בשנת 2010, נערך הסיבוב העולמי של התחרות בשאנגחאי, ובו השתתפו לראשונה שתי קבוצות מישראל, ממרכז חינוך ליאו באק בחיפה.
במרץ 2012 התקיים במרכז חינוך ליאו באק בחיפה הסיבוב הישראלי הראשון במסגרת התחרות.
בשנת 2015 התנהל הסבב הארצי במרכז חינוך ליאובק בחיפה, באחריותם של שלושה מתלמידי התיכון: דנה שטיינברג, רז עודד ויובל לייקין. בסבב זה חלה עלייה גדולה במספר המשתתפים שעמד על כ-300 תלמידים מעשרות בתי ספר, סבב זה היה הגדול ביותר בתולדות התחרות בארץ. באותה השנה נסעו קבוצות ישראליות (מתיכון אחד העם וחטיבת רשיש בפתח תקווה, תיכון אורט כרמים בכרמיאל, ומהמרכז למחוננים ברחובות) לסיבוב האלופים באוניברסיטת ייל. חברי הקבוצה: יובל בקר, מאיה מיכאלי, ומעין אסיסקוביץ' מפתח תקווה ורותם שטיינר ונמרוד נקדימון מכרמיאל זכו במקום הראשון בסבב הגמר באירלנד (פתח תקווה ניצחו בקטגוריית הבוגרים וכרמיאל בצעירים).
בשנת 2016 התקיימה התחרות הארצית ברחובות, בשונה משנים קודמות. בסיבוב העולמי הגדול (Global Round) באותה השנה, שהתקיים בבנגקוק, השתתפו קבוצות מתיכון אחד העם ומחטיבת רשיש בפתח תקווה, וממרכז המחוננים מערבה ומרחובות.
בסיבוב העולמי הקטן (Mini Global Round) שהתקיים בפראג, השתתפו קבוצות מרמת גן, חיפה ועוד.
בשנת 2017 התקיימה התחרות הארצית ברחובות בפעם השנייה.
בסיבוב העולמי באתונה בשנת 2017 זכו שתי קבוצות מהמרכז למחוננים ברחובות במקום הראשון בשתי קבוצות הגיל: הבוגרים והצעירים (הילה אופק, גל שחר ודוד יונחלסון בבוגרים, נועם רותם, אופק לינצ'בסקי ונועה אלון בצעירים).
בגמר שנת 2017, שהתקיים באוניברסיטת ייל, קבוצה ממרכז המחוננים ברחובות זכתה במקום השני בקבוצת הצעירים (כאשר חברי הקבוצה הם נועם רותם, אופק לינצ'בסקי ונועה אלון).
הסיבוב העולמי ב-2018 נערך בברצלונה והשתתפו בו נבחרות ישראליות רבות.
בשנת 2019 התקיימה התחרות הארצית ברחובות ובשילר בפעם השלישית. סיבוב זה היה הגדול ביותר עד זמנו, עם יותר מ-400 תלמידים מרחבי הארץ. התלמיד שזכה בהכי הרבה נקודות בקבוצת ה"בוגרים" היה נועם רותם מהמרכז למחוננים ברחובות.
בסיבוב העולמי בבייג'ינג בשנת 2019 זכתה קבוצה מהמרכז למחוננים ברחובות במקום הראשון בקבוצות גיל הבוגרים. חברי הקבוצה היו: איתמר גל-ים, הלל בן-ארי ושלי נפדנסקי. בגמר באותה שנה, שנערך באוניברסיטת ייל, זכתה אותה קבוצה במקום השני. נוסף על כך, באותה שנה זכו טומי זאפט, אביב ריכטר וגיא וידרה (מחטיבת רשיש בפתח תקווה) במקום הרביעי בדיבייט הקבוצתי.
בשנת 2022 התקיימה בפתח תקווה תחרות ארצית נוספת, בה זכו במקום הראשון הקבוצתי ליאב כהן, אביב ריכטר וחגי דרג'י מתיכון אחד העם פתח תקווה, ובמקום הראשון האישי זכה גיא וידרה.
באותה השנה, בסיבוב העולמי בפראג, זכתה במקום הראשון הקבוצתי שיראל אייזמן, ארבל ריכטר ויערה הלר מחטיבת אחד העם בפתח תקווה.
