פסגת מאטוצ'ינה מתנשאת מעל קרחון סאפארבו שממוקם מערבית ודרומית-מערבית לה;
פסגת מאטוצ'ינה מתנשאת מעל מפרצון ודנה שממוקם ממערב לה;
פסגת מאטוצ'ינה מתנשאת מעל מפרצון גלוז'נה שממוקם צפונית-מזרחית לה.
היסטוריה.
מיפוי הפסגה.
הפסגה מופתה לראשונה על ידי סוקרים בולגריים בשנת 2009.
מקור השם.
שמה של הפסגה ניתן לה בשנת 2009, על ידי הממפים הבולגריים.
הפסגה נקראת על שם המצודה מימי הביניים מאטוצ'ינה (Маточинска крепост) שבדרום-מזרח בולגריה.
חורבת זנוח
חורבת זנוח (או חירבת זנוע) היא אתר ארכאולוגי בשפלת יהודה המזוהה עם היישוב המקראי זנוח.
באתר שרידי חורבות, מערות מגורים, מערות קבורה, מתקנים חקלאיים חצובים בסלע בהם גתות, בודדות וספלולים, קולומבריום, כבשן סיד, בורות מים, ערמות סיקול, טרסות ושרידי דרכים עתיקות.
זיהוי.
בספר יהושע מוזכרות שתי ערים בשם זנוח, אחת בשפלה: והשנייה בהר חברון.
בתקופת שיבת ציון התיישבו בעיר עולי בבל אשר נענו לקריאתו של נחמיה, ולקחו חלק בבניין חומת ירושלים.
חז"ל ציינו כי מהתבואה המובחרת שגדלה ב"זנוחה" (בחלק מהגרסאות - "ינוחה"), היו מביאים בימי בית שני את מנחת העומר ואת שתי הלחם:
סביר ש"זנוחה" היא זנוח שבשפלה, שם התבואה צומחת בשפע ולא זנוח שבהר חברון שעל שפת המדבר.
העיר זוהתה באונומסטיקון של אוסביוס (תחילת המאה ה-4 לספירה) עם יישוב בן זמנו הנמצא בתחום בית גוברין.
חורבת זנוח מופיעה במפת הקרן לחקר ארץ ישראל שהוכנה על ידי הקרן לחקר ארץ ישראל בשנות ה-70 של המאה ה-19.
בעלי חיים.
השטח הטבעי ופתוח משמש בתי גידול מגוונים עבור בעלי החיים כמו סדקים בסלעים, מערות ושיחים.
בעלי החיים החיים בחורבה:
צומח.
בגבעה עליה נמצאת חורבת זנוח גדלה צמחיית חורש ובתה, בהם מינים מוגנים ומינים אנדמים.
עצי אלון מצוי, חרוב וכליל החורש בודדים פזורים עליה.
הצמחייה בה כוללת גם אזוב מצוי, אספסת מצויה, אספרג החורש, בוצין מפורץ, גדילן מצוי, גלונית מצויה, גרגרנית ערבית, גרניון רך, דמומית השדה, זערורית קטנת פרי, זקנן שעיר, חד-שפה מצוי, חרדל לבן, חרחבינה מכחילה, חרצית עטורה, טופח מצוי, טרשנית שרועה, כליינית מצויה, כלך מצוי, כלנית מצויה, כרבולת מצויה, לבנה רפואי, לוענית גדולה, לחך אזמלני, לשון כלב כרתי, לשון פר סמורה, מקור חסידה גדול, מקור חסידה מצוי, מרגנית השדה, מרווה משולשת, מרקולית מצויה, נורית אסיה, נזמית לופתת, ניסנית דו קרנית, סירה קוצנית, סרפד הכדורים, עוקץ עקרב ריחני, עכנאי יהודה, פרסיון גדול, צהרון מצוי, ציפורני-חתול מצויות, ציפורנית, ציפורנית דקיקה, צמרנית הסלעים, קחוון, קיסוסית קוצנית, רקפת מצויה, שברק דביק, שום שעיר, שרביטן מצוי ותלתן תריסני.
לקריאה נוספת.
אנציקלופדיה מקראית - אוצר הידיעות של המקרא ותקופתו, הוצאת מוסד ביאליק, כרך ב', עמ' 933–934.
הגווידק
הגווידק (בהונגרית: Hegyvidék) הוא הרובע ה-7 של העיר בודפשט אשר ממוקם באזור הררי בחלק המרכזי-מערבי של העיר לאורך הגדה המערבית של נהר הדנובה.
המחוז משתרע על פני 26.7 קמ"ר והוא מנה כ-57,566 תושבים נכון לשנת 2019.
הרובע מכיל אזורים מיוערים רבים אשר הפכו עם השנים ליעד פופולרי בפני עצמו עבור רבים.
