פסטרייך למד בתיכון לוואל בסן פרנסיסקו וסיים את לימודיו בשנת 1983. לאחר מכן החל את לימודיו באוניברסיטת ייל עד לשנת 1987 שבה סיים תואר BA בסינית. תוך כדי לימודיו בקולג' למד גם באוניברסיטה הלאומית של טאייוון. בשנת 1991 סיים את לימודיו לתואר MA בספרות השוואתית באוניברסיטת טוקיו, שם כתב את עבודת המאסטר כולה ביפנית (The Late Edo Literatus Tanomura Chikuden; The Uselessness of Painting and Poetry). לאחר מכן חזר לארצות הברית ובשנת 1998 סיים את לימודי הדוקטורט בתחום לימודי מזרח אסיה באוניברסיטת הרווארד. עבד כפרופסור באוניברסיטת אילינוי באורבנה-שמפיין, אוניברסיטת ג'ורג' וושינגטון ובית הספר הבינלאומי סולברידג' לנהול עסקים. פסטרייך משמש כפרופסור בקולג' ליחסים בינלאומיים באוניברסיטת קיונג היי, סיאול.
עבודה ציבורית וממשלתית.
פסטרייך שמש כיועץ ליחסים בינלאומיים למושל מחוז צ'ונגנאם, כיועץ ליחסי חוץ בתאגיד המחקר Daedeok Innopolis, ובשנים 2010 ו-2012 מונה לנהל את מנהל העיר והשקעות חוץ עבור העיר טג'אן.
תעסוקה.
פסטרייך מנהל את מכון אסיה, קבוצת חשיבה החוקרת את נקודות המפגש בין יחסים בינלאומיים, הסביבה וטכנולוגיה במזרח אסיה. הוא שרת כיועץ ליחסים בינלאומיים והשקעות חוץ למושל מחוז צ'ונגנאם (2007 - 2008). פסטרייך שרת כמנהל KORUS House (2005 - 2007), קבוצת חשיבה ליחסים בינלאומיים המתנהלת בשגרירות הקוריאנית בוושינגטון די. סי., וכעורך ראשי של Dynamic Korea,] פרסום של משרד החוץ הקוריאני על החברה והתרבות הקוריאנית.
פרסומי פסטרייך כוללים את הספרים "Novels of Park Jiwon: Translations of Overlooked Worlds", אוסף מספורי אחד מחשובי המבקרים של קוריאה הטרום-מודרנית, "The Visible Vernacular: Vernacular Chinese and the Emergence of a Literary Discourse on Popular Narrative in Edo Japan", מחקר על קליטת לשון הדבור של הספרות הסינית ביפן, "Life is a Matter of Direction, not Speed: A Robinson Crusoe in Korea", בו תיאר את חוויותיו בקוריאה, ו-"Scholars of the World Speak out About Korea's Future", סדרת ראיונות עם חוקרים מובילים כמו פרנסיס פוקויאמה, לארי וילקרסון ונועם חומסקי, על קוריאה המודרנית.
מתיל מתאקרילט
מתיל מתאקרילט היא תרכובת אורגנית שנוסחתה C5H8O2, נוזל שקוף בטמפרטורת החדר שהוא אסטר של חומצה מתאקרילית ומתנול.
החומר משמש כמונומר לייצור פרספקס ופולימרים נוספים וכן בניתוחים אורתופדים.
ייצור.
השיטה המקובלת לסינתזה של מתיל מתאקרילט היא מאצטון ציאנוהידרין המיוצר מתגובת מימן ציאניד עם אצטון
formula_1
אצטון ציאנוהידרין מגיב עם חומצה גופרתית לתת אסטר סולפט של מתאקרילאמיד
formula_2
בתגובת טרנס-אסטריפיקציה של אסטר הסולפט עם מתנול מתקבל מתיל מתאקרילט ואמוניום ביסולפט (NH4HSO4).
שימושים.
מתיל מתאקרילט הוא המונומר לייצור פרספקס וכן לייצור הקו-פולימר מתיל מתאקרילט- בוטאדיאן -סטירן (methyl methacrylate-butadiene-styrene MBS) המשמש תוסף לPVC. משתמשים במתיל מתאקרילט בניתוחים אורתופדים כגראוט לייצוב שתלים בעצמות ובניתוחים להחלפת מפרק הירך והברך.
