הסרט מציג את ישיבת "בית יוסף", הנמצאת בבוסייר שבצרפת, הממוקמת בפאתי פריז. על פי אתר האינטרנט שלה, הישיבה נוסדה על ידי הרב גרשון ליבמן לאחר שהגיע לצרפת מפולין בשנת 1948, מבוססת על דרך ישיבת נובהרדוק, והיא חלק מרשת המוסדות "אור יוסף". לאורך השנים למדו בישיבה אלפי בחורים, מרביתם מישראל ומארצות הברית. הישיבה, שפעלה כ-25 שנה, הציעה מסגרת תורנית לבחורים, חלקם "נוער מתמודד", שלא מצאו את מקומם בישיבות הרגילות.
בסרט מוצגת האלימות שהופעלה בישיבה, שפעלה ככת, בה התלמידים הוכו על בסיס קבוע. לצד המכות הופעלו בישיבה שיטות אלימות נוספות כמו נידוי חברתי, השפלות, התעללות פסיכולוגית, פגיעות מיניות ושליטה על התקשורת עם המשפחה. חלק מהתלמידים בישיבה נקלעו למצוקות נפשיות כבדות, התמכרויות לסמים ומחשבות אובדניות. על פי העדויות שנאספו, הכת החלה להתבסס בישיבה בשנת 2002 וההחמרה של פעילותה התרחשה מאז 2005.
בסרט משתתפים ארבעה ניצולים מהישיבה, בחורי ישיבה לשעבר, המבקשים לחשוף את ההתעללות ושטיפת המוח שהתרחשו בה, במטרה להביא לסגירתה. באיסוף העדויות סייע להם נער אמריקאי בן 15 בשם מוטי, תלמיד בישיבה שעבר גם הוא התעללות, והעביר להם חומרים מתוכה, בין היתר תיעודים של פגיעה בו. ביולי 2021 הנער ברח מהישיבה ופנה לשגרירות ארצות הברית כדי לבקש עזרה, וטען כי הוא נתון להתעללות ומוחזק בתנאים ירודים, מה שהוביל לפתיחת החקירה. במהלך הסרט התלמידים חוזרים לישיבה ומתעמתים עם אנשיה על ההתעללויות שעברו מצדם.
תוצאות התחקיר.
בעת איסוף העדויות מהתלמידים, חלקן צולמו לטובת הסרט וחלקן הועברו לרשויות בצרפת על ידי הצוות הדוקומנטרי.
בעקבות התחקיר, בינואר 2022 פשטה משטרת צרפת על הישיבה, פינתה ממנה את כל תלמידיה, שהועברו לטיפול רשויות הרווחה, וסגרה אותה לצמיתות. בנוסף, באותו יום נעצרו 16 אנשי צוות, ​​מורים ומנהלים, שנחקרו בגין "חטיפה מאורגנת, אלימות בנסיבות מחמירות, מניעת טיפול ומזון והתעללות בחסרי ישע בנסיבות מחמירות". בהמשך הוגשו שבעה כתבי אישום נגד בכירים בה, ביניהם יוסי עניאל שרעבי, ראש הישיבה נתן יברא, ואברהם מאיר חזיזה.
הפשיטה על הישיבה התרחשה על רקע מאבק נגד בתי ספר חסרי רישיון בצרפת, שהחל בשנת 2020. המהלך, עליו הכריז נשיא צרפת עמנואל מקרון, נועד לבלום את פעילותם של בתי ספר מוסלמיים בלתי רשמיים כחלק מדחיקה רחבה יותר נגד אסלאם רדיקלי. יהודים צרפתים רבים תמכו בדיכוי.
ניסיונות סוכנות הידיעות היהודית (JTA) להשיג את צוות הישיבה לא צלחו בתחילה. רואה חשבון שעובד במוסד אמר שלא הצליח ליצור קשר עם מעסיקיו מאז המעצרים, והדיווחים בתקשורת הצרפתית על המעצרים לא כללו את תגובת המוסד להאשמות.
הרב הראשי של צרפת, חיים קורסיה, התייחס לפרשה באומרו לסוכנות הידיעות הצרפתית: "לא מתקבל על הדעת להעמיד כך את חייהם של ילדים בסכנה, התנאים בהם הם חיו אינם קבילים". הישיבה בחרה שלא לענות לטענות שעלו בתחקיר, ובכירים בה מסרו כי הם "דוחים את העובדות".
הפקה ושידור.
במקור הסרט היה אמור להיות משודר בדצמבר 2021, אך בעקבות בקשה מצד המשטרה הצרפתית מ"כאן" שידורו נדחה כדי לא לפגוע בחקירה. יוצרי הסרט הם נועה טל ודובי קרויטורו, אשר הפיק בעבר את תוכנית התחקירים "בולדוג", והוא שודר לראשונה ב-9 במרץ 2022 בכאן 11.
