קֶלַע קוּפְסָה (באנגלית: canister shot וגם case shot), הוא סוג של תחמושת נגד אדם שנורתה מתותחים. הקלע דמה במבנהו לקלע האשכול הימי, אך הכיל כדורים קטנים ורבים יותר. הוא היה בנוי בדרך כלל מקופסת פח גלילית שמולאה בכדורי עופרת או ברזל, ולעיתים בשאריות וגרוטאות מתכת, מסמרים ועוד. כשנורה הקלע מן התותח, התפרקה הקופסה ותכולתה התפזרה לכל עבר, כשהיא גורמת לפגיעות רבות בשטח רחב. יעילותו של קלע הקופסה הייתה מטווח קרוב בלבד (כ-250 מטרים בתקופת המלחמות הנפוליאוניות), והוא נועד להדוף הסתערות של חיילים ופרשים או לפגוע במלחים על סיפון אוניית האויב בעת לחימה מטווח קרוב. ראשית השימוש בקלעי קופסה עם הופעתם של תותחים באירופה המערבית בסוף ימי הביניים ותחילת העת החדשה, אך הוא נפוץ בעיקר במאות ה-18 וה-19 הן בים הן ביבשה. קלעי הקופסה הלכו ונעלמו בהדרגה עם פיתוחו ותפוצתו של פְּגַז הַשְׁרַפְּנֶל, או בשמו העברי - "פגז רֶסֶס".
רפואה קונבנציונאלית
אירועי הר הבית
טריטוריות ארצות הברית
דני שובבני (קומיקס אמריקאי)
4Kids TV (לפעמים הוצג כ-4K!DS TV, לשעבר נודעה גם כ-Fox Box) הייתה רצועת שידור לשידורי שבת בבוקר ברשת פוקס ששודרה מ-14 בספטמבר 2002 עד 27 בדצמבר 2008.
היסטוריה.
Fox Box/4Kids TV.
הרצועה הושקה בשם "Fox Box" ב-14 בספטמבר 2002 כפרויקט משותף בין רשת פוקס לחברת 4Kids Entertainment והחליפה את פוקס קידס, שהפסיקה את שידוריה עקב מכירתה לחברת וולט דיסני. הרצועה מותגה מחדש כ-"4Kids TV" ב-22 בינואר 2005. חברת 4Kids Entertainment הייתה אחראית לכל התכנים ברצועה וקיבלה את כל הכנסות הפרסום ממנה.
הרצועה שודרה בימי שבת בבוקר ברוב האזורים של ארצות הברית, אם כי מספר תחנות שידרו אותה בימי ראשון. 4Kids בעצם שידרה שתי רצועות שבת בבוקר מתחרות; ב-24 במאי 2008, חברת 4Kids Entertainment החליפה את Kids' WB ששודרה ברשת The CW בימי שבת בבוקר ברצועה חדשה, The CW4Kids.
בנובמבר 2008 הוכרז כי 4Kids TV תיסגר בסוף השנה עקב קונפליקטים שחלפו בין Fox ל-4Kids.
The CW4Kids/Toonzai.
ב-2 באוקטובר 2007, רשת The CW הכריזה כי עקב החלטה משותפת בין האחים וורנר ל-סי. בי. אס (חברות האם של The CW), היא תבטל את רצועת Kids' WB ותמכור את זמן השידור ל-4Kids. רצועת Kids' WB סיימה את שידוריה ברשת The CW ב-17 במאי 2008 (Kids' WB, כמו The WB שיצרה את הרצועה, הושקה מחדש כשירות וידאו על פי דרישה באינטרנט בלבד). 4Kids השתלטה על זמן השידור ב-24 במאי 2008 תחת השם "The CW4Kids". בנוסף לשידור הרצועה, חברת 4Kids טיפלה באחריות על התכנים ברצועה והכנסות הפרסום ממנה.
בזמן השקת הרצועה, 4Kids שידרה גם את 4Kids TV המתחרה ברשת פוקס, עד שזאת ביטלה את ההסכם עם 4Kids ב-27 בדצמבר 2008.
ב-27 באפריל 2010, 4Kids הכריזה על המיתוג המחודש של The CW4Kids תחת השם החדש "Toonzai", שינוי שם שנכנס לתוקף ב-18 בספטמבר 2010.
הסוף של הרצועה.
ב-29 במרץ 2011 TV Tokyo תבעה את חברת 4Kids בטענה שהחברה חתמה על הסכמים לא חוקיים עם חברות אחרות כולל Funimation Entertainment וMajesco Entertainment, בדבר זיכיון יו-גי-הו!.
