המקום היחיד שבו כבישים חוצים את קו האורך הזה, ושבו יש מבנים קרובים מאוד אליו, הוא בפיג'י.
בעיות ייצוג תוכנה.
ספריות תוכנה גאוגרפיות רבות או פורמטים של נתונים מקרינים את העולם כמלבן; לעיתים קרובות מאוד מלבן זה מפוצל בדיוק באורך ה-180. לכן, לרוב זה לא-טריוויאלי כדי לבצע משימות פשוטות (כמו ייצוג אזור או קו) על פני קו האורך ה-180. כמה דוגמאות:
קו אורך 180°
קו האורך 180°
קרחון הינקלי
קרחון הינקלי (באנגלית: Hinkley Glacier) הוא קרחון ברכס סנטינל, בהרי אלזוורת', בארץ אלזוורת' שבאנטארקטיקה.
קרחון הינקלי זורם לכיוון צפון-מזרח החל מפסגת קורבט ומפסגת שנינג של מסיב וינסון.
הקרחון זורם בין הר סגרס ורכס זינסמייסטר ונשפך אל קרחון דייטר, דרומית-מזרחית מפסגת נבסקה, וצפונית-מערבית ממצוק סיפיי.
היסטוריה.
מקור השם.
שמו של הקרחון ניתן לו בשנת 2006 על ידי הוועדה המייעצת לשמות אנטארקטיים.
הקרחון נקרא על שם טוד ק. הינקלי (Todd K. Hinkley), בין השנים 2001 - 2006, דירקטור טכנולוגיה, במעבדת ליבת הקרח הלאומית (National Ice Core Laboratory) של הסקר הגאולוגי של ארצות הברית, בדונוור שבמדינת קולורדו שבארצות הברית.
הכלכלן הראשי למערכת הביטחון
חוק עובדים זרים
חוק עובדים זרים, תשנ"א-1991 הוא החוק המסדיר את העסקתם של עובדים זרים בישראל. החוק אושר בכנסת השתים עשרה ב-12 במרץ 1991 ומאז עבר שינויים רבים שהרחיבו במידה ניכרת את הוראותיו.
עובד זר, לעניין חוק זה, הוא עובד שאינו אזרח ישראל או תושב בה.
הוראות החוק.
פרק ב׳: תנאים להעסקה קובע תנאי עבודה שעל המעסיק לעובד הזר כתנאי להעסקתו. תנאים אלה כוללים:
פרק ג׳: חיוביו של מעסיק כלפי הרשויות קובע בחובותיו של מעסיק של עובד זר כלפי רשויות המדינה. חובות אלה כוללות:
פרק ד׳: הפקדת כספים לטובת העובד הזר ולהבטחת יציאתו מישראל קובע חובה של המעסיק להפקיד מדי חודש פיקדון בעד כל עובד זר שהועסק על ידו באותו חודש. פיקדון זה יימסר לעובד הזר עם עזיבתו את ישראל בתום תקופת ההיתר להעסקתו. בהתאם לתקנות עובדים זרים (פיקדון לעובדים זרים), התשע"ו–2016, אם העובד הזר לא יעזוב את ישראל בזמן, ינוכה מהפיקדון סכום ההולך וגדל ככל שהעיכוב ביציאה מתארך, וכן ינוכו מהפיקדון הוצאות ההרחקה החלות על העובד. כללים מיוחדים חלים על פיקדון לעובד זר שהוא מסתנן.
פרק ד׳1: היתר להעסקת עובד זר מחייב את המעוניין להעסיק עובד זר לקבל היתר להעסקת עובד זר אצלו.
פרק ד׳2: עובדים מהאזור ומשטחי עזה ויריחו מסדיר את העסקתם בישראל של פלסטינים תושבי יהודה ושומרון ורצועת עזה.
פרק ד׳3: ממונה על זכויות עובדים זרים בעבודה קובע את מינוי של עובד במשרד הכלכלה והתעשייה שיהיה ממונה על זכויות עובדים זרים בתחום דיני העבודה, שתפקידיו:
פרק ה׳: עבירות, עונשין ופיקוח קובע ענישה (מאסר או קנס) למי שעובר על הוראות חוק זה.
היסטוריה חקיקתית.