סיפוח בקעת הירדן
סיפוח בקעת הירדן היא הצעה להחלת ריבונות ישראלית על בקעת הירדן. הרעיון נתמך על ידי פוליטיקאים ישראלים רבים מאז החל השלטון הישראלי על יהודה ושומרון ב-1967. הרעיון בא לידי ביטוי בתוכנית אלון שהוגשה בשנת 1967 על ידי שר החקלאות יגאל אלון, ובתוכנית השלום של הנשיא טראמפ.
בקעת הירדן.
על פי נתוני בצלם, כ-65,000 פלסטינים וכ-11,000 מתנחלים ישראלים מתגוררים בבקעת הירדן. על פי נתוני שלום עכשיו, ההצעה כוללת את סיפוחן של כ-30 התנחלויות ו-18 מאחזים שבהם מתגוררים 12,778 מתנחלים, וכן 48 יישובים פלסטיניים בשטח C. בבקעה נמצאים גם כן 15 יישובים בשטחי A ו-B, בהם מתגוררים 44,715 פלסטינים.
הצעות לסיפוח.
תוכנית אלון.
תוכנית אלון הייתה תוכנית מדינית שהציעה שהשטחים שנכבשו במלחמת ששת הימים יחולקו בין ישראל לבין ישות אוטונומית בשליטת תושבי השטחים הפלסטינים או בקונפדרציה עם ממלכת ירדן. התוכנית הוגשה בשנת 1967 על ידי יגאל אלון, שר החקלאות, לראש הממשלה לוי אשכול. התוכנית לא התקבלה באופן רשמי, אך הייתה לה השפעה מרכזית על מדיניות ההתיישבות הישראלית ביהודה, שומרון וחבל עזה של ממשלות המערך והעבודה, עד עליית הליכוד לשלטון בשנת 1977.
הצעת הסיפוח של נתניהו.
ב-10 בספטמבר 2019, במהלך מערכת הבחירות לכנסת ה-22, הציג בנימין נתניהו, ראש ממשלת ישראל, את התוכנית שלו לסיפוח בקעת הירדן. על פי התוכנית, יסופחו בבקעת הירדן השטחים בין נהר הירדן לציר אלון, קו הגבול שהוצע במסגרת תוכנית אלון. נוסף על כך, יסופחו אזורים הגובלים לחוף הצפוני של ים המלח, ויריחו תהיה מובלעת בתוך השטח המסופח. עם הקמת ממשלת ישראל השלושים וחמש, הוסכם כי 1 ביולי 2020 יהיה התאריך שבו תעלה סוגיית הסיפוח לדיון ב ובממשלת ישראל, אם כי בפועל סיפוח כזה לא בוצע במועד הנקוב. ב-13 באוגוסט 2020, עם חתימת הסכם איחוד האמירויות הערביות–ישראל, הודיע נתניהו על השעיית כוונותיו לספח את בקעת הירדן, כחלק מתנאי ההסכם שהציבה איחוד האמירויות הערביות.
יאגדפרבנד 44
יאגדפַרבׇּנד 44 (בגרמנית: Jagdverband 44; ר"ת: (JV 44)) הייתה טייסת גרמנית במהלך מלחמת העולם השנייה. היא הוקמה במהלך החודשים האחרונים של המלחמה, והפעילה את מטוס הקרב הסילוני החדיש מסרשמיט Me 262.
מפקד הטייסת היה הגנרל אדולף גאלאנד. לפני שעבר לטייסת, היה גאלאנד המפקח על טייסי הקרב. הוא הודח מתפקידו זה על ידי שר האווירייה, הרמן גרינג, בשל תקרית בה גאלאנד וקצינים בכירים אחרים תקפו בפרהסיה ובחריפות את גרינג ואת ניהול המערכה האווירית.
הטייסת כללה גרעין של טייסים שבעי קרבות. הם נבחרו מהצוות הקודם של גאלאנד, או גויסו מיחידות שפורקו או שהיו בתהליכי התארגנות-מחדש. הטייסת פעלה היטב במהלך ההיסטוריה הקצרה שלה, והשיגה יחס הפלות של 4 ל-1. עם זאת, היו לה מעט מטוסי סילון מבצעיים זמינים לכל גיחה בודדת, והיא נאלצה לעבור ממקום למקום בתדירות גבוהה, עקב התקדמותם של כוחות בעלות הברית. בשיאה, כללה הטייסת 50 טייסים ו-25 מטוסים. ב-26 באפריל 1945, נפצע גאלנד והיינריך בר קיבל את הפיקוד על הטייסת.
