כשהיה בן שלושים עלה לארץ ישראל והתיישב בצפת, בה למד את חכמת הקבלה ועסק בכתבי האר"י. בצפת ערך מחדש את חיבורו הקצר שהיה באמתחתו בשם "דקדוקי עניות" וקרא לו "הון עשיר". לאחר כשנתיים עזב את צפת עקב מגפה שפרצה בגליל העליון ויצא לחוץ לארץ. על הספינה בה נסע התנפלו שודדים ושבו אותו עם משפחתו. לאחר ארבעים יום נפדה ובא לאיטליה, לעיר ליוורנו. בתקופה זו חיבר את חיבורו העיקרי "משנת חסידים". משם נתבקש לכהן כרב בפירנצה. לאחר ארבע שנים חזר לליוורנו כדי לעסוק בהדפסת ספריו. לאחר מכן יצא למכור את ספריו בערים המרכזיות באותה תקופה: איזמיר, סלוניקי, קושטא, אמסטרדם ולונדון.
באחרית ימיו החליט לחזור לארץ ישראל, בדרך התעכב כשנתיים בארם צובא, שם סחר בסחורות ששלחו לו מליוורנו. לאחר שצבר די בשביל פרנסתו, עלה לארץ ישראל והשתכן בירושלים.
קשרי ידידות והערכה הדדיים היו לו עם בן דודו ר' יוסף אירגאס שנתן הסכמה לספרו "הון עשיר", והוא נתן הסכמה לספרו של הרב אירגאס "שומר אמונים".
סוף ימיו.
הרב עמנואל רצה לייסד ישיבה בירושלים, ולצורך זה יצא לחוץ לארץ כדי לגייס תרומות וגם כדי להדפיס את שאר ספריו שלא נדפסו. לאחר כשנתיים של נדודים חזר לארץ ישראל ובדרך פגעו בו שודדים ורצחוהו נפש בראש חודש אדר ה'תק"ג. שבוע אחר כך הובא לקבורה בצ'נטו שבבולוניה. בחצרו בירושלים הוקמה ישיבת כנסת ישראל בראשותו של רבי חיים אבן עטר הידוע בכינויו ה"אור החיים". ישיבה זו התקיימה לפחות עד לשנת 1886 ולמדו בה מחשובי הרבנים בירושלים באותם הימים.
בשנת 2011 הוקמה מצבה על קברו על סמך מפות הקבורה העירוניות, וביום הפטירה עלה מניין על קברו.
לוח גרפי
חוק דרסי
חוק דָרְסִי הוא חוק בהידרודינמיקה ובהידרולוגיה אודות זרימת נוזל במצע נקבובי, המתאר קשר בין ספיקת המים במצע נקבובי לבין גרדיאנט העומד והמוליכות ההידראולית של המצע.
החוק התגלה לראשונה על ידי המהנדס הצרפתי אנרי דרסי (Darcy) בשנים 1855-1856, שעסק בפתרון בעיות סינון מים. בדומה לחוקים אחרים בפיזיקה (למשל חוק אוהם, חוק הדיפוזיה של פיק וכדומה) חוק דרסי הוא חוק שטף הקושר את גרדיאנט העומדים לשטף המים באמצעות קבוע (במקרה זה המוליכות ההידראולית).
תיאור מתמטי.
formula_1
כאשר formula_2 מתאר את ספיקת המים, formula_3 הוא שטח החתך הפנוי לזרימה, formula_4 מתאר את המוליכות ההידרולית של הקרקע, ו-formula_5 הוא העומד (אנרגיה ליחידת משקל) של המים בקרקע.
נחל ירדינון
נַחַל יַרְדִּינוֹן (בערבית: ואדי קליל/דפילה) הוא נחל הנובע בצפון רמת הגולן והיורד אל עמק החולה.
ראשיתו של הנחל באזור חרבת סמקה, כ-2 קילומטרים מצפון לצומת ווסט, והוא נשפך לעמק החולה בין קיבוץ שמיר לקיבוץ להבות הבשן. הירדינון זורם בערוץ רדוד ואין הוא מתחתר לעומק במורדות הבזלת. לפני מלחמת ששת הימים נמצא חלקו העליון בשליטת הסורים, שניסו להטותו כדי למנוע את ניצול מימיו בידי היישובים הישראלים, בניגוד לחוק הבינלאומי.
סכר בטון על אפיק הנחל הוקם על ידי ראשוני המתיישבים בשמיר בסוף שנת 1951 במטרה לתפוס את מי המעיין הזורמים באפיק, ולהשתמש בהם להשקיית שטחי החקלאות שסוקלו סביב הקיבוץ.