הצעת החוק הוגשה כהצעת חוק פרטית של חברי הכנסת יעקב שמאי ואלי דיין. דברי ההסבר להצעת החוק הציגו את מטרתה:
החוק, בשם חוק עובדים זרים (העסקה שלא כדין), התשנ"א-1991, אושר בכנסת השתים עשרה ב-12 במרץ 1991 ונכנס לתוקף ב-1 במאי 1991. בגרסתו הראשונה עסק החוק רק בקביעת קנסות למעסיק שהעסיק עובד זר שלא כדין ולמתווך כוח אדם ולקבלן כוח אדם שהביאו להעסקת עובד זר שלא כדין (כלומר בלי היתר לעבוד בישראל מכוח חוק הכניסה לישראל או בניגוד לחוק שירות התעסוקה).
בהוראת שעה שאושרה בכנסת במרץ 1994 נקבע קנס למעסיק למתווך כוח אדם שהעמיד ביודעין מקום לינה לרשותו של עובד זר, שנכנס לישראל שלא כדין, או שיושב בה שלא כדין, או שעובד בישראל ללא רישיון. לאחר שפג תוקפה של הוראת שעה זו נחקק חוק שהייה שלא כדין (איסור סיוע) (תיקוני חקיקה), תשנ"ו-1996, שבו נקבע שנית קנס זה. חוק זה נחקק כהוראת שעה שתוקפה הוארך פעמים אחדות, עד שבשנת 2012 הפך לחוק קבוע.
בתיקון עקיף במסגרת חוק ההסדרים לשנת 1999 חויב המעסיק לרכוש ערכת מגן לעובד הזר.
בחוק ההסדרים לשנת 2000 נוספו לחוק פרקים אחדים העוסקים בתנאי עבודתם של העובדים הזרים, ובהתאם לכך שונה שם החוק לחוק עובדים זרים (איסור העסקה שלא כדין והבטחת תנאים הוגנים), התשנ"א-1991. דברי ההסבר להצעת החוק הציגו את הצורך בתיקון זה:
בחוק ההסדרים לשנת 2003 נוספו לחוק פרק ד'1: היתר להעסקת עובד זר ופרק ד'2: עובדים מהאזור ומשטחי עזה ויריחו.
בחוק ההסדרים לשנת 2005 הורחב החוק פעם נוספת, ושמו תוקן לשמו הנוכחי, חוק עובדים זרים, התשנ"א-1991.
בתיקון ממרץ 2010 נוסף לחוק פרק ד׳3: ממונה על זכויות עובדים זרים בעבודה.
סעיף 1יא1 לחוק, שנוסף לו בתיקון עקיף במסגרת חוק למניעת הסתננות ולהבטחת יציאתם של מסתננים מישראל (תיקוני חקיקה והוראות שעה), התשע"ה-2014, קבע מאז מאי 2017 חובת פיקדון למסתננים, המורכב מ-20% משכרו של המסתנן המנוכים ממנו ועוד 16% מגובה השכר על חשבון המעסיק. הפיקדון ניתן לעובד עם עזיבתו את ישראל. באפריל 2020 ביטל בג"ץ את החובה להפקיד 20% משכרם של המסתננים בפיקדון זה, והורה להשיב למסתננים את הסכומים שכבר הופקדו. בג"ץ דחה את העתירה לבטל גם את חלקו של המעסיק בפיקדון.
קונסורציום
קונסורציום (באנגלית: Consortium) או מַאֲגָד הוא התאגדות של לפחות שני אינדיבידואליים, חברות, ארגונים או ממשלות (או כל שילוב של גופים אלה) במטרה להשתתף בפעילות משותפת או לאחד את משאביהם להשגת מטרה משותפת.
קונסורציום היא מילה לטינית שמשמעותה "שותפות", "התאחדות" או "חברה", ונובעת מהמילה consors ("חולקים ברכוש"), עצמה מ-con- ("יחד") ו-sors ("גורל").
דוגמאות.
אקדמיה ותעשייה.
הנחה מקובלת בעולם שפיתוח טכנולוגיה הנשענת על ידע חדש מהווה יסוד למשק מודרני ומתחדש. המקור העיקרי לפיתוח ידע חדש הוא מערך המחקר הבסיסי הנמצא ברובו באוניברסיטאות המחקר, אבל כושר היישום שלו נמצא ברובו בתעשייה המתקדמת. מכאן נובע הצורך לשיתוף פעולה הדוק ואפקטיבי בין האוניברסיטאות לתעשייה. בישראל, גופים ממשלתיים מעודדים הקמת קונסורצייה מסוג זה באמצעות הענקת מענקי מחקר להתארגנויות נבחרות של אקדמיה-תעשייה. הגורמים הפעילים העיקריים בתחום זה הם: משרד התעשייה והמסחר - לימים משרד הכלכלה באמצעות המדען הראשי של המשרד; המדען הראשי במשרד המדע; ומו"פ ממשלתי בתחום הבריאות.
חינוך.
