דה-מאיו הירבה לעצב רהיטים ופרטי עיצוב, אך תכנן גם מספר מבנים שכללו לבד מתכנון אדריכלי גם תכנון הריהוט ופרטי הנגרות והפירזול. לבד מבתים פרטיים, תכנן את מרכז ענב בתל אביב ואת מרכז אש התורה ברובע היהודי בירושלים. כמו כן, עיצב את פנים מוזיאון תל אביב לאמנות, מוזיאון מורשת בגין בירושלים ואת פנים טרקליני העסקים של חברת התעופה אל על. במסגרת זו, עיצב גם את מדי הדיילים, סכו"ם לנוסעים ואת עיצוב הפנים למטוסי בואינג. בעקבות מותם של שלושת עובדי החברה בהתרסקות מטוס המטען באמסטרדם, עיצב גם את מצבת קבורתם.
דה מאיו השתתף בעשרות תחרויות תכנון ועיצוב בישראל ובעולם וב-14 מהן אף זכה בפרס הראשון.
עין-חרוד מאוחד
השכלה נתמכת
השכלה נתמכת היא מונח המתייחס לתוכניות המסייעות לאנשים עם מוגבלות פסיכיאטרית להשתלב במסגרות לימודיות בקהילה (בית ספר תיכון, בית ספר לחינוך מבוגרים, מוסד להשכלה גבוהה ועוד), בתנאי למידה ייחודיים, לשם רכישת השכלה, ותוך ליווי מקצועי.
הגדרה.
השכלה נתמכת היא התערבות המספקת תמיכה וסיוע לאנשים עם מוגבלות פסיכיאטרית בתחומים של גישה, הרשמה, התמדה והצלחה במסגרות לימודיות. התוכניות כוללות זיהוי צרכים לימודיים ספציפיים ומסגרות חינוך המתאימות להם; במקביל, בחלק גדול מן המקרים נערך אימון לצוות המורים.
היסטוריה.
השכלה נתמכת החלה להתפתח בשנות ה-80 של המאה ה-20 בארצות הברית, קנדה, אירופה ובהמשך בישראל. הפרעה נפשית מאובחנת לעיתים קרובות בגילאים 17–25, תקופה בה אנשים מסיימים את לימודי התיכון ורוכשים השכלה אקדמית. אנשים המתמודדים עם מוגבלות פסיכיאטרית עלולים לחוות קשיים שונים בהשתלבותם בקהילה בה הם חיים, או בהשתלבותם המחודשת בה לאחר אשפוז. קשיים אלו עשויים להיות תולדה של ההפרעה עצמה, בגלל פגיעתה ביכולת התפקוד הנורמטיבית, והקשיים שהיא עלולה לעורר בשמירה על קשר רציף עם החברה (בעקבות מצבים נפשיים קשים או בעקבות אשפוזים). במקביל קשיים אלה בהשתלבות בקהילה עלולים לנבוע גם מסטיגמה הקיימת בציבור כלפי מחלות פסיכיאטריות. 4.7% מהסטודנטים הנושרים במהלך הלימודים הם בעלי נכות נפשית.
תוכניות השכלה נתמכת עבור המתמודדים עם מחלות פסיכיאטריות התבססו על הכרה בקשיי השתלבותם ועל הנחה שאחת הדרכים לסייע להם היא באמצעות הגברת השתלבותם בתחום התעסוקה בעבודות בעלות מעמד ושכר גבוה יחסית. לכן פותח השירות כחלק אינטגראלי במערך השיקום הפסיכיאטרי.
אנשים עם מוגבלות פסיכיאטרית המשתתפים בתוכנית הם צעירים יותר, בעלי השכלה גבוהה יותר ותפקודם פגוע פחות בהשוואה לממוצע של חולים פסיכיאטרים אחרים.
תוכניות להשכלה נתמכת.
תוכניות השכלה נתמכת הן שיתוף פעולה קהילתי המורכב מצרכני בריאות הנפש, בני משפחה, ספקי סוכנויות ומוסדות לימודים, מתוך כוונה לאחד משאבים לשם מיקסום הזדמנויות בתחומי ההשכלה והתעסוקה עבור אנשים עם מגבלות פסיכיאטריות.
סוגי הסיוע.