Zak McKracken and the Alien Mindbenders
Kickstarter
Kickstarter (מאנגלית "נותן דחיפה ראשונית") היא חברה לתועלת הציבור המפעילה אתר המממש רעיונות יצירתיים באמצעות מימון המונים. מהקמתו ב-2008, מימן האתר מגוון רחב של פרויקטים, כגון סרטי אינדי, מוזיקה וקומיקס, עיתונות, משחקי מחשב ופרויקטים הקשורים במזון.
בשנת 2012 החל גיוס המונים לפיתוח משחק מחשב "Castle Story", כאשר המטרה הייתה לגייס 80 אלף $, מהר מאוד היקף הגיוס הגיע ל-700 אלף $.
בתחילת שנת 2014 פרסם האתר כי במהלך שנת 2013 חלה צמיחה של 50% בהיקף הגיוסים, וגויסו סך הכל כ-480 מיליון דולר, ב-3 במרץ 2014 פרסם האתר כי גויסו בסך הכל מיליארד דולר.
מנגנון.
Kickstarter הוא אתר המשמש פלטפורמה לגיוס כספים בשיטת מימון המונים. שיטה זו חוסכת פנייה למשקיעים מקצועיים, הדרך המרכזית להשגת מימון.
באפשרותם של הנרשמים לאתר לפרסם את הרעיון שלהם בצורה של פרויקט עתידי, ולבקש מגולשים תמיכה כלכלית בתמורה לגמול כלשהו. לכל סכום אותו הגולש מעוניין "לתרום" ("Pledge"), היזם מציע גמול ההולך וגדל בהתאם לגודל התרומה. על יוצרי הפרויקט לבחור תאריך יעד ומטרה כספית מינימלית, כך שאם הפרויקט לא צובר את הסכום הנדרש עד לתאריך הנבחר, הכסף לא נגבה כלל. הכסף עבור הפרויקט "נתרם" באמצעות אתר אמזון.
אם הפרויקט עמד ביעדיו, הכסף מועבר לידי היזם, כאשר 5 אחוזים מועברים לאתר וכ-5 אחוז נוספים מועברים לאמזון. בשונה מצורות השקעה וגיוס כספים אחרות, Kickstarter לא תובעים בעלות כלשהי על הפרויקט או תוצריו. למרות זאת, לאחר שהפרויקט מומן נשמר דף מסכם בארכיון האתר, הנגיש לכלל הגולשים, ואינו ניתן לעריכה או הסרה.
מגבלות.
ליזמים אין מחויבות משפטית להשתמש בכסף שצברו למימון הפרויקט, או לספק תוצר כלשהו, והאתר הואשם בחוסר בקרת איכות על הפרויקטים שבו. Kickstarter ממליץ לגולשיו להשתמש בשיקול דעת לפני שהם תורמים לפרויקט ומזהיר את היזמים מפני תביעות משפטיות במידה ולא יעמדו בהבטחותיהם.
גיוס כספים יכול להיעשות רק על ידי תושבי מדינות מסוימות, בחלקן תחת הגבלות מסוימות. בארצות הברית ובאוסטרליה לדוגמה אין הגבלות, בקנדה יש תלות בסוג כרטיס האשראי של מבקשי המימון, ובישראל אין כלל יכולת ליצור פרויקטים.
צבי אייזנמאן
ספריות ציבוריות בישראל
בישראל פועלות מעל 1,000 ספריות ציבוריות, המאוגדות בכ-200 יחידות מנהליות. בשנת 2012 היו מעל מיליון קוראים פעילים בספריות הציבוריות, ו-11.6 מיליון ספרים הושאלו בהן. השאלת הספרים מתבצעת בחינם. נטל מימון הספריות מתחלק בין המדינה לבין הרשויות המקומיות.
יעדי הספרייה הציבורית כפי שנקבעו על ידי משרד החינוך הם:
היסטוריה.
המצב טרם הקמת המדינה.
בשנות ה-20 וה-30 של המאה ה-20 התקיימה בארץ ישראל מערכת ספריות ציבוריות, ששירתה היטב את צורכי האוכלוסייה יוצאת מזרח אירופה. רבים מהספרים היו בשפה הגרמנית או כתובים בעברית מליצית. עם הגעת העליות הגדולות, לאחר קום המדינה, התגלו אוספי הספרים כבלתי רלוונטיים לרבים מתוכם. כך קובע מחקרו של פרופ' שמואל סבר. בשנים הבאות נעשה ניסיון להתמודד עם הבעיה על ידי חקיקת "חוק הספריות".
