ב-20 בפברואר זיהה מטוס סיור של המשרד להגנת הסביבה מספר כתמי שמן בקרבת חופי חיפה במרחק של כמה מאות מטרים מחוף בת גלים ל-פארק הכט, ופרס במקום ציוד ספיגה. עם זאת הכתם לא הגיע לבסוף לחוף, ובסיור נוסף לא נצפה שוב, אך גם לא טופל בעודו בים.
ב-22 בפברואר דווח שהזפת הגיעה לחופי צור בדרום לבנון. באותו יום האשימו בלבנון את ישראל כאחראית לאירוע.
הנזק.
השבוע הראשון.
ב-18 בפברואר נפלט לחוף באזור ניצנים, לווייתן מצוי זכר בוגר (צעיר יחסית), באורך של כשבעה-עשר מטרים ובמשקל 25 טון. בנתיחתו נמצא כי הוא מת כ-14 ימים קודם לכן וכי מותו נגרם מזיהום נפט.
באתרים רבים נצפו נזק ותמותה של ציפורים, דגה, צבי ים, חרדונים, סרטני חול ושלל יצורים ימיים וכן לצמחייה. הנזק נגרם בכל שלושת בתי הגידול, במי הים הפתוח, בחולות החוף ובטבלאות הגידוד המצוי באזורים הסלעיים המעטרים את החוף שם מתרכזת מרבית הפעילות הביולוגית. כאשר לאחרון נגרם הנזק הגדול ביותר וגם כזה שהשיקום שלו קשה הרבה יותר. בין המשטחים שנפגעו המצריכים טיפול מקצועי נמנים גם טיילות צמודות חוף ושוברי גלים.
מפני שהאירוע התרחש בימי קרה וגשם משמעותיים לא פקדו את החופים מבקרים במהלכו, אך מקצת מהמתנדבים שעסקו בניקוי החופים נזקקו לטיפול רפואי עקב החשיפה לזפת.
עם שיפור תנאי מזג האוויר החלו בפעולות ניקוי, אך הניקוי עצמו צפוי לפגוע בתשתית של החוף וגם לפגיעה מיידית בחי ובצומח. כמו כן קיים חשש גדול מפני חלחול המזהמים לקרקע ככל שעובר הזמן. לא ידוע כמה זמן ייקח לשקם את השטח ולכמה זמן יהיה לזיהום השפעות סביבתיות.
בעלי חיים פגועים שנאספו מהחופים נשלחו לטיפול בבתי חולים לחיות בר, ובהם למרכז להצלת צבי ים של רשות הטבע והגנים במכמורת, אך הצליחו להציל רק שישה צבים שגם כך הם מין בסכנת הכחדה.
על משקלו של האירוע אמר שאול גולדשטיין, מנכ"ל רשות הטבע והגנים: "מבחינתנו מדובר באסון הטבע החמור ביותר שאירע בעשרות השנים האחרונות בישראל, הרבה יותר חמור מזיהום הנפט בשמורת עברונה בערבה (2014) ומאסון הזיהום התעשייתי בשמורת נחל אשלים בנגב (2017)".
טרם ניתן להעריך את ממדי הנזק אך ישנן גם הערכות שהנזק והשלמת השיקום ייארכו שנים.
השבוע השני.
ב-23 בפברואר, שבוע לאחר תחילת האירוע, פרסמה רשות הטבע והגנים הערכת מצב לפיה, כל החופים עדיין מלוכלכים בזפת.
האיסור של הרשויות על ההגעה לחופים לפעילות פנאי נותר, וקיים חשש מפני השפעות הגל החורפי הבא הצפוי בחלוף השבוע על הים והחוף.
הממשלה החליטה שהקרן למניעת זיהום ים תקצה 45 מיליון ש"ח מתוך 120 מיליון הנמצאים בקופתה למימון פעולות השיקום של החופים שנפגעו. עוד הוחלט שהמשרד להגנת הסביבה יגיש בתוך חודש תזכיר חוק בנושא "מוכנות ותגובה לאירועי זיהום הים בשמן".
ב-24 בפברואר משרד הבריאות ומשרד החקלאות פרסמו הוראה בדבר איסור שיווק ואכילה של דגים ובע"ח ימיים מהים התיכון. פעולה זו ננקטה כמשנה זהירות מאחר שטרם סיימו לבדוק ממצאים על מצב חדירת מזהמים לחיים במים. בכוונת המשרד לאיכות הסביבה לבדוק זאת גם לאורך זמן כדי לראות את כתוצאה משקיעת מזהמים מסיסים במים, הייתה פגיעה במארג המזון. בנוסף הובעה דאגה בדבר השפעה על עופות רבים שצפויים לבקר במסלול נדידת האביב בישראל. דגימות המים נשלחו למכון לחקר הימים והאגמים.