תוכניות להשכלה נתמכת עשויות לשנות סביבות לימודיות קיימות על ידי הפיכתן ליותר פתוחות, תומכות ומעודדות עבור סטודנטים עם מוגבלות פסיכיאטרית. שינויים אלו משפרים באופן משמעותי את התמיכה והשירותים הקיימים עבור סטודנטים עם מוגבלויות, והם עשויים לכלול: גיוס, ייעוץ אישי ואקדמי של יועצים ומדריכים בעלי היכרות עם מוגבלות פסיכיאטרית, כיתות מעבר מיוחדות, חונכות, אימון חינוכי, קבוצות תמיכה, מועדונים ופעילויות חברתיות, שירותי קישור ותיאום בין מוסד הלימודים וספקי בריאות הנפש והשיקום, נוהלי התערבות מיוחדים בשעת משבר, מלגות, טקסי הוקרה, עלונים, מחקר והערכה.
תוכניות ההשכלה הנתמכת מגוונות מבחינת המבנה שלהן, וזאת בהתאם לצרכים ולנכסים הייחודיים של כל קהילה, ארגון ומוסד לימודים.
מודלים.
במהלך השנים פעלו מגוון תוכניות השכלה נתמכת שנועדו לסייע לסטודנטים להתגבר על החסמים השונים העומדים בדרכם. ניתן לסווג את התוכניות השונות לשלושה סוגים עיקריים באמצעות שני משתנים: מידת האינטגרציה במוסד הלימודים; והמקום שבו ניתנת התמיכה.
תוכניות ההשכלה הנתמכת מיושמות בדרכים שונות:
תרומתן של התוכניות.
תוכניות להשכלה נתמכת נמצאו כמגבירות את הסיכויים שהסטודנטים ימשיכו בלימודיהם, מסייעות בהגברת המוטיבציה של הסטודנטים ללמוד, משפרות את הערכתם העצמית ותורמות לפיתוח יכולות התמודדות שונות במצבי לחץ בלימודים. השכלה נתמכת תורמת לשינוי בזהות העצמית של המשתתף, שהופך ממטופל עם הפרעה פסיכיאטרית המעוררת סטיגמות, לסטודנט, תפקיד שמוערך ומקובל מבחינה תרבותית. עם זאת, אין הוכחה ברורה שהשכלה נתמכת מובילה לאחוזי העסקה גבוהים בקרב המשתתפים.
התוכניות להשכלה נתמכת עשויות לתרום למשתתפים באופנים נוספים: האפשרות לפגוש באנשים המתמודדים עם מגבלה פסיכיאטרית במקום נורמטיבי שמוערך מבחינה חברתית, דוגמת האקדמיה, עשויה להקטין את הסטיגמה החברתית כלפיהם; בנוסף לכך, אפשרותם של המתמודדים לזכות בהערכת הסביבה עשויה לתרום לדימויים העצמי. תוכניות ההשכלה הנתמכת תורמות לשילובם בסביבה נורמטיווית, לפיתוח ותרגול הכשרים האקדמיים, מקנות גישה למשאבים בקמפוס והזדמנויות לזהות ולחקור אינטרסים מקצועיים.
השכלה נתמכת בישראל.
בישראל, על פי חוק שיקום נכי נפש בקהילה התש"ס-2000, אנשים עם מוגבלות נפשית זכאים להשלמת השכלת יסוד, להשלמת 12 שנות לימוד ולהשגת תעודת בגרות. התוכנית הראשונה להשכלה נתמכת עבור אנשים עם מוגבלות פסיכיאטרית בישראל החלה לפעול ב-1999. מעבר למוגדר בחוק, החלה לפעול ב-2003 תוכנית "השכלה אקדמית נתמכת" שנועדה לסייע לאנשים עם מוגבלות פסיכיאטרית הזכאים לשירותי סל שיקום ממשרד הבריאות לרכוש השכלה גבוהה.
תוכנית השכלה תיכונית נתמכת.
בישראל פותחו שירותים של השלמת השכלה במסגרת שירותי סל שיקום. השכלה נתמכת מבוססת על האמונה ביכולתם של מתמודדים להשתלב במסגרות לימוד נורמטיביות (תיכוניות, בית ספר לחינוך מבוגרים וכו') ולהגיע להישגים אישיים, בעזרת מערכת לימודים מותאמת מבחינת הקצב והתמיכות הנדרשות לשם כך. קיימת אפשרות להצטרף לכיתה רגילה או במידת הצורך להצטרף לקבוצה הומוגנית של משתקמים הלומדים במסגרת נורמטיבית. התלמיד מלווה בליווי מקצועי, הן בשיתופו בהכנת תוכנית הלימודים והן במהלך הלימודים.
המרכיבים בתוכנית השכלה נתמכת בישראל:
תוכנית השכלה אקדמאית נתמכת.
