתקני נופש וכבישים מהירים.
האזור התת-אלפיני נמצא מעל האזור ההררי. אזור זה מכוסה בעיקר ביערות המקיפים את מדרונות ההרים, ובהם גדלים בעיקר עצי אשוח, אשוחית, ואורן, המשמשים בית גידול עבור מספר קטן יותר של בעלי חיים. אלו כוללים בין היתר גרגרן, דלק, וסמור, ובחורף גם אייל הצפון, אייל קורא, ושונר. בעבר התרחשו בפארק שרפות יער שגרמו לנזקים נרחבים ליערות התת-אלפיניים, ובשריפות שהתחוללו בין 1888 ל-1889 הושמדו כ-40% משטח היערות.
האזור האלפיני הוא העוין ביותר למחיה בפארק, והוא מוגדר באמצעות הרוחות העזות הנושבות בו. צמחים מעטים בלבד מסוגלים להתקיים בו, והם בעלי אמצעי הסתגלות כגון פיגמנטים אדומים בפרחיהם המאפשרים להם לספוג יותר טוב את אור השמש ולמנוע את קפיאת הצמח. יונקים קטנים כגון מרמיטה ופיקה מתגוררים בעיקר מתחת לסלעים, והסוג שכווי הוא העוף היחיד שמקנן באזור האלפיני באופן קבוע. אזור זה הוא הרגיש ביותר בפארק.
מיסאק מנוחיאן
האוקיאנוס הצפוני
גאורגי פלחאנוב
תל יונה
תל יוֹנָה הוא תל בגובה של כ-40 מטר מעל פני הים, הממוקם על חוף הים בגבולה המערבי של ראשון לציון, ושטחו הכולל הוא כ-35 דונם.
הסביבה.
סביבתו של תל יונה מכוסה בדיונות חול, שנוצרו ככל הנראה לאחר המאה ה-6 לספירה. מתחת לדיונות, בעיקר בחלקו המזרחי של התל, מרובדות שכבות חמרה מ"תצורת נתניה" המונחות אופקית על גבעות קדומות עוד יותר של "כורכר דור". בחלק מן השטח, בעיקר בחלקו המערבי, הוסר החול כתוצאה מפעילות בת זמננו ונחשף הכורכר. הצמחייה שעל הדיונות מתמעטת ככל שמתרחקים מקו החוף.
ארכאולוגיה.
התל הוא אתר עתיקות המוכרז כחוק משנת 1992.
בסקר ארכאולוגי שנערך בו נמצאו שרידי קירות, רצפת טיח ובורות רדודים. בנוסף לכך נחשפו קטעי רצפות פסיפס אשר רובן נשדד ככל הנראה, ומתקן תעשייתי. באתר נמצאו חרסים מהתקופות הפרסית, הרומית, הביזנטית והמוסלמית הקדומה. על מדרונות התל נמצאו ממצאים ארכאולוגיים, בעיקר כלי צור מהתקופות הנאוליתית והכלקוליתית, וכן שברי כלי חרס מהתקופות הרומית, הביזנטית והאסלאמית הקדומה.
דיונות החול הצעירות מכסות אתרים שהקדומים שבהם מן התקופות הפרהיסטוריות. השרידים שנמצאו בסביבת התל מרמזים על התיישבות קדומה על גבעות הכורכר שבקרבת חוף הים, ומצטרפים לאתרים שהוכרזו בידי אגף העתיקות בשנות ה-70, שייתכן כי נפגעו במהלך השנים.
המצב הנוכחי.
כיום נכלל תל יונה בתוך מטווח 24 אשר הגישה אליו אינה אפשרית לאזרחים. בראש התל בנוי בסיס צבאי קטן של חיל הים ובו עמדת מכ"ם. השטח כולו הוא חלק משדה ניסויים של טכנולוגיות צבאיות שונות ומטווח צבאי. העבודות שנעשו לצורכי הכשרת השטח בשנות ה-70 והשימושים הצבאיים לאורך השנים גרמו לנזקים רבים לתכסית הקרקע, הצמחייה, וחיי הטבע באזור ולאובדן של ממצאים ארכאולוגיים.