באפריל 1942 נערך כינוס באולם "אוהל שם" בתל אביב מטעם הוועד הלאומי בהשתתפות 30 ספרנים ופעילי ספריות מרחבי הארץ. בכינוס הותוו קווים מנחים לפעילות הספריות הציבוריות בארץ. בין ההחלטות שהתקבלו: איחוד רשת הספריות בארץ, קביעת שיטת קטלוג אחידה, הדרכת הספרנים ועוד.
מקום המדינה עד סוף המאה ה-20.
בתחילת 1950 הוקם על ידי משרד החינוך המדור לספריות ולספרנות, והחל בפעולות בשטח: הקמת ספריות יסוד וכן ספריות שירות ניידות, בנקודות היישוב החדשות שנוסדו מאז הכרזת המדינה, תוך התמקדות מיוחדת ביישובי ספר; הוצאת דפים "לידיעת הספר והספרנות"; העברת שיעורים לספרנים בבית הספר לפעילי ההסתדרות ועוד. ב-21 במאי 1952 נפתח הכינוס הארצי הראשון של ספרני ישראל, ובכך למעשה הוקם האיגוד הארצי של הספרנים, שהיה מסונף להסתדרות הכללית כאיגוד מקצועי עצמאי. באותה עת היו בישראל כ-508 ספרנים המועסקים בספריות ציבוריות.
בספטמבר 1954 הוחל בספריית "שער ציון" בתל אביב בהכנת קטלוג מרכזי חדש לכל הספריות העירוניות בעיר, ול-220 אלף הספרים שבהן. "הקטלוג החדיש ממויין לפי 'השיטה הדצימלית', שיטה אמריקאית המחלקת את כל המדעים ל-10 מקצועות". ב-1956 נפתח בית הספר הראשון בארץ ללימודי ספרנות באוניברסיטה העברית בירושלים.
ב-1961 הועברה ספריית הרמב"ם על 46,000 הספרים שבה, לרשות עיריית תל אביב-יפו ברחוב מזא"ה 22. הספרייה נוסדה ב-1935 בהחלטה משותפת של ועד היובל והרבנות הראשית. המטרה הייתה ליצור ספרייה תורנית מדעית כמוסד קבוע לזכרו של הרמב"ם במלאת 800 שנה למותו.
ביולי 1964 הכריז יצחק נבון, מנהל אגף התרבות במשרד החינוך שב-268 יישובים אין עדיין ספריות ציבוריות, ובעיירות הפיתוח מגיע מספר הספרים בספריות ל-0.3 ספר לנפש. לצורך ביעור הבערות, ציין נבון, יש להקים ספרייה ציבורית בכל יישוב. נבון הזכיר גם את ההכשרה המקצועית הירודה של מרבית הספרנים. באותה השנה הוחלט על הקמת שתי הספריות האזוריות הראשונות בארץ בקריית גת ובאזור רמלה לוד. לכל ספרייה אזורית שתשכון בחלל גדול במיוחד, יהיו מסונפות ספריות מקומיות בבניינים עצמאיים. את מימון הספריות הראשונות לקחה על עצמה קרן "יד רוטשילד".
משרד החינוך החל בגיבוש "חוק הספריות הציבוריות", לאחר שכבר ב-1958 פנה אליו ארגון ספרני ישראל בהצעה זו. מתווה החוק עורר התנגדויות. במרץ 1967 הודיע מרכז השלטון המקומי שהוא מתנגד להצעת חוק שתחייב את הרשויות המקומיות להקים ספריות ציבוריות מתקציביהן. החוק אושר לבסוף בשנת 1975.
ב-1968 פעלו בארץ כ-620 ספריות ציבוריות, מתוכן נפתחו 168 בחמש השנים האחרונות. בדצמבר 1974 נחנכה ספרייה ציבורית ראשונה במגזר הערבי בתרשיחא שבגליל.
באפריל 1977 נחנכה ספרית "בית אריאלה". המשכן החדש לספרייה המרכזית "שער ציון", שבשדרות שאול המלך, נחנך במעמד מכובדים רבים. הספרייה נקראה ע"ש אריאלה גיטר שאביה, בנו גיטר, תרם להקמת המבנה ולקרן לרכישת ספרים. הספרייה, נאמר בטקס, תכיל 250 אלף ספרים, ובמשך הזמן יתווספו 250 אלף ספרים נוספים. שר החינוך, אהרון ידלין, ציין באירוע, שכ־21.6 אחוז מתושבי ישראל היהודיים מעל גיל 14 רשומים בספריות. הם מהווים 280 אלף קוראים.