פעלתנות-יתר של תלמיד בודד עלולה לאתגר מאוד את המורה המנסה לשמור על מהלך השיעור בכיתה.
מורים נוטים לאתר תלמידים עם הפרעת קשב עם תסמינים של היפראקטיביות ואימפולסיביות, משום שבפעמים רבות הם מפריעים למהלך השיעור בכיתה. מורים ישימו לב גם לרמות נמוכות של מוסחות או סימפטומים תנועתיים עדינים כמו עצבנות ואי שקט מוטורי בקרב תלמידים אלו.
על יועץ בית הספר להתערב במקרים אלו משום שהמורה עלול להתקשות מאוד להתמודד מול תלמיד בעל פעלתנות יתר, ולפתח כלפיו רגשות של כעס וניכור.
בניגוד לכך, תלמידים עם הפרעת קשב ללא תסמינים של היפראקטיביות ואימפולסיביות, המאופיינים בעיקר בחוסר ריכוז לא בהכרח יתפסו את תשומת הלב של המורה. זאת משום שבקרב תלמידים אלו הפרעת הקשב יכולה לבוא לידי ביטוי רק בהישגים הלימודיים ולא לפגוע כלל ביכולת התלמיד להתנהג כנדרש.
בהקשר זה בעיות ההתנהגות שיוצר התלמיד מעלות את הסיכוי לכך שהוא יאותר ויטופל בשלב מוקדם. זאת בעוד שתלמידים עם הפרעת קשב ללא בעיות התנהגות עלולים להיות מאותרים רק בשלב מאוחר או כלל לא. דחיית הטיפול הנגרמת כתוצאה ממקרים אלו עלולה להגביר את הסיכון ליצירת קשיים נלווים ובעיות משניות, אשר פוגעים גם הם ביכולת התפקוד של האדם בנוסף לתסמינים הראשוניים של הפרעת הקשב, ועלולים להיות בלתי הפיכים.
מעבר למוסדות להשכלה גבוהה.
למרות שבעבר הפרעת קשב נחשבה להפרעה הייחודית לתקופת הילדות, כבר יש הכרה בהימשכות שלה אל תוך החיים הבוגרים. הפרעת קשב בגילאי הבגרות יכולה לבוא לידי ביטוי גם בהקשר של התפקוד האקדמי ולהשפיע על היכולת של האדם להשתלב במוסדות להשכלה גבוהה.
זאת משום שלמרות ההישגים האקדמיים הגבוהים המאפשרים לומדים עם הפרעת קשב להתקבל למוסדות ההשכלה הגובהה, הם עדיין מאופיינת בקשיים אקדמיים, חברתיים ותעסוקתיים.
באקדמיה מצופה מסטודנטים להיות עצמאיים יותר בתהליכי הלמידה וקבלת ההחלטות שלהם בהשוואה לתלמידי בית הספר.
המעבר מהלימודים בתיכון לסביבה הלא מוכרת של האקדמיה מצב אתגרים עבור רוב התלמידים. עבור תלמידים עם הפרעת קשב ההתמודדות עם השינוי יכולה לעורר בהם יותר חרדה ותחושת מוצפות בהשוואה לתלמידים אחרים והם נמצאים ברמת סיכון גבוהה יותר.
סטודנטים רבים עם הפרעת קשב מגיעים לאקדמיה כשהם לא מוכנים לאחת הדרישות המרכזיות שהיא מציבה בפניהם - התנהלות ולמידה עצמאית.
מוסדות להשכלה גבוהה מספקים שירותים מגוונים עבור המספר ההולך וגדל של אנשים עם הפרעת קשב המתקבלים ללימודים אקדמיים.
הצלחתם של סטודנטים עם הפרעת קשב תלויה במודעות שלהם לתמיכה האנושית והטכנולוגית האפשרית עבורם.
אימון אישי יכול לשמש כתמיכה אקדמית עבור סטודנטים עם הפרעת קשב ולסייע בפיתוח התפקודים הניהוליים. הוא יכול להעצים את היכולת של סטודנטים עם הפרעת קשב לארגן ולבצע את המטלות שהם מחויבים להשלים במסגרת האקדמיה ובחיי היום יום כאחד.
תהליך האימון האישי מורכב יותר מהקנייה של מיומנויות למידה בסיסיות או התמודדות עם עומס מטלות.
דרך שימוש בגישה חוקרת, המאמן שואף להגביר את היכולת של המתאמן לעצור, להרהר ולפתח מטרות מציאותיות יותר המבוססות על מודעות עצמית גבוהה יותר אודות הדרך שבה הוא חושב ומתנהג.