קדם-מעבד
במדעי המחשב, קדם־מעבד (Preprocessor) הוא תוכנית המעבדת קלט ויוצרת ממנו פלט המיועד להיות קלט לתוכנית אחרת, בדרך כלל עבור מהדר. סוג העיבוד תלוי בטבעו של הקדם־מעבד: ישנם קדם־מעבדים הבנויים להחלפה טקסטואלית של פקודות מאקרו בלבד, בעוד אחרים כוללים יכולות מלאות של שפת תכנות.
תהליך ההידור בחלק מהשפות, למשל PL/I ו־C, מכיל שלב של קדם־עיבוד.
קדם־מעבדים מילוליים.
קדם־מעבדים מילוליים הם הקדם־מעבדים מהרמה הנמוכה ביותר של קדם־מעבדים, המבצעים ניתוח מילולי בלבד, על ידי החלפת סדרות תווים בסדרות תווים אחרות על פי הגדרת המשתמש. בייחוד משמשים להחלפה טקסטואלית של פקודות מאקרו, ולהכללה של קובצי כותרת (header files).
קדם־מעבד ב־C.
הדוגמה הנפוצה ביותר לקדם־מעבד מילולי הוא הקדם־מעבד של C, המפרש שורות המתחילות בסימן # כהנחיות (directives) ובפרט ההנחיות: define#, include#. מכיוון שהקדם־מעבד אינו יודע דבר אודות השפה, הוא עלול לבצע פעולות המחבלות בפעילות התוכנית ויש צורך בזהירות רבה מצד המתכנת.
הנחיות קדם־מעבד לשם ביצוע החלפות מאקרו, מבוצעות על ידי ההנחיה define#. הנחיה זו משמשת להגדרת שמות משמעותיים לקבועים על ידי כתיבת השם ולאחריו הקבוע המבוקש. שימוש נוסף נעשה על ידי הצמדת סוגריים לשם, בתוך הסוגריים כותבים את הפרמטרים של פקודת המאקרו, ולאחר מכן כותבים את פקודת המאקרו, תוך שימוש בפרמטרים. הקדם־מעבד יחליף כל מופע של פרמטר בשמו של הפרמטר שנשלח לפקודה.
הנחיית הכללה של קובצי כותרת נעשית על ידי include#. שימוש בפונקציות הנמצאות בקבצים שונים, בין מהספרייה הסטנדרטית ובין מקבצים של המתכנת, מצריכה הכרזה על הפונקציות וכדי לחסוך כתיבה של ההכרזות בכל תוכנית מכלילים קבצים של הכרזות, הנקראים קובצי כותרת על ידי הנחיה זו.
קדם־מעבדים תחביריים.
קדם־מעבד תחבירי הוצג לראשונה במשפחת השפות LISP. תפקידו להמיר עצים תחביריים בהתאם למספר כללים המוגדרים על ידי המשתמש. בחלק מהשפות הכללים נכתבים בשפת התכנות עצמה, למשל בLISP וב־OCaml. שפות אחרות מסתמכות על שפה חיצונית להגדרת ההמרות, למשל קדם־מעבד XSL עבור XML.
קדם־מעבדים תחביריים משמשים בדרך כלל להתאמת תחביר של שפה, הרחבת שפה, הכללה של שפה המיועדת לתחום ספציפי (DSL) בתוך שפה למטרות כלליות.
בוגדאן לובונץ
בוגדאן יונוץ לובונץ (ברומנית: Bogdan Ionuț Lobonț; נולד ב-18 בינואר 1978 בחונדוארה, רומניה) הוא כדורגלן עבר רומני ששיחק בעמדת השוער.
קריירה.
לובונץ התחיל את הקריירה שלו בקבוצת עיר הולדתו, קורוינול. בשנת 1997 עבר לראפיד בוקרשט, במדיה ערך 80 הופעות בשלוש שנים. בשנת 2000 עבר לקבוצה ההולנדית אייאקס. לאחר שסבל מפציעה בעונתו הראשונה בקבוצה, הושאל לעונה אחת בחזרה לרומניה, הפעם לדינמו בוקרשט.
כשחזר לאייאקס הפך להיות השוער הראשון של הקבוצה. אף על פי שהתמודד בו זמנית עם פציעות שספג, הוא שיחק גם בליגה וגם בליגת האלופות.
בינואר 2006 נמכר לובונץ לקבוצת הסרייה א', פיורנטינה, שחיפשה שוער מחליף לסבסטיאן פריי שנפצע. בשל החלמתו של פריי, הרומני חזר להיות שוער מחליף. בתחילת 2007 חזר לדינמו בוקרשט ועזר לקבוצה לזכות באליפות.
