בשנת 1916 לחם הקורפוס תחת פיקודו של הרמן פון שטאבס במערכה ברומניה כחלק מהארמייה התשיעית, ואף השתתף בכיבוש בוקרשט. באביב 1918 לחם הקורפוס בחזית המערבית במהלך מבצע מיכאל כחלק מהארמייה השנייה, ולאחר מכן לחם נגד מתקפת מאה הימים. באוקטובר 1918 הועבר הקורפוס לבלקן, שם לחם בקרבות בסרביה עד סוף המלחמה.
מפקדים.
על הקורפוס פיקדו המפקדים הבאים במהלך קיומו:
פצצות רוסיות
פצצות רוסיות הן פצצות תעופה שנוצרו או שהיו בשירות באימפריה הרוסית, ברית המועצות או הפדרציה הרוסית.
סוגי פצצות.
פצצות שימוש כללי שהאפקט המזיק העיקרי שלהן הוא פעולת מוקש . יש להם את ההשפעה המזיקה החזקה והרב-תכליתית. מסת חומרי הנפץ בפצצה היא כ-50%, ולפצצה יש גם גוף חזק יחסית לחדירה לתוך הקרקע או למכשולים כמו תקרות בין רצפות של מבנים.
ברית המועצות פיתחה ב־1946 סדרה של פצצות שימוש כללי בארבעה גדלים: 250 ק"ג, 500 ק"ג, 1,500 ק"ג ו־3,000 ק"ג. לכל הפצצות היה מרעום אף אחד ומרעום זנב אחד. לפצצות מהסדרה המקורית של 1946 היו מאפיינים עלובים במהירות על־קולית, והמבנה שלהן היה שביר. כצעד ביניים, נבנו פצצות משודרגות עם זיווד עבה יותר וללא מרעום אף. פצצות אלו נבנו עד 1956. סדרה נוספת של פצצות החלה להיבנות ב־1954. היו אלו פצצות בעלות גרר גבוהה שנבנו בשישה גדלים: 250 ק"ג, 500 ק"ג, 1,500 ק"ג ו־3,000 ק"ג, 5,000 ק"ג ו־9,000 ק"ג. הפצצות הקטנות, אלו שמשקלם היה פחות מ־3,000 ק"ג, היה מרעום אף יחיד ומרעום זנב יחיד, בעוד שלפצצות הגדולות יותר היה מרעום אף יחיד ושני מרעומי זנב. השימוש ב־FAB-9000 (9,000 ק"ג) שהייתה הגדולה ביותר בסדרה, כנראה לא נשקל מעולם ברצינות, אך הוא שימש את מתכנני המטוסים הרוסיים כתחליף לפצצות גרעיניות מוקדמות לקביעת הגודל והמרחב של תאי הפצצות.
ב־1962 סדרה חדשה של פצצות אווירודינמיות בעלות גרר נמוך נכנסו לשירות. הפצצות החדשות נועדו לנשיאה חיצונית במטוסי קרב ולא בתוך תאים פנימיים. הפצצות הן בשני גדלים, 250 ק"ג ו־500 ק"ג. לשניהן מרעום אף יחיד. שתי הסדרות, סדרת 1954 וסדרת 1962 נמצאות עדיין בשימוש. הנפוצות ביותר מאלו הן ה־FAB-100, FAB-250, FAB-500, FAB-750 וה-FAB-1000. פצצות אלו הן המקבילות לפצצות הסדרה 80 האמריקנית. בפצצות אלו נעשה שימוש נרחב ברוסיה, מדינות ברית ורשה, ומדינות אחרות אליהן יוצאו.
הפצצות KAB-250 ו-KAB-500 פותחו על בסיס FAB-250,FAB-500 (בהתאמה)
KAB-250 – על פי הרוסים הפצצה החכמה הזו נועדה להשמיד מטרות קטנות וקלות יותר ולפעול גם כאשר המטרות קרובות לאזרחים לא מעורבים. משקלה של הפצצה הוא 250 ק"ג ויש לה שתי גרסאות עיקריות, אחת בעלת הנחיית לייזר והשנייה מונחית לוויין. הופעת הבכורה שלה הייתה הזירה הסורית, כיוון שמדובר בפצצה חדישה שבמקור פותחה בתגובה לפיתוחים של ארצות הברית עבור המטוסים החמקנים שלה. מקבליה הרוסית לGBU-38
לפי אמנסטי אינטרנשיונל, חיילים רוסים השתמשו בתחמושת מצרר במהלך התקפה על העיר אוכטירקה בבוקר ה-25 בפברואר 2022. רקטת אוראגן בקוטר 220 מ"מ הפילה תחמושת מצרר על גן ילדים בעיירה.
פראנס טלוויזיון
פראנס טלוויזיון (ממותגת לעיתים גם כ "france·tv") הוא תאגיד השידור הציבורי הצרפתי. זוהי חברה בבעלות המדינה שהוקמה על ידי המיזוג של הערוצים הציבוריים "פראנס 2" ו"פראנס 3" ולאחר מכן עם הערוצים העצמאיים "פראנס 4" ו"פראנס 5".
פראנס טלוויזיון ממומן כרגע על ידי הרווח שמגיע מאגרת הרדיו והטלוויזיה ופרסום מסחרי. החוק החדש על שידור ציבורי בעצם יעלים את הפרסום המסחרי מערוצי טלוויזיה ציבוריים (בהתחלה בערבים, אך לאחר מכן באופן הדרגתי בכל היום).
היסטוריה.
מ-1964 עד 1974, הרדיו הצרפתי והטלוויזיה נמצאו תחת מונופול של ארגון שנקרא "ORTF" (ראשי תיבות בצרפתית של המשרד הצרפתי לשידור טלוויזיה ורדיו). במאמץ לעורר תחרות, הארגון פוצל ב-1975 כך ששלושת ערוצי הטלוויזיה של צרפת - פראנס 2, פראנס 3, ו"TF1", עדיין יהיו בבעלות הממשלה הצרפתית, אך יופעלו באופן עצמאי אחד מהשני. עם זאת, ההפרטה של "TF1" ב-1987 והתחרות המתגברת מערוצים פרטיים אחרים, כמו "Canal+" הוביאו לירידה בצפייה בשני הערוצים הציבוריים הנותרים, אשר איבדו 30% מנתח השוק שלהם בין 1987 ו-1989.
פרחיה בן ניסים
רבינו פרחיה בן ניסים היה מחכמי פוסטט שבמצרים במאה השלוש עשרה. כתב פירושים על הלכות הרי"ף.
ביוגרפיה.
לא ידועים פרטים רבים על תולדותיו של רבי פרחיה. רבינו פרחיה היה בן אחותו של רבי חננאל בן שמואל וכשגדל התחתן עם בת דודתו, (בתו של רבי חננאל) כך שהוא היה גם אחיין וגם חתן של רבי חננאל. ביתו השנייה של רבי חננאל נישאה לרבי אברהם בן הרמב"ם ולכן היה רבי פרחיה גם גיסו של רבי אברהם בן הרמב"ם ודודו של רבי דוד הנגיד. ככל הנראה למד רבינו פרחיה אצל חותנו רבי חננאל וגיסו רבי אברהם, במקום אחד בפירושו הוא אף מעיד על הנהגה הלכתית שראה אצל גיסו רבי אברהם.
בשנת ה'מ"ו (1286) חתם רבינו פרחיה יחד עם אחיינו רבי דוד הנגיד ועוד חכמים על החרם שהכריז ראש הגולה ישי בן חזקיה על רבי שלמה פטיט מעכו שהתנגד לכתביו של הרמב"ם.
רבינו פרחיה כתב פירושים להלכות הרי"ף כמו חותנו רבי חננאל בן שמואל. בפירושיו לרי"ף מביא רבינו פרחיה פעמים רבות את פירושי הרמב"ם לש"ס שהיו בידו.
בגניזה הקהירית שרדו חלקים מפירושיו על הלכות הריף למסכתות שבת, יבמות ועבודה זרה בכתב ידו של רבינו פרחיה עצמו.
בנוסף לפירושים ששרדו בכתב ידו שרד גם פירוש על כל מסכת שבת שבסופו כתוב "סליקא מסכת שבת שליקטתי פירושה מפירוש רבינו פרחיה" שהוא כנראה ליקוט שנעשה מתוך כתב יד שלם של פירוש רבינו פרחיה על שבת שהיה בידיו של המעתיק ברכות בן שר שלום הכהן.
חלקים מפירושו של רבינו פרחיה נדפסו על ידי רבי מסעוד חי רקח בתוך ספרו מעשה רקח, במקום אחד הוא מציין (כנראה על פי קולופון שהיה בכתב היד שברשותו) שרבינו פרחיה כתב את פירושו על מסכת שבת בשנת ה'ז' (1247).
יעקב יפה אשכנזי
הרב יעקב יפה אשכנזי (? - 12 באוקטובר 1882) היה מקובל, מלמד ופרשן באזמיר.
תולדותיו.