מאסר בעבודות שירות
צירוף קומבינטורי
Ela (שיר של אנדרומאכי)
Ela (, ) הוא סינגל שהוקלט על ידי הזמרת היוונייה אנדרומאכי. השיר יצא לאור ב-9 במרץ 2022, וייצג את קפריסין באירוויזיון 2022.
הוצאה לאור.
"Ela" יצא לאור לראשונה בתוכנית הקטלוויזיה הקפריסאית "la ston Aera", של ערוץ CyBC. הווידאו קליפ שלו פורסם ב-10 במרץ, והוא יצא לפלטפורמות הסטרימינג השונות ב-11 במרץ.
לפני האירוויזיון.
בספטמבר 2021 הצהיר מנכ"ל חברת התקליטים Panik Records, ג'ורג' ארסנאקוס, כי הוא חתם על הסכם שיתוף פעולה עם רשות השידור הקפריסאית, CyBC, בנוגע להפקת קדם אירוויזיון לאומי לאירוויזיון 2023. בינואר 2022 פורסם כי השניים סיכמו על שיתוף פעולה גם בבחירת הנציג והשיר הקפריסאי לאירוויזיון 2022. הם נבחרו על ידי מרווין דיטמן ודן שיפטון.
בחירתה של אנדרומאכי לייצוג המדינה בתחרות הופצה כשמועה עוד בדצמבר 2021. יחד איתה נמנתה טניה בראזו בין האפשרויות לייצוג המדינה בתחרות. בתוכנית הרדיו "Good Morning Show" דווח כי שם הנציג נגמר באותיות "מאכי". היא הוכרזה באופן רשמי כנציגה הנבחרת ב-9 במרץ 2022, במהלך התוכנית Ola ston Aera.
באירוויזיון.
המהדורה ה-66 של האירוויזיון התקיימה בטורינו, איטליה והורכבה משני חצאי גמר ב-10 במאי וב-12 במאי 2022, ומגמר ב-14 במאי 2022. על פי כללי האירוויזיון, כל מדינה משתתפת, למעט המדינה המארחת וחמש המדינות הגדולות (גרמניה, צרפת, איטליה, ספרד והממלכה המאוחדת), נדרשת להיות אחת מעשר המדינות שיעפילו מאחד משני חצאי הגמר לגמר. ב-25 בינואר 2022 נקבע בהגרלת חצאי הגמר כי קפריסין תופיע בחלק הראשון של חצי הגמר השני.
לאחר שפורסמו כל השירים המתחרים לתחרות של 2022, סדר השירים לחצי הגמר הוחלט על ידי מפיקי התוכניות ולא באמצעות הגרלה נוספת, כך ששירים דומים לא הוצבו זה ליד זה. קפריסין הופיעה תשיעית, לאחר אוסטרליה ולפני אירלנד. ב-12 במאי 2022 ביצעה אנדרומאכי את "Ela" על בימת חצי הגמר השני של אירוויזיון 2022. היא נכשלנ בניסיון להעפיל לגמר התחרות, שהתקיים ב-14 במאי.
גבור
מגלן האנדים
מגלן האנדים (שם מדעי: "Theristicus branickii") הוא מין של עוף מתת-משפחת המגלנים החי לאורך מישורים גבוהים באמריקה הדרומית בבוליביה, פרו ואקוודור ובעבר גם בצ'ילה (בתוך הפארק הלאומי לאוקה) שסביב הרי האנדים, ומכאן שמו. חלק מהחוקרים רואים במין זה תת-מין של מגלן שחור-פנים. מין זה מצוי בקרבה לסיכון עקב הפגיעה במקומות חיותו.
מגלן זה חי רק לאורך הרי האנדים ברום של 3 עד 5 ק"מ. הוא מגיע לאורך 75 ס"מ והוא בעל נוצות חומות-אפורות בעלות גוון מתכתי ורגליים אדומות. הצוואר והפנים כהות מעט כשהכיפה חומה-אדומה. המקור עבה מעט ושחור והעיניים שחורות. המגלן נוטה לנוע על הקרקע ולא לעוף הרבה, אם כי יעוף בעת הצורך. בהשוואה למגלן שחור-הפנים הוא בעל בטן וחזה חיוורים יותר, דלדל קטן יותר וכנפיים אפורות בהירות יותר.
המגלן שוכן לרוב בערבות או בביצות רדודות ובהם מחטט עם מקורו בחיפוש מזון מהחי ומהצומח. הוא נע ביחידות, בזוג או בקבוצה קטנה. ולעיתים נודד בלהקות גדולות, העשויות לכלול כ-100 פרטים ומסודרות בצורת שורה.