בדרך זו האימון האישי מסייע לסטודנט להתמודד עם ההיבטים של הפרעת הקשב שמפריעים לתפקוד האקדמי ועוזר בהתמודדות עם היבטים הקשורים לחוויה הסטודנטיאלית כמו: דחיינות, חוסר ריכוז, קשיים בויסות עצמי, קשיים בתכנון, חרדה, קשיים חברתיים או ארגון זמן.
טיפול בהפרעת קשב והשפעתו על התפקוד האקדמי.
טיפול בהפרעת קשב כולל את אפשרויות המענה הזמינות עבור הסימפטומים של הפרעת קשב וההשפעות האפשריות שלהם על רמת התפקוד ואיכות החיים של האדם.
אנשים רבים עם הפרעת קשב עשויים לחוש לאורך חייהם תסכול ואי-מיצוי יכולותיהם בתחומים שבהם יכלו להגיע להישגים גבוהים, אך באמצעות טיפול הולם, הפרוגנוזה של הפרעת קשב עשויה להיות טובה מאוד. טיפול הולם יכול למנוע תאונות וליקויים מתמשכים בתפקוד במסגרת בית הספר, עולם העבודה, קשרים עם עמיתים ויחסים בין אישיים.
פיתוח סגנון עבודה מותאם ופיתוח תפקודים ניהוליים.
באופן טבעי אנשים נוטים לפעול "כמו כולם" בהתאם להיגיון המקובל ולציפיות של הסביבה. עם זאת, פעמים רבות דרכי הפעולה המקובלות בחברה אינן מתאימות לאנשים עם הפרעת קשב. מסיבה זו עליהם לחדד את דרכי הפעולה הייחודיות להם ולפתח סגנון התמודדות שיהיה יעיל עבורם. בהתאם לכך חשוב לחפש אחר דרכי התמודדות באופן יצירתי ולא להתעקש דווקא על דרכים שהומלצו על ידי אנשים אחרים.
היעילות של פיתוח סגנון עבודה מותאם אישית נובעת מכך שהכלים שנלמדים עוזרים לאדם לרכוש מיומנויות החסרות לו לצורך התנהלות יעילה יותר בחיי היומיום.
ניתן לפתח סגנון עבודה יעיל יותר על ידי הוראה מתקנת, הקניית מיומנויות למידה ופיתוח מטא-קוגניציה לצורך גיבוש אסטרטגיות למידה.
בנוסף, העשרה אינסטרומנטלית עוסקת בשיפור ופיתוח תפקודים ניהוליים כגון: תכנון, ארגון, תהליכי בקרה, הסטת קשב, גמישות מחשבתית, רכישת כללים, סריקה חזותית, התגברות על הרגל, שליטה במסיחים ועוד.
ריפוי בעיסוק יכול גם לשמש כחלק מטיפול בהפרעת קשב, במיוחד לצורך התארגנות בזמן ובמרחב.
בנוסף, אימון אישי הוא תהליך המכוון לסייע לאנשים להציב ולהשיג מטרות, להתגבר על מכשולים ולשמר מוטיבציה.
בגילאי הבגרות אימון אישי יכול לתת מענה לקשיים שונים המאפיינים הפרעת קשב, כמו: תפקודים ניהוליים, ניהול זמן, ארגון משימות, וויסות עצמי והתמודדות עם מצבי לחץ.
קבלת מידע אמין.
מכיוון שמדובר בהפרעה התפתחותית אשר באה לידי ביטוי בגיל צעיר, ישנה משמעות רבה לסביבה של האדם בגילאי הילדות. סביבה זו כוללת את המערכות המרכזיות העוטפות את הילד: המשפחה, מערכת החינוך (הגן ובית הספר) והחברה.
המבוגרים המשמעותיים (כמו מורים והורים) יכולים להיות מקור הגנה לילדים עם הפרעת קשב והמנוע שמניע את ההתפתחות החיובית שלהם, אם ידעו איך להכיל את הקושי ובו-זמנית לראות את הילד מעבר לקושי. עם זאת, הציבור אינו מיודע כראוי בנושא הפרעת קשב. קריאות תיגר לא מדעיות על התקפות של הפרעת קשב הן לא רק מטעות אלא גם מזיקות. זאת משום שהן יכולות לספק מידע שגוי לציבור ולקובעי המדיניות ובכך להגביל, להפחית או אף למנוע כל גישה לשירותים המסוגלים לתת מענה להפרעה זו.