תל יונה משמש כנקודת ציון חשובה ביותר של נתיבי הטיסה במרחב האווירי של ישראל, הן בטיסות על פי ניווט ראיה והן לטיסות בניווט מכשירים. נתיב הטיסה העובר מצפון לדרום על קו החוף מסתיים מעל תל יונה ומהווה נקודת ציון לפניה לכיוון פנים הארץ. השטח האווירי שמדרום לתל יונה הוא חלק מן השטח הצבאי הסגור לתעופה אזרחית.
משה יהודה לייב זילברברג
הרב משה יהודה לייב זילברברג מקוטנא (תקנ"ד, 1794 - ג' בשבט תרכ"ה, 1865) היה רב מפורסם בפולין ובירושלים. התפרסם בשם ספרו זית רענן.
תולדותיו.
משה יהודה נולד בלנצ'יץ שבפלך קאליש בפולין, לרב בנימין ביינוש ולבאשע בת הרב זאב וולף אוירבך. לפי מסורת המשפחה הם מצאצאי רבי יוסף קארו ה"בית יוסף".
משה יהודה כיהן ברבנות בקוואל, בשפסק, בדוברי, בלאסק ובקוטנא, והתפרסם ברחבי פולין בגאונותו. בעיירות שבהן כיהן ברבנות פתח גם ישיבה, ולימד בה תלמידים שהגיעו מכל הסביבה.
בשנת תרי"ז מסר לבנו הרב אברהם בנימין בייניש את כס הרבנות, עלה לארץ ישראל והתיישב בירושלים, שם שכר דירה בחצרו של דוד ילין הראשון. את אחד מחדריו הקצה לבית מדרש, שם היה לומד כל היום, עטור בטלית ותפילין, ומלמד תורה לכל החפץ בכך, ללא תשלום. כמו כן מסר מדי יום שני שיעורים בבית הכנסת מנחם ציון (סמוך לחורבה), בבוקר בגמרא בעיון ובערב בהלכה.
בשנת תרי"ח התמנה לחבר נשיאות תלמוד תורה וישיבת עץ חיים ומסר בה שיעורים.
בשנת תרי"ט היה ראש החותמים על ההסכם בין העדה הספרדית לאשכנזים בסכסוכים על מוסדות ותפקידים. ייסד מניין שחרית בכותל המערבי, אך המניין פורק לאחר מעט זמן.
מתלמידיו בירושלים היו הרב יהושע צבי מיכל שפירא, הרב אליעזר דן רלב"ג, הרב ישעיהו אורנשטיין, יהושוע השיל יואל בסאן ויואל משה סלומון.
נפטר בשנת תרכ"ה. רחוב "זית רענן" בקריית צאנז בירושלים נקרא על שם ספרו.
משה יהודה לייב מקוטנא
איילנד (סרט)
איילנד (במקור: The Island - "האי") הוא סרט מדע בדיוני אמריקאי משנת 2005, בבימויו של מייקל ביי, ובכיכובם של יואן מקגרגור וסקרלט ג'והנסון.
תקציר העלילה.
העלילה מתרחשת בשנת 2019 במתקן אטום ומוגן מהעולם החיצון בארצות הברית המאכלס אלפי בני אדם, בעלי זיכרונות מינימליים מהעבר, שסבורים כי הם הניצולים היחידים בכדור הארץ ששרדו אסון אקולוגי שזיהם את העולם החיצון. מדי שבוע נערכות במתקן הגרלות שהזוכים בהם יוצאים לגן עדן מופלא ואוטופי המכונה "האי", לכאורה המקום האחרון על פני כדור הארץ שאינו מזוהם.
סקרנותו של אחד התושבים במתקן המכונה "לינקולן 6-אקו" (מגולם על ידי יואן מקגרגור) מובילה אותו בהמשך לגלות במהלך מעקב חשאי כי הוא וכל יתר התושבים האחרים במתקן הם למעשה שיבוטים זהים של אנשים עשירים בעולם החיצון שהשקיעו מיליוני דולרים ביצירת ובשימור משובטיהם, וכי התושבים במתקן המועברים לכאורה למקום המכונה "האי" בפועל נרצחים על מנת שמפעילי המתקן יוכלו להוציא את איבריהם ולהשתילם באנשים המקוריים ששובטו.