היה התמיד בלימוד גפ"ת והרביץ תורה בתלמידי הישיבה. תיקן, לראשונה באזמיר, לעשות "לימוד גדול בליל ל"ג לעומר", כפי שמעיד עליו הרב יוסף פאלאג'י:
בניו היו הרבנים חיים משה יפה, ואליה יפה, והרב שלמה יפה, שנפטר בחיי אביו, ובעקבות כך . רבי יעקב הדפיס את ספר בנו "אשר לשלמה" על הרמב"ם. סבל ממחלה ומייסורים בחייו, ובשלב מסוים נאלם בעקבות מחלתו.
נפטר בי"ט בתשרי ה'תרמ"ב (1882). בלווייתו ספד לו הרב יוסף פאלאג'י. עוד ספד לו הרב יצחק קריספין, בספרו שמו יצחק.
ספריו.
לספריו הסכמה מאת הרב אברהם פלאג'י.
הדיוויזיה ה-226 (האימפריה הגרמנית)
הדיוויזיה ה-226 (בגרמנית: 226. Division) הייתה דיוויזיה של צבא הקיסרות הגרמנית. הדיוויזיה לחמה במלחמת העולם הראשונה, ופורקה עם סיומה.
היסטוריה.
הדיוויזיה הוקמה ב-25 בנובמבר 1916 בחזית המזרחית ולחמה לחמה בקרבות השונים בחזית המזרחית, ובכלל זה במערכה ברומניה. עם תום המלחמה חזרה הדיוויזיה לגרמניה, וב-10 בפברואר 1919 פורקה הדיוויזיה.
וולז'סקי
וולז'סקי (ברוסית: Волжский) היא העיר השנייה בגודלה במחוז וולגוגרד ואחת הערים הגדולות באזור הוולגה ברוסיה.
וולז'סקי יחד עם וולגוגרד, מהווה את הליבה של מטרופולין וולגוגרד , המונה 1.4-1.3 מיליון תושבים.
וולז'סקי הוקמה בשנת 1951 כיישוב במהלך בניית תחנת הכוח ההידרואלקטרית וולז'סקאיה (באותה תקופה - סטלינגרדסקאיה). מאז 1954 - העיר נקראת וולז'סקי.
וולז'סקי ממוקמת על הגדה השמאלית של נהר אחטובה 20 קילומטרים צפונית-מזרחית למרכז וולגוגרד. לאורך הסכר של תחנת הכוח ההידרואלקטרית וולגה, העיר גובלת ברובע טרקטורוזבודסקי של וולגוגרד.
תחנת הכוח ההידרואלקטרית וולז'סקאיה היא תחנת הכוח ההידרואלקטרית הגדולה באירופה, בשנים 1960–1963 הייתה תחנת הכוח ההידרואלקטרית הגדולה בעולם.
Get Up
"Get Up" הוא שיר של להקת הרוק האמריקאית, שיינדאון. השיר היה הסינגל השני מתוך אלבום האולפן השישי שלהם, "Attention Attention". הוידאו קליפ שליווה את השיר יצא לאור ב-8 באוגוסט 2018, במקביל לשיר. בנובמבר 2018 הפך השיר לאחד עשר של שיינדאון שהגיע לעשירייה ראשונה במצעד השמעות הרוק של הבילבורד ושבר בכך את השיא שקבעה להקת הפו פייטרס, שעמד על עשרה שירים. בדצמבר הגיע השיר למקום הראשון במצעד הרוק המיינסטרימי של הבילבורד, והיה בכך לשיר ה-13 של שיינדאון שמגיע להישג, מה שהעמיד אותם במקום השני של כל הזמנים במספר שירים במקום הראשון במצעד, יחד עם להקת ואן היילן. השיר היה לראשון של הלהקה שדורג במצעד 40 הגדולים לקהל הבוגר של הבילבורד, מאז שירם "If You Only Knew".
הפצה.
בפברואר 2019, כחצי שנה לאחר הפצת השיר והקליפ, יצא סרטון נוסף ובו מבצעת הלהקה את השיר בהופעה שצולמה במסגרת מסע ההופעות שליווה את יציאת האלבום. ב-3 במאי 2019 יצאה גרסה של השיר בליווי פסנתר בלבד, וב-15 לאותו חודש יצא וידאו קליפ גם לגרסה זו. ב-31 במאי יצא מיני-אלבום שכלל שלוש גרסאות לשיר, הרגילה, גרסת הפסנתר וגרסה שלישית, חדשה, של ביצוע אקוסטי לשיר.
נושאים בשיר.
ברנט סמית סיפר שכתב את השיר כשניסה לעזור לחברו, בסיסט הלהקה אריק בס, להתמודד עם דיכאון ממנו הוא סובל. השיר מתייחס גם למאבקיו של סמית עצמו. סמית הסביר את מטרת השיר: .
מצעדים.