במהלך השבוע השני החל הים לפלוט שוב זפת באזור החופים במישור החוף הצפוני ועד מכמורת. רשות הטבע והגנים ציינה שהזפת מצויה עוד במים ובפרט זו הדבוקה לאצות צפויה להיערם בהדרגה בחופים, וכן שכמויות זיהום הזפת ממשיכות לגדול באזורים הצפוניים. בהמשך השבוע החמירה רמת הזיהום בחופים מחיפה ועד דור-הבונים וכן באזור נמל אשדוד עד פלמחים.
רשות הטבע והגנים ערכה סקר ראשוני מתחת למים בשמורות הטבע ראש הנקרה וחוף דור-הבונים ומצאה בהם ריכוזי זפת.
ב-26 בפברואר פרסם המכון לחקר ימים ואגמים ממצאים ראשוניים מדגימות מי הים במרחק של עד 17 קילומטרים מחופי ישראל, ובעומק ים של עד 200 מטרים. בדגימות נמצאו סימנים לחומרים שהם נגזרות של נפט היכולים להיות רעילים לסביבה האקולוגית הימית וגם לבני אדם בהם נפתלן ופננתרן. כדי להבין האם לזיהום יש השלכות צריך למדוד את ריכוזו במים ומידע זה טרם נמסר. לא דווח על עצירת עבודת מתקני התפלת מים המשמשים כמקור למרבית מי השתייה בישראל. בנוסף פרסם המכון הערכות ראשוניות לפיהן גודלו של כתם השמן במקור היה 20 קמ"ר.
במהלך השבוע המשיכה מגמת התפשטות זיהום הזפת בחופי דרום לבנון בנקורה וצור אל חופים צפוניים מהם. הרשויות המקומיות חילקו למתנדבים ציוד לניקוי החופים שסופקו על ידי יוניפי"ל ועמותות לאיכות הסביבה. עם זאת מאחר ששטח פעילות יוניפי"ל מתוחם עד לגבול נהר הליטני וכן בהיעדר ארגוני סביבה באזורים מצפון לשטח זה לא בוצעו פעולות ניקוי שם.
חברת ממן - מסופי מטען וניטול, המפעילה את מסוף המטענים בנמל התעופה בן-גוריון, דיווחה על עלייה של 10% ביבוא דג הסלמון ביחס לתקופה מקבילה אשתקד, זאת בעקבות האירוע וההוראה האוסרת שיווק וצריכת דגים מהים התיכון ונערך לדבריו לעלייה בקצב דו ספרתי בהתאם לכך.
השבוע השלישי.
במהלך השבוע המשיך הים לפלוט במקומות שונים זפת אך במגמה מופחתת. צוותי המשימה המקומיים מבוססי מתנדבים ועובדים המשיכו בפעולות הניקוי היומית וכן בצלילות לניקוי מתחת למים בפרט בשמורות הטבע הימיות. נמשך האיסור להגיע לחופים לצורכי פנאי וספורט.
ב-7 במרץ הודיעו לראשונה משרדי הפנים, הגנת הסביבה והבריאות על היתר לציבור להגיע לפעילות פנאי וספורט במספר חופים קטן שבהם הושלם הניקוי ודגימות המים נמצאו תקינות. כולל היתר כניסה למים בהתאם להגבלות הרגילות של רחצת חורף. אך התריעו מפני אפשרות הימצאותה של זפת במים הרדודים.
מ-8 במרץ ובימים הסמוכים דווח על נחיתות זפת טריה בגושים גדולים בחופים מאכזיב ועד טירת הכרמל גם בכאלו שאושרו כנקיים לפיכך נאסרה הכניסה אליהם בשנית. נשלח מטוס סיור אשר לא מצא כתם שמן נוסף. וכן נשלחו רחפנים למעקב. במקביל אושרו מספר גדול של חופים נקיים אחרים לכניסת הציבור צב מת נמצא בחוף שקמונה.
ב-9 במרץ התירו משרד הבריאות והחקלאות את האיסור לשווק ולאכול דגים מהים התיכון. זאת לאחר שהתקבלו במכון לחקר ימים ואגמים, ממצאי בדיקות דגים מאזורים שונים בים התיכון אשר מהן עלה שאין רמות מזהמים הניתנות לזיהוי או שנמצאו רמות מזהמים ברמה שאינה עולה על הסף המרבי המותר.