4Kids הפסידו במשפט ועקב קשיים כלכליים, הגישו את צ'פטר 11 לפשיטת רגל ב-6 באפריל 2012.
ב-1 במאי 2012, חברת Saban Brands הציבה הצעה לרכוש את חלק מהנכסים של 4Kids, כולל הזכויות האמריקניות של יו-גי-הו! ורצועת Toonzai ברשת The CW, תמורת 10 מיליון דולר. אבל Konami הציעה לקנות את כל הנכסים של 4Kids. ב-5 ביוני 2012, 4Kids החלה מכירה פומבית בין Saban Brands ל-Konami. ההסכם בין שלוש החברות גובש סופית ב-26 ביוני 2012. בסופו של דבר,Konami רכשה את הזכויות האמריקניות ליו-גי-הו! ו־Saban Brands רכשה את הנכסים האחרים של 4Kids שכללו את ההסכמים על דרגון בול Z קאי, סוניק X, קיוביקס ורצועת Toonzai ברשת The CW.
ב-2 ביולי 2012, הוכרז כי Saban Brands תתחיל לשדר את הרצועה (שהושקה מחדש כ"Vortexx"). רצועת Toonzai סיימה את שידוריה ברשת The CW ב-18 באוגוסט 2012, והבכורה של Vortexx התקיימה שבוע לאחר מכן ב-25 באוגוסט 2012.
תוכניות (פוקס).
Fox Box.
† - הועבר ל4Kids TV
תוכניות (The CW).
The CW4Kids.
† - הועבר ל־Toonzai
ביקורות.
הרצועה ספגה לא מעט ביקורות שליליות בקרב חובבי האנימה. לטענתם, הרצועה הייתה מעבירה כל אנימה ששודרה בערוץ ״אמריקניזציה״: החל משינוי השמות של השמות, צנזור קטעים שנתפסו כבלתי הולמים עבור ילדים (קהל היעד של הרצועה), שינוי דיאלוגים, הטמעת תרבות פוליטיקלי קורקט (כמו למשל שינוי צבע עור כפי שנעשה לאחת הדמויות בוואן פיס שבגרסה המקורית הוצגה כשחורה), שינוי שמות המאכלים (כגון אוניגירי נקרא סופגנייה) עד לכדי התאמתן של האנימות המשודרות ברצועה לילדים. ב-18 באפריל 2005, ערך אתר Anime News Network ריאיון עם אלפרד ר. קאהן, מנכ״ל הרצועה באותה עת, תוך שהוא העלה את הטענות והביקורות לעיל. לטענתו של קאהן, הוא רואה זאת כעוד דרך לשווק מרצ'נדייז ואף להרוויח מהן כסף: ״"אם אי אפשר להרוויח מזה מרצ'נדייז, לא תהיה לנו בזה התעניינות"״. שנה לאחר מכן, במהלך ניו יורק קומיק קון, התבטא קאהן בכך ש״"הוא חושב שמנגה היא בעייתית מאחר שאנו חיים בתרבות שאינה תרבות קריאה... ילדים קוראים פחות."״.
Yorick (שפת תכנות)
Yorick היא שפת תכנות הנעזרת במפרש (Interpreter) עבור סימולציות וחישובים מדעיים, טיפול בגרפים וקטעי קוד ארוכים, וכן עבור קריאה, כתיבה, או תרגום של קבצים גדולים של מספרים. השפה שפותחה בשנת 1996 על ידי דייוויד מונרו נכתבה באמצעות שפת C וגם התחביר שלה באופן כללי בסגנון של השפות מבוססות-C. שפת Yorick יכולה לרוץ על רוב המעבדים ומערכות ההפעלה הנפוצות.
סביבת העבודה.
הפעלה.
בעת התקנת השפה, מקבלים תיקייה ששמה מתחיל ב"yorick", ובתוכה יש שתי תיקיות עם קובצי הפעלה:
התיקייה bin נועדה לעבוד בתוך שורת הפקודה של Windows, ואילו התיקייה binmfc פותחת חלון בממשק גרפי.
בשני המקרים, מקבלים ממשק להקלדת פקודות וביצוע מיידי (כמו בשפות אחרות המשתמשות ב-interpreter).
קובצי קוד.
מקובל לתת לקובצי קוד של yorick את הסיומת i.
כדאי למקם את הקבצים בתיקיית שבה נמצאים קובצי ההרצה של הטרמינל (binmfc) כיון שהיא מוגדרת כספריית ברירת המחדל שבה המפרש מחפש את הקבצים. בכל מקרה ניתן לעשות שימוש בפקודת cd כדי לשנות את התיקייה שבה המפרש מחפש את הקבצים.