בסוף אוגוסט 2009, קבוצת רומא החתימה את לובונץ בהעברה חופשית, עם אופציה לרכוש אותו בסוף העונה. לובונץ ערך את הופעת הבכורה שלו במדי רומא בתחילת אוקטובר, כאשר נכנס כמחליף בדקה ה-23 במשחק נגד נאפולי. בעקבות פציעתו של השוער הראשון, מארטן סטקלנבורג, הפך לובונץ להיות השוער הזמני של הקבוצה. ב-1 ביולי 2013 חתם לובונץ על חוזה לשלוש שנים נוספות במדי רומא.
נבחרת רומניה.
לובונץ היה שוערה של נבחרת רומניה מאז שנת 1998, אז ערך את הופעת הבכורה שלו במשחק מול נבחרת ליכטנשטיין, ועד שנת 2013 שבה פרש מהמדים הלאומיים. לובונץ השתתף עם הנבחרת במשחקי יורו 2000 ויורו 2008.
השקעה אחראית
השקעה אחראית (באנגלית: Socially Responsible Investment או SRI), הידועה גם כ"השקעה ירוקה", היא השקעה המתחשבת ברווחה החברתית הכוללת בנוסף לשיקולי הרווח הכלכלי.
באופן כללי, משקיעים בעלי אחריות חברתית מעודדים כללי ממשל תאגידי אשר תומכים בשמירה על איכות הסביבה, הגנה על ציבור הצרכנים, שמירה על זכויות אדם ושמירה על המגוון הביולוגי. חלקם של משקיעים אלו נמנע מלהשקיע במוסדות המעורבים בייצור או הפצה של אלכוהול, מוצרי טבק, הימורים, פורנוגרפיה, אמצעי לחימה ומוצרים צבאיים.
התחומים בהם מתמקדות השקעות אחראיות הם שמירה על הסביבה, צדק חברתי וממשל תאגידי, ובהתאם לכך מכונים באנגלית לעיתים ESG, ראשי תיבות של Environmental, Social, and Governance.
השקעות אחראיות הופכות בהדרגה במאה ה-21 לכלי משמעותי, אשר מסייע בקביעת הרכב תיקי השקעות של בנקים ומוסדות מרכזיים ברחבי העולם. מלבד הימנעות מהשקעות בתחומים שונים, השקעות אחראיות מעודדות יצירה של נורמות עסקיות המיטיבות עם הסביבה והחברה.
על פי חטיבת ה-ESG של בלומברג, נכון ליולי 2021 היקף ההשקעות האחראיות בעולם עומד על כ-35 טריליון דולר.
היסטוריה.
ניתן למצוא עדויות להשקעות אחראיות כבר במאה ה-18. בשנת 1758 אסרה אגודת הידידים (קווייקרים) בארצות הברית על חברי הקהילה להיות שותפים בסחר עבדים שהתנהל באזור באותה תקופה.
בשנות ה-60 וה-70 של המאה ה-20 חלה התפתחות בנושא השקעות אחראיות, כאשר משקיעים רבים החלו להתעניין בנושאי זכויות אדם, זכויות נשים וזכויות עובדים. מקרה בולט בתקופה זו הוא זעם ציבורי שהתעורר כלפי חברת Dow Chemical שהייתה אחראית לייצור נפלאם ששימש את צבא ארצות הברית במלחמת ווייטנאם. הזעם הציבורי התעורר במידה רבה לאחר התפרסמות תמונתה של הילדה פאן טי קים פוק באמצעי התקשורת, לאחר שנפגעה מפצצת נפלאם.
בשנות ה-50 וה-60 החלו ארגוני עובדים בארצות הברית לבצע השקעות אחראיות בנושאים שקרובים לליבם של העובדים. למשל, איגוד עובדי המכרות השקיע בהקמה של מוסדות רפואיים.
מקרה בולט נוסף היה השימוש בהשקעות אחראיות על מנת לקעקע את שלטון האפרטהייד בדרום אפריקה. משנות ה-70 ואילך נמנעו מוסדות מרכזיים מהשקעה בדרום אפריקה שהייתה נתונה תחת משטר האפרטהייד. צעד זה היווה מנוף עיקרי אשר דחף בסופו של דבר לקריאה מצד 75% מבעלי העסקים בדרום אפריקה לביטול של משטר האפרטהייד.