(BTAA) במערב התיכון והאטלנטי בארצות הברית, קונסורציום (7Cs) בדרום קליפורניה, במסצ'וסטס ו הם בין קונסורציומים ההשכלה הגבוהה הוותיקים והמצליחים ביותר בעולם. קונסורציומים אלה איחדו את המשאבים של הקולג'ים והאוניברסיטאות החברות בהן כדי לחלוק נכסים אנושיים וחומריים וכן לקשר משאבים אקדמיים ומנהליים. דוגמה לקונסורציום ללא מטרות רווח הוא (ACA) הממוקם בריצ'מונד, קנטקי. האיגוד כולל 33 קולג'ים ואווניברסיטאות פרטיים הפרוסים לאורך הרי האפלצ'ים המרכזיים במדינות קנטקי, קרוליינה הצפונית, טנסי, וירג'יניה ווירג'יניה המערבית. המוסדות החברים בקונסורציום מסייעים ל־ACA בבדיקת בקשות למענקים ולמלגות, בהעברת סדנאות ובמתן סיוע טכני.
מסחר.
דוגמה לקונסורציום למטרות רווח היא קבוצה של בנקים המשתפים פעולה למתן הלוואה - המכונה גם סינדיקט. סוג זה של הלוואה ידוע יותר בתור . באנגליה מקובל שקונסורציום רוכש מועדוני כדורגל שנקלעו למצב כלכלי כדי להימנע מפירוק.
תעופה וחלל.
איירבוס.
איירבוס תעשיות הוקמה ב־1970 כקונסורציום של יצרני תעופה וחלל. שמירת נכסי הייצור וההנדסה על ידי החברות השותפות הפכה למעשה את איירבוס תעשיות לחברת מכירות ושיווק. הסדר זה הוביל לחוסר יעילות עקב ניגוד העניינים המובנה איתם התמודדו ארבע החברות השותפות; שניהם היו בעלי המניות של הקונסורציום וגם קבלני המשנה שלו. החברות שיתפו פעולה בפיתוח טווח האיירבוס, אך שמרו על הפרטים הפיננסיים של פעילות הייצור שלהן וביקשו למקסם את מחירי ההעברה של מכלולי המשנה שלהן.
פאנאוויה טורנדו.
מטוס הטורנדו תוכנן על ידי קבוצת החברות המאגדת את החברות: "בריטיש אירוספייס" הבריטית, " (MBB) הגרמנית ו" האיטלקית.
שיתוף פעולה של מתחרים.
שיתוף פעולה של מתחרים משמש כאשר חברות מתחרות משתפות פעולה בקונסורציום כדי לשתף פעולה בתחומים לא אסטרטגיים עבור עסקי הליבה שלהן. הם מעדיפים להפחית את העלויות שלהם בתחומים הלא אסטרטגיים הללו ולהתחרות בתחומים אחרים שבהם הם יכולים להבדיל עצמן טוב יותר.
לדוגמה, הוא קונסורציום ללא מטרות רווח בין יצרניות רכב שונות במטרה להקל על בניית מערכת (ICE).
דוגמה נוספת היא World Wide Web Consortium, שהוא קונסורציום המתקן טכנולוגיות אינטרנט כמו HTML, XML ו־CSS.
ממשל ותעשייה.
(IFSH) הוא קונסורציום המורכב מ (Illinois Tech), (CFSAN) של מנהל המזון והתרופות האמריקאי (FDA) וחברים מתעשיית המזון. חלק מהעבודה הנעשית במכון כוללת, "הערכה ותיקוף של טכנולוגיות חדשות וחדישות לבטיחות ושימור מזון, מערכות עיבוד ואריזה, שיטות מיקרוביולוגיות וכימיות, רכיבי מזון מקדמי בריאות ואסטרטגיות לניהול סיכונים".
ג'ואל ג'קסון
ג'ואל ג'קסון (באנגלית: Joel Jackson) הוא שחקן קולנוע וטלוויזיה אוסטרלי.
ביוגרפיה.
ג'קסון נולד באלבני, אוסטרליה המערבית.
כשג'קסון היה בן 10, משפחתו עברה כמעט 2000 ק"מ צפונה לקראטה, לאחר שהוצע לאביו עבודה כמנהל בית הספר היסודי. בגיל 17, יצא ג'קסון לחילופי סטודנטים מטעם ארגון רוטרי לשנה לברזיל.
ג'קסון רצה בתחילה להתמקד בקריירה מוזיקלית. הוא החל לנגן בגיטרה לראשונה בגיל 14 ונסע לפרת' כדי להקליט מיני-אלבום.