תוכנית השכלה אקדמאית נתמכת החלה לפעול בשנת 2004 באוניברסיטת חיפה ובמוסדות אקדמיים בירושלים, ובשנת 2009 היא נפתחה גם באוניברסיטת תל אביב. מטרתה לסייע לסטודנטים המתמודדים עם מגבלה פסיכיאטרית להתמיד בלימודיהם ולהשלים את התואר האקדמי. בתוכנית זו זכאים להשתתף אנשים עם נכות נפשית של 40% לפחות, הזכאים לסל שיקום ואשר לומדים במוסד להשכלה גבוהה המוכר על ידי המועצה להשכלה גבוהה. תוכנית ההשכלה האקדמית הנתמכת הופעלה על ידי עמותת רעות, במימון משרד הבריאות והקרן למפעלים מיוחדים של המוסד לביטוח לאומי.
הסיוע הניתן בתוכניות להשכלה נתמכת הוא מגוון. הסיוע העיקרי שניתן לסטודנטים המשתתפים בתוכנית זו הוא ליווי על ידי חונכים אישיים. הליווי והסיוע שלהם סובב סביב שלושה תחומים: התחום הלימודי-קוגניטיבי, התחום החברתי והרגשי, והתחום המערכתי-ארגוני. הסיוע יכול לכלול עזרה בתכנון מסגרת הלימודים ובחירתה, בהגדרת מטרות תעסוקתיות ובבחירת מסלול הלימודים המתאים ביותר להשגתם, בליווי הסטודנט בתהליך ההרשמה, בסיוע במימון הלימודים או בהגשת בקשות לסיוע כלכלי, בתמיכה קבוצתית, בעידוד המוטיבציה ובהגברתה ואף בהתמצאות פיזית במוסד הלימודים, למידת טרמינולוגיה הקשורה לאקדמיה, למידה על זכויות ועוד.
נמצא כי מרבית הסטודנטים שבעי רצון מהליווי שהם מקבלים במסגרת התוכנית, הן מבחינת הישגיהם הלימודיים והן מבחינת מאפייני הקשר שנחוו כמתאפיינים בדאגה, אכפתיות וקרבה, ובעלי תרומה למוטיבציה. ממצאים אלו הובילו להרחבת התוכנית למוסדות אקדמיים נוספים והגדלת שיעור הצרכנים הנעזרים בה.
יואל ואביה בני שמואל
יוֹאֵל וַאֲבִיָּה (לפי ספר דברי הימים: וַשְׁנִי וַאֲבִיָּה) הם דמויות מקראיות, בני שמואל הנביא אשר שפטו את ישראל בבאר שבע בעת זקנת אביהם. בנו של יואל, הימן, היה משורר בימי דוד המלך.
רקע.
בספר שמואל מתואר שעלי הכהן ביקש משמואל שיספר לו את נבואתו הראשונה, שעסקה בעונש בני עלי. עלי הוסיף וקילל ש אזי – גם בניך יהיו בלתי הגונים ולא ירשו את מקומך. ועל־אף ששמואל סיפר את הנבואה התקיימה הקללה בבניו, ומכאן למד רבי אבהו ש.
תקופת שפיטתם.
כאשר הזדקן שמואל ולא יכול היה לשאת עוד בתפקיד השופט, הוא מינה את שני בניו לשופטים במקומו. על פי הרמב"ם, שמואל עשה מינוי זה בהתאם להלכה האומרת .
יואל ואביה חטאו בתפקידם, ובספר שמואל, המיוחס לאביהם, נכתב: . על פי התלמוד, בני שמואל לא לקחו שוחד ממש, אלא רק נטו אחר הבצע. הובאו מספר אפשרויות לחטאם:
בעקבות התנהגות זו, טענו זקני העם, שיש צורך להחליף את יואל ואביה. גם על פי ההלכה, אם בני השופט אינם צדיקים כמותו, אין להם אפשרות למלא את מקומו:. זקני ישראל, לא הסתפקו בהדחת השופטים, אלא דרשו גם את שינוי שיטת הממשל לשיטה מלוכנית. התנהגות הנטייה אחר הבצע של בני שמואל הייתה כנראה רק אחד הגורמים לשינוי שיטת הממשל, שכן גורם נוסף ניתן למצוא בספר שמואל, בדברי ה' לאחר תפילה של שמואל לה', בהם מפרט ה' סיבה אחרת - מיאוס במלכותו של האל::
בהמשך הפרק, מתוארת גם שאיפה למנהיגות ביטחונית כנימוק לדרישה למלך:
בתקופת שאול.
בנאום הפרידה של שמואל, לאחר ביסוס מלכות שאול, מזכיר שמואל את בניו ביחס אליו עצמו: