מקרה ההידבקות המקומי הראשון ב-COVID-19 בפלאו התרחש ב-31 במאי 2021. הנשיא סורנגל ויפס ג'וניור אמר שהנדבק נמצא בסיכון נמוך להדביק אחרים ובני משפחתו של החולה שבאו עימו במגע נבדקו והחזירו תשובות בדיקה שליליות. ויפס ג'וניור גם הדגיש שרוב האוכלוסייה חוסנה נגד המגפה.
ב-11 ביוני 2021 דווח על מקרה שני.
נכון ל־, מספר המקרים המאומתים המצטבר הוא , מהם נפטרו ו- החלימו.
התחסנות נגד מגפת הקורונה בפלאו.
אזרחי פלאו החלו לקבל חיסונים נגד COVID-19 החל ב-3 בינואר ונכון ל-12 באפריל 40% מהאוכלוסייה חוסנו באופן מלא. עד 26 במאי, כ-96% מהמבוגרים (18 ומעלה) במדינה חוסנו במלואם. עד לגילוי חולה הקורונה הראשון במדינה (ב-31 במאי 2021), 97% מהאוכלוסייה הבוגרת חוסנה, כ-70% מכלל התושבים. כמו כן הוכרזו תוכניות להתחיל לחסן מתבגרים מגיל 12 עד 17.
בתחילת אוגוסט 2021, 65% מבני 12 עד 17 קיבלו לפחות מנה אחת של החיסון, וכתוצאה מכך 80% מהאוכלוסייה הזכאית חוסנה במלואה. נכון ל-24 באוגוסט 2021, 14,938 מבוגרים קיבלו לפחות מנה אחת, כאשר 14,447 מהם חוסנו במלואם. 1,146 מתבגרים נוספים (בני 12 עד 17 שנים) קיבלו לפחות מנה אחת כאשר 835 מהם חוסנו במלואם. אוכלוסיית פלאו מונה כ-18,092 אזרחים, כלומר כ-84.5% מכלל האוכלוסייה מחוסנים במלואם.
פרעות פסח 1859 בגאלאץ
מקש Enter
מקש Enter ומקש Return הם שני מקשים אשר לפחות אחד מהם מצוי במקלדת מחשב סטנדרטית, ולעיתים נקראים שניהם בשם "מקש Enter".
לרוב, לשני המקשים הללו תפקיד זהה, אך לעיתים ייתכנו הבדלים ביניהם בתלות במערכת ההפעלה או ביישום בו משתמשים.
תפקוד.
מקורו של מקש ה-Return, הגדול יותר מבין השניים, הוא למעשה ממכונות הכתיבה בהן מצוי בקר שתפקידו הוא לבצע פעולת Carriage return , כלומר החזרת ראש הכתיבה לראשית השורה על מנת שהכותב יוכל לבצע פעולת שורה חדשה (line feed) על ידי הורדת המנוף בצידה השמאלי של המכונה. במקלדות מחשב, מקש זה משלב את שתי הפעולות, ומאפשר ירידת שורה במסמך והחזרת סמן הטקסט לתחילת השורה החדשה. בחלק ממעבדי התמלילים הממוחשבים, לחיצה על מקש Return מציינת דווקא ירידת פסקה על ידי הכנסת התו "¶" (הבלתי נראה) למסמך. על מנת לבצע ירידת שורה רגילה במעבדי תמלילים אלו, יש להשתמש בצירוף המקשים Shift+Return.
במקור, למקש ה-Enter אשר נמצא סמוך למקשי הספרות, יועד תפקיד נפרד משל מקש ה-Return במקלדות המחשב הראשונות, כאשר תפקידו היה לוודא אישור של ביצוע פעולה מסוימת במחשב: ביצוע פקודה בשורת הפקודה, שליחת מידע בטופס חלונאי גרפי, אישור של תיבת דו-שיח, או כסימן שוויון (=) ביישומי מחשבון למיניהם. ראשיתה של הפרדה זו מקורה במסופי המחשב מדגם 3270 ו-5250 של יבמ, ואומצה אף על ידי אפל במחשבי המקינטוש הראשונים.
למעשה, במקלדות המודרניות אין הבחנה בין שני המקשים, וניתן להשתמש בכל אחד משני המקשים לכל פעולה מהפעולות המפורטות להלן. הדבר מאפשר גם ליצרני מחשבים ניידים, או יצרני מקלדות קומפקטיות ללא מקשי ספרות צדדיים, להכליל רק מקש יחיד המבצע את כלל התפקודים שפורטו לעיל. מבחינה היסטורית, גישה זו אומצה ממחשבים ביתיים מיושנים דוגמת הקומודור, בהן לא היו קיימים מקשי ספרות צדדיים.
כיום, בחלונות כמעט ולא קיים הבדל בין שני המקשים, ובעת שימוש ביישומים כמו המקלדת הווירטואלית של חלונות ניתן לראות כי שני המקשים מתוייגים ויזואלית כ-Enter. מערכות הפעלה אחרות, דוגמת macOS של אפל, משתדלות לשמור על ההפרדה הטכנית בין שני המקשים עד היום, ובעוד שכברירת מחדל המערכת אכן מקצה לשני המקשים את אותם התפקודים, היא מאפשרת ליישומים שונים להקצות תפקודים שונים לשני המקשים. כך לדוגמה בתוכנת אדובי פוטושופ, בעת עריכת טקסט בתוכנה, ניתן להשתמש ב-Return על מנת לבצע ירידת שורה, וב-Enter על מנת לסיים את העריכה.
מיקום וצורה.
בעוד שלמקש ה-Enter מיקום קבוע במקשי הספרות הצדדיים של המקלדת, מתחת למקש "+" ומימין למקשי "3" והנקודה העשרונית, מיקומו וצורתו של מקש ה-Return עשויים להשתנות ממקלדת למקלדת, בהתאם לתקן המקובל ולעיתים גם בתלות במדינה בה יוצרה המקלדת. צורתו של מקש ה-Return תהיה גדולה יותר מצורת שאר מקשי המקלדת, על מנת למנוע "החלקת אצבע" שתוביל לטעויות דפוס ולאישור שגוי של פעולות.
סימול גרפי על המקש.
הסמל התקני עבור מקש ה-Return הוא ⏎ (ובקוד יוניקוד: U+23CE); חץ הפונה למטה ושמאלה. בחלק מהמקלדות נפוץ דווקא השימוש בסמלים כמו ↵ (יוניקוד U+21B5) או ↩ (U+21A9).
סימול מקש ה-Enter נדיר יותר, ובעוד שתקן ISO 9995 מגדיר את הסמל ⎆ (יוניקוד U+2386) עבור המקש, במרבית המקרים הייצוג הוויזואלי שעל גבי המקש יסתכם בפשטות בכיתוב Enter. הסמל הנ"ל נפוץ בעיקר במקלדות בפורמט צרפתי-קנדי. במקלדות של חברת אפל נפוץ השימוש בסמל ⌤ (יוניקוד U+2324) או בסמל ⌅ (יוניקוד U+2305).
שאדו-באן
שאדו-באן (בתרגום חופשי: חסימת צל, באנגלית: Shadow ban, ידוע גם בשם Stealth ban) היא חסימה מלאה או חלקית של משתמש פוגעני ברשת חברתית או בפורום בלי ידיעתו.
שאדו-באן היא חסימה המתבטאת במספר צורות, כאשר הנפוצה בהן היא הסתרת התוכן של משתמש מסוים בסודיות מעיני הציבור. צורה נוספת היא הורדת חשיבות תוכן המשתמש ב"פיד" האתר. בניגוד לחסימה "רגילה", בה משתמשים בעייתיים מיודעים באופן רשמי ומפורש על ידי מנהלי הקהילה כי הם מורחקים ממנה, משתמשים שקיבלו שאדו-באן עדיין יכולים לפרסם תוכן ולצפות בתכני האתר כרגיל לכאורה, אך מאבדים דה פקטו את הגישה לקורבנותיהם. תקוותם של מנהלי הקהילה היא שאותם משתמשים יאבדו עניין בהטרלה או בפרסום ספאם מרצונם החופשי.
דוגמאות.
מערכת השאדו-באן המתועדת הראשונה נכללה בפלטפורמת פורומי BBS בשם Citadel, שם נקראה המערכת "twit bit" או "twit room" ("חדר הטיפשים"). משתמשים שתויגו כ"טיפשים" (twits) יכלו להמשיך לעיין ולפרסם בפורום, אך הודעותיהם הוסתרו מעיניהם של כלל המשתמשים חוץ מ"טיפשים" אחרים.
בשנת 2012, השיק פורום Hacker News מערכת בשם "hellbanning" ("חסימת גיהנום") למניעת ספאם והתנהגות פוגענית. משתמש שקיבל חסימה זו לא התבשר על כך, וכל תוכן שפרסם הוסתר מיד מכלל ציבור הגולשים חוץ מלמשתמש עצמו.