השבוע הרביעי ואילך.
החל מליל 12 במרץ בעקבות סערה, התרחשו גלי נחיתות של זפת בחופים שונים בהם בצת, קריית ים, חיפה, נווה ים, בית ינאי, דור-הבונים. שני צבים מתים נמצאו בחוף גדור וצב פגוע נמצא בחוף הבונים והועבר לטיפול. לאור המשכי נחיתות הזפת ביקשו מהציבור בחלק מהרשויות המקומיות שלא להגיע לחופים למרות הודעת המשרד לאיכות הסביבה מספר ימים קודם. חופי חיפה בקרן המפרץ סבלו מזיהום בינוני-כבד.
ב-15 במרץ הכריזו כמה רשויות בהן הרצליה ואשדוד כי יפתחו את עונת הרחצה כמתוכנן ב-19/20 לחודש. עם זאת ביקורת הושמעה על כך שבעוד בעבר היו מתקני מברשות נפט בחופים להסרת זפת מהרגליים, הללו טרם הוצבו בחופים לאחר אסון הזפת אזרחים רבים דיווחו בחופים שונים שנחשבים לנקיים שאף על פי כן ההליכה בהם מלווה בלכלוך זפת ניכר לנעליים.
ב-16 במרץ שלחו פורום רשויות החוף, מרכז השלטון המקומי ומרכז השלטון האזורי מכתב לשר הפנים אריה דרעי בו הכריזו שלא יפתחו את עונת הרחצה במועדה, בשל סירוב משרד הפנים לסייע בתקצובם לאור העלויות המושתות עליהם בהכשרת החופים.
ב-18 במרץ נשלחו 50 חיילים לסייע בניקיון חוף שקמונה בחיפה אשר ממשיך לסבול מנחיתות זפת רבות. במקביל המשרד להגנת הסביבה התרה ברשות נמלי ישראל על שלא טיפלה בזפת אשר נמצא ברשותה בחופים שמצפון לאשדוד.
ב-19/20 במרץ נפתחה עונת הרחצה כסדרה במרבית החופים. משרד הפנים הכפיל לשנה זו את התקציב המועבר מהמדינה לרשויות החוף לטיפול השוטף בהם, זאת בשל אסון הזפת.
ב-25 במרץ לאחר מספר ימים של ים גבוה, ניצפו שוב נחיתות זפת בחופי חיפה.
ב-1 באפריל דווח מרכז הצפרות של החברה להגנת הטבע במסגרת פרויקט שימור ומחקר השחפיות בישראל, נתוני ניטור של מצב שחפיות הים כפי שנבדקו בשבוע הקודם באתר הקינון שלהן בבריכות המלח בעתלית.
בבדיקה נמצא ש-98% (80 מתוך 82) מהשחפיות היו מזוהמות בנוצותיהן בזפת.
שחפיות הים שנמצאו בניטור, משתייכות ללהקות הראשונות של ציפור זו, החולפות בישראל בנדידתן באביב בדרכן לאתרי הקינון באירופה. חלקן מקננות בישראל.
פעולות המיפוי, הניקוי והשיקום.
בשלב ראשון, עוד בטרם שוך הסערה, ניסו בכמה רשויות מקומיות, בהן קריית ים ונווה ים, לנקות את מעטפת החול באמצעות כלים הנדסיים כבדים, אך התברר שפעולות אלו גם מסוכנות לכלים וגם אינן יעילות.
לאחר השיפור במזג האוויר ביוזמת התארגנויות התנדבותיות אד-הוק ועמותות סביבה בהן "צלול", "אקואושן", "שומרי הבית" ו"אנשי הים התיכון", בשיתוף פעולה על הרשויות המקומיות וארגוני סביבה, ביום הראשון להפוגה יצאו כ-2,500 אזרחים ועובדי רשויות מקומיות לפעילות ניקוי החופים באופן ידני ובאמצעות שימוש באמצעי מיגון. טיפול בפסולת זפת שנאספה, מתבצע באופן ייעודי שונה מפסולת רגילה.
חלק מהרשויות, כגון הרצליה, הכריזו על מצב חירום אקולוגי. נפתחו חמ"לים עירוניים, ובנוסף לצוותי הניקוי העירוניים גויסו כל עובדי העירייה למשימה. יצאה קריאה לכל תושבי העיר לבוא לסייע והעירייה העמידה לרשות המתנדבים ותנועות נוער הסעות לחופים וציוד על מנת להגיע לתפוקה מהירה ככל הניתן בניקיון.