הסכר שימש לאצירת מי הירדינון עד 1968 והמים שמשו להשקיית גן הירק, מטעי בננות, תפוחים, אגסים, שזיפים, אפרסקים, כרם ענבים, שטחי מספוא, גינות הנוי והדשאים בקיבוץ.
על הסכר חרות הפסוק: "וַתֶּאֱרַכְנָה פֹארֹתָו, מִמַּיִם רַבִּים" הלקוח מתוך .
סמוך ליציאתו לעמק החולה מצויה גבעת ירדנון שעליה שרידי יישוב מהתקופה הרומית, המשנה ותלמוד וערבית. בראשית שנות ה-2000, הוקם סמוך למקורותיו מאגר עורבים ומי הנחל הידלדלו ביותר.
ירדנון
Rich Text Format (פורמט טקסט עשיר), או בקצרה RTF, הוא פורמט של קובץ מסמך חוצה פלטפורמות, שפותח על ידי חברת מיקרוסופט בשנת 1987. רוב מעבדי התמלילים המודרניים מסוגלים לקרוא ולשמור מסמכים בפורמט RTF.
היסטוריה.
ריצ'רד ברודי, צ'ארלס סימוני ודייוויד לאוברט, חברי צוות הפיתוח של Microsoft Word, פיתחו את הפורמט באמצע שנות השמונים, עבור מעבד התמלילים Word 3.00, שהיה אז בשימוש במחשבי Mac. גרסאות הפורמט:
שימושים עיקריים.
פורמט RTF משמש בעיקר להעברת קובצי טקסט מעוצבים, ממחשב למחשב, בפורמט חוצה פלטפורמות. משמעות הדבר שבכל מחשב ייראה המסמך בצורה אחידה וזהה (אם מותקנים במחשב הגופנים שבהם נעשה שימוש במסמך). בניגוד לפורמט DOC של Word, פורמט RTF אינו יכול להכיל קוד תוכנה של Visual Basic. חיסרון זה מהווה גם יתרון, למשל, ודאות שהמסמך לא יגיע עם וירוסים.
דוגמת קוד.
להלן דוגמת קוד של RTF:
This is some {\b bold} text.\par
קוד זה יוצג על ידי עורך RTF בצורה הבאה:
This is some bold text.
סוגריים מסולסלים {} מגדירים קבוצה, וקבוצות יכולות להיות מקוננות. לוכסן שמאלי (codice_1) תו בקרה. קובץ RTF תקין הוא קבוצה המתחילה בcodice_2.
כנס ירושלים
כנס ירושלים הוא כנס הנערך מדי שנה במלון דן ירושלים על ידי העיתון בשבע וערוץ 7. הכנס מספק במה לדיונים בנושאים אקטואליים וערכיים אשר על סדר היום בציבור הדתי ובישראל בכלל. במסגרת הכנס מעניקים מארגניו את "פרס ירושלים". מנהל כנס ירושלים הוא דודו סעדה.
הכנס השני.
כנס ירושלים השני התקיים בין ה-28 ל-30 במרץ 2005. נשיא הכנס היה נתן שרנסקי. זכו בפרס ירושלים: האגודה לזכות הציבור לדעת, מכללת אמונה, מכון לב והרב ישראל מאיר לאו.
הכנס השלישי.
הכנס התקיים ב-20 וב-21 במרץ 2006. בין המשתתפים היו: יעקב עמידרור, הרב ישראל מאיר לאו, דן מרגלית, נתן שרנסקי, אליעזר שביד, אבי רביצקי, הרב רא"ם הכהן, הרב אליעזר מלמד, הרב בני אלון, דניאל בן סימון, עודד טירה, בנימין נתניהו, אפי איתם, הרב אליקים לבנון, יוסי פלד, אלי ישי, הרב יובל שרלו, עוזי דיין, צבי הנדל, זבולון אורלב, ניר ברקת ואבי בן בסט.
הוענק פרס ירושלים לגילה קצב, מרדכי סובול, שמואל ריפמן, משה מושקוביץ, עמנואל מורנו, למתיישבי גוש קטיף, ארווינג וצ'רנה מוסקוויץ. למדענים יאיר לוי, יעקב נר-דוד, ד"ר אביטל שורקי, למעגלי צדק, שבי ציון ולבית הספר לקולנוע מעלה.
הכנס הרביעי.
הכנס הרביעי נפתח על ידי בנימין נתניהו. בין המשתתפים היו: בן דרור ימיני, ישראל מאיר לאו, יובל שטייניץ, אפי איתם, שאול משעל, מרדכי קידר, אורי אריאל, יפתח רון טל, עמנואל שילה, זאב בוים.