לוח המודעות המקוון קרייגסליסט עלול להחיל שאדו-באן על מודעות מסוימות. מפרסם המודעה יקבל מייל אישור פרסום והמודעה תתווסף לחשבונו האישי, אך המודעה עצמה מוסתרת ממשתמשי ומבקרי האתר.
במשך זמן רב נמנעה רשת הפורומים Reddit ממערכות השעייה או חסימה מפורשות. במקומן, יישם האתר מערכת שאדו-באן שנועדה להלחם בעיקר במפרסמי ספאם. בשנת 2015, לאור תלונות רבות על המערכת המבלבלת בדגש על חוסר השקיפות שלה, הוסיפה הנהלת האתר מערכת חסימה ברורה ומפורשת.
בשנת 2016, פלטפורמת המסרים המידיים הסינית WeChat הסתירה פוסטים והודעות הכללות מילות מפתח מסוימות מכלל המשתמשים ללא הודעה מוקדמת.
מחקר עומק שניתח ציוצים בטוויטר שפורסמו בין השנים 2014–2015 מצא כי למעלה מרבע מיליון מהם צונזרו בטורקיה בטכניקת שאדו-באן. באותה שנה אף הואשמה הרשת החברתית עצמה בהעלמת ציוצים המזכירים מסמכים אמריקאיים רגישים שהודלפו.
בשנת 2017 התעוררו חשדות דומות נגד אינסטגרם, שהואשמה בהעלמת פוסטים מסוימים כאשר מנסים המשתמשים לחפשם במנוע החיפוש הפנימי של היישומון.
כנגד טיקטוק נטען שאלגוריתם התוכן שלה "מגן" על משתמשים מפני דעות המנוגדות להם. בנוסף, הרשת הואשמה בהסתרת תכנים הנוגעים לאוכלוסיות מוחלשות, בדגש על קהילת הלהט"ב, ומחאות חברתיות ללא אזהרה. בתגובה, פרסמה הנהלת החברה הצהרה בשנת 2020, בה הסבירה באריכות כיצד אלגוריתם התוכן של הרשת מקדם תוכן למשתמשים. היא הודתה כי היא יוצרת "בועות" סביב משתמשיה, אבל הבטיחה למשתמשים שהיא מתייחסת לביקורות אלו ברצינות ובשיקול דעת.
קרופטלי
קרופטלי (בפארואזית: Gráfelli) הוא ההר השני בגובהו באיי פארו הממוקם באי אסטרוי. גובהו כ-856 מטרים.
בסמוך לקרופטלי לכיוון דרום-מזרח נמצא ההר סלטארטינטור, אשר גבוה ממנו ב-24 מטרים ומתנשא לרום של 880 מטרים, מה שהופך אותו להר הגבוה באיי פארו. הכפר פונינקור שוכן למרגלות שני ההרים.
חתול קליקו
חתול קָליקוֹ הוא חתול בית מכל גזע עם פרווה בשלושה צבעים. הקליקו הוא לרוב בעל פרווה בצבע לבן (25% עד 75% מהפרווה) עם כתמים כתומים ושחורים גדולים (או לפעמים בצבעי שמנת ואפור). חתולי הקליקו הם כמעט תמיד נקבות, למעט מקרים מיוחדים בתנאים גנטיים נדירים.
אין לבלבל את הקליקו עם חתול שריון-צב, בעל פרווה מנומרת בעיקר של שחור/כתום או אפור/שמנת עם מעט יחסית סימנים לבנים. עם זאת, מחוץ לצפון אמריקה, דפוס הפרווה של הקליקו נקרא בדרך כלל "חתול שריון-צב לבן". שמות נוספים לקליקו כוללים "חתול מנומר", "טריקולור", וחתולי קליקו בעלי צבע פרווה מדולל נקראים לעיתים "קלימנקו" או "טיגריס מעונן". מדי פעם, צבע הקליקו משולב עם תבנית הפרווה של הטאבי; השילוב הזה נקרא "קליבי" או "טורבי" (כלומר חתול שריון-צב-טאבי באנגלית, הלחם של המילים tortoiseshell וטאבי).
"קליקו" מתייחס אך ורק לדפוס צבע הפרווה של החתול, ולא לגזעו, צבע עיניו, או מאפיינים גופניים אחרים. כמה מהגזעים שיכולים להיות קליקו, הם חתול מנקס, חתול אמריקאי קצר-שיער, מיין קון, חתול בריטי קצר-שיער, חתול פרסי, מאו ערבי, בובטייל יפני, אקזוטי קצר-שיער, חתול סיבירי, ואן טורקי, אנגורה טורקית וחתול יער נורווגי.