הרובע גובל ממערב ביישובים בודאורס ובודאקסזי.
חורבת זנוע
מכמס
עלית הערק
חירבת זנוע
חירבת זאנוע
ח'רבת זאנוע
קארלו קיטי
קארלו קיטי (באיטלקית: Carlo Chiti, 19 בדצמבר 1924, פיסטויה - 7 ביולי 1994, מילאנו) הוא מהנדס שתכנן מספר מעונים למכוניות מרוץ של פרארי ואלפא רומיאו.
קריירה.
קארלו קיטי נולד בפיסטויה ובשנת 1953 סיים תואר בהנדסה באוניברסיטת פיזה. הוא התחיל לעבוד באלפא רומיאו וכאשר מחלקת מרוצים נסגרה עבר לפרארי. בהיותו בפרארי הוא היה מעורב בתכנון של מכוניות שזכו בפורמולה 1 עונת 1958 ובפורמולה 1 עונת 1961. הוא גם עסק בהדרכת מהנדסים צעירים. בשנת 1962 בעקבות חילוקי דעות עם אנצו פרארי הוא ומספר מהנדסים בולטים נוספים עזבו את פרארי והקימו חברה ATS. חברה זו תכננה מכונית ATS 2500 GT וגם הקימה קבוצה שהתחרה בתחרויות פורמולה 1. אמנם החברה לא זכתה להצלחה מסחרית ונסגרה לקראת שנת 1963.
קארלו קיטי חזר ל"אלפא רומיאו" שפתחה מחלקת מרוצים מחדש. הוא היה אחראי על תכנון מספר מנועים שהותקנו במכוניות שזכו באליפויות העולם. בהמשך נחתם חוזה עם קבוצת מרוצים Brabham על ניצול מנועים מתכנון של קיטי. מכונית של ניקי לאודה שקיטי תכנן זכתה במספר מרוצים במהלך מרוצי פורמולה 1 עונת 1978. כאשר החוזה הסתיים, קיטי שכנע את מנהלי אלפא רומיאו להמשיך בתכנון מנועים למכוניות מרוץ. החברה הקימה מחדש קבוצת מרוצים ובתחילת שנות ה-80 זכתה במספר הצלחות אך לא הצליחה לשחזר תקופת הזהר של העבר.
בשנת 1984 קיטי עבר לחברת Motori Moderni שהתרכזה בתכנון מנועים למכוניות פורמולה 1. בין היתר הוא תכנן מנוע לקבוצת מרוצים של סובארו אך קבוצה לא הצליחה בתחרויות.
בשנת 1999 חברת קוניגסג רכשה סט תוכניות למנוע מתכנון של קיטי.
דייב (סדרת טלוויזיה)
דייב (באנגלית: Dave) היא סדרת טלוויזיה אמריקאית מסוגת הדרמה קומית שהושקה בערוץ FXX של רשת FX ב-4 במרץ 2020. היא נוצרה על ידי ג'ף שפר והראפר והקומיקאי ליל דיקי שמגלם את הדמות הראשית שמבוססת על גרסה דמיונית של עצמו, כשלצידו מככב בסדרה ההייפ מאן שלו GaTa שמגלם את עצמו. הסדרה מתמקדת בחוויותיו של דייב האקסצנטרי ששואף להפוך לראפר מוכר. בפברואר 2022 הסדרה חודשה לעונה שלישית.
תקציר העלילה.
לדייב אין את הרקע הנפוץ של ראפר אמריקאי מוכר - הוא ממשפחה יהודית אמידה, בעל גוון עור לבן וחסר חזות קשוחה - אך הוא חדור נחישות להפוך למוכר כאחד הראפרים הגדולים בכל הזמנים. לתפיסתו הוא כבר שייך לפנתאון הענקים בתחום ורק נותר לו לפרוץ לקדמת הבמה על מנת לקבל את ההכרה לה הוא ראוי.
הפקה.
בפברואר 2019 נודע שרשת FX הזמינה סדרה בכיכובו של הראפר ליל דיקי.
קורפוס המילואים ה-38 (האימפריה הגרמנית)
קורפוס המילואים ה-38 (בגרמנית: XXXVIII. Reserve-Korps) היה קורפוס בצבא הקיסרות הגרמנית, אשר לחם במלחמת העולם הראשונה ופורק עם סיומה.
היסטוריה.