כאשר חברתו של לינקולן, ג'ורדן 2-דלתא (מגולמת על ידי סקרלט ג'והנסון) נקראת לעבור לאי, לינקולן מחליט להימלט עמה מהמתקן אל העולם החיצוני כאשר צוות אכזרי מטעם המתקן יוצא בעקבותם ומנסה להחזירם למתקן בכל מחיר, בעוד שהם מנסים להגיע אל האנשים המקוריים מהם שובטו.
בסרט כיכבה מכונית הקונספט קדילאק סיאן.
גן לאומי מורדות הר הצופים
גן לאומי מורדות הר הצופים הוא גן לאומי בהליכי ביצוע במורדות הר הצופים, שהקמתו אושרה בתחילת 2012. שטח הגן 740 דונם.
מאפייני הגן.
הגן נמצא בספר המדבר, במורדות המזרחיים של רכס הר הצופים ורכס הר הזיתים. מצפון לגן נמצאת האוניברסיטה העברית. האתר סמוך לשביל ירושלים
בחפירות הצלה שנערכו בשנת 1999 נתגלו תחנת דרכים מתקופת הברזל, מערכת תת-קרקעית מהתקופה הפרסית, מחצבה של אבני בנייה וכן מחצבה תת-קרקעית, שכללה בית מלאכה לכלי אבן, המתוארכות לימי בית שני וכן שדה קבורה ובו 44 קברים. גם בסקר שערכה רשות העתיקות ב-2008 נתגלו שרידים מתקופת הברזל.
צמחיית האזור אופיינית לתת ספר מדברית. הצמחייה כוללת סירה קוצנית, ומינים מדבריים נוספים כגון לענת המדבר.
בשולי הגן צומח העשב טוריים צרי-עלים (ממשפחת המורכבים) שזהו מקום גידולו היחיד בישראל.
תוכנית הגן הלאומי.
על פי התוכנית הגן יתחבר למזרח הגן הלאומי עמק צורים. ממשלת ישראל הקציבה לפיתוח הגן הלאומי 7 מיליון ש"ח. לאחר אישור הקמת הגן, ביצעה רשות הטבע והגנים עבודות פיקוח במקום שכללו הריסה של מבנים בלתי חוקיים ועבודות עפר בשטח. הסמכות להכריז על מקום כגן לאומי, מצויה בידי שר הפנים בהתייעצות עם השר לאיכות הסביבה
פלסטינים, ישראלים, עמותת במקום, וארגוני שמאל מתנגדים להקמת הגן, וטוענים כי ההכרזה עליו נועדה למנוע הרחבת השכונות הערביות באזור, עיסאויה וא-טור. מנגד השר להגנת הסביבה גלעד ארדן, גיבה את רשות הטבע והגנים וטען ש"האזור הוגדר כראוי לשימור כגן לאומי בתוכנית המקורית של ירושלים זה עשרות שנים. בין היתר בשל ממצאים ארכאולוגיים, צמחייה נדירה וערכי מורשת המצויים בו".
ראש עיריית ירושלים ניר ברקת פעל באוקטובר 2013 לקדם את הגן הלאומי במקום. מאידך השר להגנת הסביבה, עמיר פרץ, ניסה לעצור את קידום תוכנית הגן הלאומי כדי לאפשר פסק זמן לקיום דיונים נוספים במטרה לבחון את ההשלכות על ערכי טבע והשלכות לאומיות ובינלאומיות. בנוסף אמר השר כי בשטח אין ערכי טבע רגישים באופן מיוחד..
ב-14 בנובמבר 2013 אישרה הוועדה המחוזית לתכנון ובנייה את בנייתו של הגן הלאומי בשטח של כ-650 דונם ב-20 בנובמבר 2013 הכריז שר הפנים גדעון סער במליאת הכנסת, כי הליכי התכנון של התוכנית יימשכו וכי הם צפויים להיות מושלמים בתוך כחודש וחצי.
נותני חסות
טיימקופ
טיימקופ (באנגלית: Timecop) הוא מותחן מדע בדיוני משנת 1994 בבימויו של פיטר היימס ובכיכובם של ז'אן-קלוד ואן דאם, מיה שרה, רון סילבר וגלוריה ראובן. הסרט מבוססת על הקומיקס "Timecop" מאת מארק וורהיידן.
תקציר העלילה.