הוענק פרס ירושלים באותה שנה לרב חיים סבתו ולמתי דן, מנהל עמותת עטרת כהנים, דוד בארי מעמותת אלע"ד וניסן חקשורי ממעלה הזיתים.
הכנס השישי.
הכנס השישי התקיים בין ה-26 ל-28 בינואר 2009. בין המשתתפים היו: בוגי יעלון, פרופ' יעקב נאמן, הרב שמואל אליהו, זבולון אורלב, אורי שטרוזמן, אריאל אטיאס, דן מרידור, ישראל אומן, נתן שרנסקי, סילבן שלום, שלמה אבינרי, דני אילון, יובל שטייניץ, עוזי דיין, עוזי ארד, גלעד ארדן, אופיר פינס, יעקב כץ, ציפי לבני, ניר ברקת ובנימין נתניהו.
הוענק פרס ירושלים באותה שנה לשמואל בירנבוים, מנכ"ל חברת הבניה משהב, לד"ר אריה מורגנשטרן, למשק אחיה ולארגון פעמונים.
הכנס השביעי.
הכנס השביעי התקיים בין ה-15 ל-17 בפברואר 2010. בין המשתתפים היו: משה יעלון, פרופ' יעקב נאמן, נתן שרנסקי, בנימין נתניהו, ציפי חוטובלי, אבי דיכטר, אריה אלדד, בני בגין, אורי אריאל, אביגדור קהלני, זבולון אורלב, אלי ישי, ציפי לבני, רונן שובל, אורי אליצור, יעקב עמידרור, אפי איתם, דניאל הרשקוביץ ואבישי ברוורמן.
הוענק פרס ירושלים באותה שנה לאורי לוברני, שהיה שגריר ישראל באירן בשנים 1971–1979.
הכנס השמיני.
הכנס השמיני התקיים בין ה-15 ל-16 במרץ 2011 ובין משתתפיו היו: הרב ישראל וייס - הרב הצבאי הראשי לשעבר,
מר מוטי שקלאר – מנכ"ל רשות השידור, גדעון סער – שר החינוך, ניר ברקת - ראש העיר ירושלים, תא"ל אבי בניהו – דובר צה"ל, ישראל כץ – שר התחבורה והבטיחות בדרכים, עו"ד אוריאל לין – יו"ר הרשות הלאומית לבטיחות בדרכים, השר אריאל אטיאס - שר הבינוי והשיכון, אייל גבאי - מנכ"ל משרד ראש הממשלה.
הכנס ה-15.
הכנס ה-15 התקיים בין התאריכים 12–13 בפברואר 2018 ובין משתתפיו היו נשיא המדינה - ראובן ריבלין, הרב שלמה עמאר, איילת שקד, ציפי חוטובלי, יריב לוין, אורי אריאל, נפתלי בנט, זאב אלקין, יואב גלנט, יולי אדלשטיין, ניר ברקת, אבי גבאי, יאיר לפיד, שמעון ריקלין, מוטי אלמוז.
הכנס נפתח בנאומו של הנשיא ריבלין, שלאחר מכן קיים "ריאיון פתוח" עם עמית סגל. הכנס כלל שבעה מושבים, ביניהם חולקו "פרסי ירושלים". אות "יקיר הריבונות" ניתן לחיים כץ, בני אלון ואורית סטרוק. המושב האחרון עסק בנושא "השתלבות חרדים במקצועות טכנולוגיים".
הכנס ה-18.
הכנס ה-18 התקיים בין התאריכים 14-15 במרץ 2021 ובין משתתפיו היו ראש ממשלת ישראל בנימין נתניהו, נשיא המדינה ראובן ריבלין, יולי אדלשטיין, רוני גמזו אופיר אקוניס, יריב לוין, גילה גמליאל, משה ליאון, אליקים רובינשטיין ופרופ' יהודה דנון.
במושב הפתיחה נשאו דברים הנשיא ריבלין וראש הממשלה נתניהו. במסגרת הכנס הוענק "פרס ירושלים" למנכל"י קופת החולים על התמודדותם עם משבר הקורונה.
הכנס ה-19.
הכנס ה-19 התקיים בין התאריכים 7-8 בפברואר 2022 ובין משתתפיו היו ח"כ בצלאל סמוטריץ', מבקר המדינה מתניהו אנגלמן, מפקד גל"צ בדימוס שמעון אלקבץ, ראש המוסד בדימוס יוסי כהן, שרת הפנים איילת שקד, פרופ' טליה איינהורן, עו"ד ציון אמיר, ופרופ' שמחה גולדין