&gt;cd, "directory_name"
כדי לדעת מהי התיקייה הנוכחית יש להפעיל את הפונקציה get_cwd
&gt;get_cwd()
כדי להכליל קובצי קוד בתוכנית יש לבצע פקודת include
&gt;include, "file_name"
אפשרות נוספת להכללת קובץ קוד כבר בשלב הפעלת התוכנית היא באמצעות פקודת include בשורת הפקודה בה אנו מפעילים את yorick:
&gt;yorick -i "file_name"
ניתן גם לתת כתובת מלאה של הקובץ, ככל כללי העבודה בשורת הפקודה.
בכל מקרה של הכללת קובץ - הפעולה מתבצעת כמו בשפת C ו-C++, כלומר: הכללת קובץ שקולה להקלדתו במיקום הנוכחי אות באות.
משתנים.
כמו בפייתון, מנגנון הטיפוסים ב-Yorick הוא דינאמי. למשתנים אין טיפוס ולכן אין אפשרות להגדיר את סוג המשתנה לפני ההשמה. תקינות של טיפוסים בביטוי נבדקת רק במהלך חישוב הביטוי עצמו, תוך כדי ריצת התוכנית. תכונה זאת מקלה על הכנסת שגיאות, וגורמת לגילוי שלהן להתרחש מאוחר למדי, אם בכלל. מאידך, קל יותר לכתוב תוכניות פשוטות וזמן הכתיבה קצר בהרבה.
פונקציית info משמשת לקבלת מידע על סוג המשתנה.
תחום ההכרה של משתנים.
כל המשתנים נחשבים גלובליים גם אם הוגדרו בתחום הכרה ספציפי. לדוגמה, משתנה שהוגדר בפונקציה אחת יהיה מוכר בפונקציה אחרת.
עם זאת, כאשר פונקציה מתחילה את השימוש שלה במשתנה בהצבה לתוכו - המשתנה הזה יוגדר כמשתנה חדש מקומי, גם אם כבר הוגדר במקום אחר.
ישנה אפשרות להצהיר על משתנה כ-external, או לחלופין כ-local.
המרות.
המרה ל-string: בדומה לפונקציה toString של #c, קיימת פונקציה בשם pr1 שממירה את הביטוי שמתקבל כפרמטר ל-string.
הפונקציה strchar ממירה בין מחרוזת למערך של תווים, ולהפך.
המרה בין char ל-int באמצעות המרה מרומזת:
&gt;ch='a'
&gt;a+0
&gt;97
מצביעים ואיסוף זבל.
ניתן להשתמש במצביעים באמצעות התו &amp;, כמו בשפת C++ (זהו שינוי משמעותי לעומת פייתון שאינה תומכת במצביעים).
נשים לב, שכאשר אנו מציבים ערך לתוך משתנה שמוצבע על ידי משתנה אחר - זה גורם להגדרת משתנה חדש, ולא משנה את הישן. אם רוצים לשנות את הערך ולא להגדיר חדש צריך להשתמש בשני האופרטורים * ו-&amp; ביחד. לדוגמה:
&gt;*&amp;x=9
איסוף זבל (Garbage collection) מתבצע בשיטת מונה-שימושים (Reference counting), שכאשר הוא מתאפס אז האובייקט נמחק.
השפה לא תומכת באריתמטיקה של מצביעים, וגם לא בפונקציות-הורסות (כיוון שאין מחלקות).
אובייקטים - עצמים.
השפה לא מכירה במחלקות בעלות פונקציות, אלא במבנים (structs) בלבד.
הצהרה על struct:
בניית מופע של x:
&gt;x1=x(a=1, b=2, c='c')
גישה לאחד משדות המופע מתבצעת על ידי האופרטור ".":
&gt;x1.a
מחרוזות.
השפה כוללת פונקציות מובנות רבות ויעילות לטיפול במחרוזות. לדוגמה:
שרשור של מחרוזות מתבצע האמצעות האופרטור +.
&gt;a="aaa"
&gt;b="bbb"
&gt;a+b
&gt;"aaabbb"
בשביל לעבור על תווי המחרוזת אחד אחד נשתמש בקוד הבא (השורה הראשונה נותנת מחרוזת בגודל 1 כדי להפוך את זה לתו צריך את השורה השנייה).
&gt;c = strpart(string,[i,i+1]);
&gt;c = strchar(c)(1);
מערכים.