קורפוס המילואים ה-38 הוקם ב-24 בדצמבר 1914. כחלק מהגל השני של הגיוס במלחמת העולם הראשונה. כמפקדו הראשון מונה גאורג פון דר מרוויץ, והוא כלל את דיוויזיות המילואים ה-75 וה-76. הקורפוס הוצב תחת פיקוד הארמייה העשירית ולחם עימה בקרב השני על האגמים המזוריים בתחילת חורף 1915. לאחר מכן הועבר דרומה ונלחם יחד עם האוסטרו-הונגרים נגד האימפריה הרוסית במהלך מתקפת גורליצה-טרנוב ומתקפת הבוג. בשנת 1916 לחם הקורפוס במתקפת ברנוביץ', ובשנת 1917 לחם נגד מתקפת קרנסקי. באוקטובר 1917 הועבר הקורפוס לחזית המערבית, שם הוצב תחת פיקוד פלגת הארמייה C. באביב 1918 לחם הקורפוס במתקפת האביב הגרמנית כחלק מהארמייה ה-18. לאחר מכן לחם הקורפוס במתקפת מאה הימים, ובסוף המלחמה היה הקורפוס תחת פיקוד הארמייה השלישית, במסגרת קבוצת הארמיות וילהלם.
מפקדים.
על קורפוס המילואים ה-38 פיקדו המפקדים הבאים במהלך קיומו:
מדגיישבודזאש
מדגיישבודזאש (בהונגרית: Medgyesbodzás) הוא כפר קטן בנפת מזקובאצ'האזה שבמחוז בקש בדרום מזרח הונגריה. עד ל הייתה בו קהילה יהודית קטנה.
כמו יישובים רבים באירופה גם מספר התושבים במדגיישבודזאש נמצא בירידה. בשנת 1990 חיו בכפר 1,369 תושבים, ובשנת 2021 רק 989 תושבים.
הכפר הוקם בשנת 1857 ורוב תושביו היו מאז הונגרים קתולים.
יהודי מדגיישבודזאש.
יהודים חיו במדגיישבודזאש במאה ה-19 וב-1944 נרצחו בשואת יהודי הונגריה.
נג'באנהגייש
נג'באנהגייש (בהונגרית: Nagybánhegyes) הוא כפר קטן בנפת מזקובאצ'האזה שבמחוז בקש בדרום מזרח הונגריה. עד ל הייתה בו קהילה יהודית קטנה.
כמו יישובים רבים באירופה גם מספר התושבים בנג'באנהגייש נמצא בירידה. בשנת 1990 חיו בכפר 1,802 תושבים, ובשנת 2021 רק 1,101 תושבים.
האזור מיושב כבר מהמאה ה-15 והכפר עצמו מוזכר בכתסים משנת 1592.
יהודי נג'באנהגייש.
יהודים חיו בנג'באנהגייש במאה ה-19 וב-1944 נרצחו בשואת יהודי הונגריה.
קרא לי מאדאם (סרט)
קרא לי מאדאם (באנגלית: Call Me Madam) הוא סרט מוזיקלי אמריקאי בצבעי טכניקולור משנת 1953 בבימויו של ולטר לאנג, עם אתל מרמן, דונלד אוקונור, ורה-אלן וג'ורג' סנדרס בתפקידים הראשיים.
הסרט מבוסס על המחזמר "קרא לי מאדאם" עם שירים של אירווינג ברלין שהועלה בברודוויי ב-1950 ובוסט אנד ב-1952 וזכה בפרס טוני על המוזיקה.
המחזמר הוא סאטירה על מדיניות החוץ של ארצות הברית בתקופה לאחר מלחמת העולם השנייה והרצון להלוות סכומי עתק למדינות הנזקקות. כאן במדינה הנזקקת היא דוכסות אירופית בגודל של ברוקלין.
קול שירתה של ורה-אלן מדובב על ידי הזמרת קרול ריצ'רדס .
תקציר העלילה.
וושינגטון די סי 1951, סאלי אדמס (אתל מרמן) מתמנה לשגרירת ארצות הברית בליכטנבורג. סאלי היא אלמנה מיליונרית מאוקלהומה בזכות שדה נפט עשיר שנמצא באדמות אביה. היא ידוענית ואשת חברה מפורסמת בבירה ומכירה את כל הסנטורים והאנשים החשובים. לאחר שהיא מקבלת את כתב המינויו היא מציגה את עצמה בשיר "The Hostess with the Mostess".
בטקס היא מכירה את קנת גיבסון (דונלד אוקונור), עיתונאי מובטל וממנה אותו ליחצ"ן שלה כי אין לה מושג על דוכסות ליכטנבורג שגודלה כגודל ברוקלין.
בשגרירות היא נפגשת בפמברטון מקסוול (בילי דה וולף), ממונה על היחסים שמתייחס אליה בהתנשאות אך היא מעמידה אותו על מקומו ומשפילה אותו בכך שיפנה אליה בתואר מאדאם בלבד ("קרא לי מאדאם" - שם המחזמר).