בהתאם לכך, העברת מידע אמין ומובן אודות ההפרעה אל אנשים עם הפרעת קשב והורים לילדים עם הפרעת קשב, היא חשובה ותורמת להתמודדות. מידע זה כולל את האטיולוגיה של הפרעת הקשב, טיפולים אפשריים, השלכות לטווח הארוך והשפעות על חיי היום-יום. מידע אודות ההפרעה יכול לשפר את מערך הטיפול גם בכך שהוא מייעל את התקשורת ותורם לשיתוף הפעולה מול אנשי המקצוע השונים.
ההשפעה של הפרעת קשב, ריכוז והיפראקטיביות על התפקוד האקדמי
צבי הירש הכהן וולק
רבי צבי הירש הכהן וולק (ביידיש: וואָלק; תרט"ז - ד' בטבת תרס"ז, 21 בדצמבר 1906, פינסק) היה רב ליטאי, רבה של העיר פינסק, ומחבר הפירוש "כתר כהונה" על הספרי.
ביוגרפיה.
נולד בשנת תרט"ז לרב עזריאל הכהן וולק. בצעירותו למד בסלוצק אצל רבי יושע בער סולובייצ'יק, בעל "בית הלוי", שכיהן אז כרב העיר. נישא ליוכבד בתו של הרב מרדכי גימפל יפה רבה של העיירה רוז'ינוי שברוסיה הלבנה, ומאנשי העלייה הראשונה. גיסו, חתנו הנוסף של חמיו, היה הרב יוסף זכריה שטרן. עם פטירת חמיו בפתח תקווה בשנת תרנ"ב (1891), כתב את תולדותיו בקונטרס בשם "תכלת מרדכי". הקונטרס נדפס בירושלים לאחר יותר ממאה שנה כנספח לספרו.
בתחילת דרכו שימש כרב בעיירה קפוליה. בשנת תרנ"ד, בהיותו בן 38, התמנה כרבה של פינסק במקומו של הרב אלעזר משה הורוויץ, שהיה מגדולי יהדות ליטא. בכהונה זו החזיק שתים עשרה שנים עד פטירתו ביום שישי ד' בטבת תרס"ז והוא בן 51 שנים בלבד.
משפחתו.
אשתו יוכבד, נפטרה בירושלים בכ"ב בשבט תשי"ג, 7 בפברואר 1953.
בניו הם הרבנים: חיים וולק, יעקב וולק, מרדכי גימפל וולק ועזריאל וולק.
חיבוריו.
רבי צבי הירש הכהן וולק הניח אחריו כתבים רבים במגוון תחומים תורניים, חלקים מתוכם הודפסו בידי בניו בשנות ה-50 וה-60 של המאה ה-20, ולקראת סוף המאה, החלו נדפסים במסגרת "מפעל תורת חכמי ליטא" של מכון ירושלים.
קישורים חיצוניים.
מכתב המלצה עבור פרנסת אלמנתו של הרב וולק
ציור חזיתות
ציור חזיתות (בגרמנית: Lüftelmalerei) היא סוג של אמנות מקומית הנפוצה בעיקר בכפרים ובעיירות האלפינים בדרום גרמניה ואוסטריה ובעיקר בבוואריה-עילית וטירול, אולם ניתן למצוא אותם בכל המרחב הכפרי וההררי במדינות מרכז אירופה.
מקורו של השם שנוי במחלוקת אך הוא נובע ככל הנראה מהכינוי "Zum Lüftl", לביתו של צייר החזיתות פרנץ זרף צווינק (Franz Seraph Zwinck) שחי בשנים 1748–1792 בכפר אובראמרגאו שלמרגלות הצוגשפיצה.
ציורי החזיתות בסגנון זה מהווים גרסה מקומית של ציורי קיר המכונים בצרפתית "תעתועי ראייה" ( trompe l'oeil) שהתפתחו בתקופת הבארוק, ואשר יחודם הוא ברישום מדומה של תמונה בשלושה ממדים, באמצעות יצירת פרספקטיבה וחיקוי של אלמנטים אדריכליים במבנה. הללו יוצרים באמצעות שילובם במבנה הפיזי, אשליה של אדריכלות עילית, השתקפויות וחללים סגורים בזוויות ישרות.
נושאי הציור על חזיתות הבתים מייצגים בדרך כלל את תחום עיסוקו או מקצועו של בעל הבית, סמלים משפחתיים, מוטיבים קלאסיים מספרי הקודש ותחומי פעילות עממית של האזורים הכפריים בהרי האלפים כגון חקלאות וציד. בחלק מן הציורים מופיעים דגלים בעלי מוטו רלוונטי לקהילה ספציפית ולעיתים משולבים בהם גם שעוני שמש.