ארבעה חודשים לאחר מכן, עדיין באוטובוס הנטוש, חייו של מקנדלס הופכים להיות קשים יותר והוא הופך לקהה - מעיד על חולשתו. כמו כן, אספקתו מתחילה להיגמר, והוא מבין שהטבע הוא קשה ואדיש מצד שני. מקנדלס מבין בכאב, כי אושר הוא אמיתי רק כאשר הוא משותף עם אנשים אחרים ומבקש לחזור מהטבע לחבריו ובני משפחתו. עם זאת, הוא מוצא שהנחל שחצה בחורף הפך לנהר רחב, עמוק, ואלים בשל ההפשרה, והוא אינו מסוגל לחצות אותו. הוא חוזר לאוטובוס, והפעם כאסיר, יכול רק לקוות לעזרה מבחוץ. במעשה נואש, מקנדלס נאלץ לאסוף ולאכול שורשים וצמחים. בגלל קהות-חושיו הוא מתבלבל ואוכל בטעות צמח רעיל, ונופל למשכב כתוצאה מכך. גוסס לאט, הוא ממשיך לתעד את התהליך של ההגשמה העצמית שלו ומקבל את גורלו, כפי שהוא מדמיין את משפחתו בפעם האחרונה. הוא כותב מכתב פרידה לעולם וזוחל לתוך שק השינה שלו ומת. שבועיים לאחר מכן, גופתו נמצאת על ידי ציידי איילים. זמן קצר לאחר מכן, קארין, אחותו מחזירה את האפר שלו מאלסקה לווירג'יניה, בתוך תרמיל גב.
פרסים וקבלה בציבור.
פרס האוסקר.
שחקן המשנה הטוב ביותר - האל הולברוק - מועמדות
העריכה הטובה היותר - מועמדות
פרס גלובוס הזהב.
השיר הטוב ביותר בסרט - Guaranteed של אדי ודר - זכייה
התסריט הטוב ביותר - מועמדות
רווחים.
בצפון אמריקה, הסרט הופץ תחילה במהדורה מוגבלת, בארבעה בתי קולנוע וגרף 212,440 $, בממוצע של 53,110 $ לכל בית קולנוע. בשבועות שלאחר מכן, הסרט נשאר במהדורה מוגבלת, עד שהתרחב ליותר מ-600 בתי קולנוע ב -19 באוקטובר 2007; בסוף השבוע הראשון של המהדורה הרחבה, הסרט גרף רק 2,100,000 $. כשהממוצע לבית קולנוע הוא 3,249 $. נכון ל -25 בדצמבר 2008, הסרט גרף 18,354,356 $ .בסך הכל, הסרט גרף 55,635,754 $ ברחבי העולם.
ביקורת.
הסרט זכה לביקורות חיוביות מהמבקרים. באתר Rotten Tomatoes הסרט קיבל ציון 82 מתוך 100, שמבוסס על 159 ביקורות. המבקר הידוע רוג'ר איברט נתן לסרט ארבעה כוכבים מתוך ארבעה ותיאר אותו כסרט "מרתק". הסרט הופיע ברשימת עשרת הסרטים הטובים של שנת 2007 של מכון הסרטים האמריקאי. בשנת 2008 הסרט מוקם במקום 473 ברשימת 500 הסרטים הגדולים של מגזין אמפייר.
עצם הערקום
מחזור המים בטבע
אלה מושקוביץ-וייס
אלה מושקוביץ-וייס (נולדה ב-4 במאי 1964) היא סופרת ומחזאית ישראלית.
ביוגרפיה.
אלה מושקוביץ-וייס נולדה בראשון לציון לנתן, מהנדס ייצור, ותמר, בת קיבוץ גבעת השלושה, מרצה לגאוגרפיה. בגיל 12 עברה עם משפחתה להתגורר בשכונת רמת חן שברמת גן, וסיימה את לימודיה התיכוניים בתיכון בליך בעיר. בעת שירותה הצבאי בצה"ל שימשה מושקוביץ-וייס כמדריכה במוזיאון ההגנה בתל אביב.
בשנים 1986–1988 למדה לתואר ראשון בספרות עברית באוניברסיטה העברית בירושלים, ובשנים 1989–1991 לתואר שני בתקשורת המונים באוניברסיטת בוסטון.
ספרה "לחווה לא הייתה אמא" זכה בפרס הקרן על שם יצחק לייב ורחל גולדברג.
מושקוביץ-וייס נשואה לד"ר דובי וייס, מומחה לטכנולוגיה חינוכית, ואם לשניים.
שינוי אקלים
שינוי אקלים הוא שינוי ארוך טווח ומשמעותי באקלים ובמזג האוויר בכדור הארץ, כתוצאה משינויים טבעיים או כתוצאה מפעילות אנושית. שינוי אקלים עלול להיווצר הן ברמה המקומית והן ברמה הגלובלית.
שינויי האקלים השפיעו על בני אדם מאז תחילת ההיסטוריה של האנושות, כשהאדם נאלץ להסתגל לשינויים שהתרחשו בסביבתו. למשל - התייבשות הסהרה - השינוי ממקום פורח לשומם, גרמה להגירות הגדולות של האדם מחוץ לאפריקה בעבר הרחוק. בעידן הקרח, גובה פני הים ירד משמעותית וכך האדם היה יכול לנוע בין היבשות. כדור הארץ היה חשוף לשינויים רבים באקלים שגרמו בין היתר לאסונות טבע, כגון עידן הקרח הקטן, שהתרחש באירופה בתחילת ימי הביניים.
בתחילת המאה ה-21, השימוש במושג זה מתייחס בעיקר לתופעת ההתחממות העולמית שחלה בכדור הארץ כתוצאה מפליטות הולכות וגדלות של גזי חממה מאז ההמהפכה התעשייתית במאה ה-18, ולהקצנה בתופעות מזג אוויר כגון בצורת ממושכת, שיטפונות, סופות טרופיות, ברד כבד, קיפאון או טמפרטורות גבוהות ונמוכות קיצוניות, שעלולות להגיע לכדי משבר האקלים אשר יחריף בהדרגה. סוגיית שינויי האקלים נכנסה לתודעה הציבורית בעיקר משום שבניגוד לשינויי האקלים ההיסטוריים שעיצבו את אקלים כדור הארץ בעבר הרחוק ונגרמו ממקור טבעי, שינוי האקלים העכשווי נגרם בעיקר על ידי השפעות אנתרופוגניות - כלומר פעילות אנושית, ובעיקר הזינוק בפליטת גזי חממה כמו פחמן דו-חמצני ומתאן (שב-20 שנה הראשונות לשחרורו לאוויר הוא סופח חום פי 84 מפחמן דו-חמצני באותה המסה).
בנוסף קיימים ניסיונות שונים של האדם להשפיע על מזג האוויר, אם בשל למקסם את התועלת לאדם למשל באמצעות הורדת גשם באזורים חקלאיים או למזער נזקים, כגון החלשת סופות טורנדו. פעילות זו מכונה גם "הנדסת אקלים". קיימות תאוריות קונספירציה המתייחסות לפעילות האדם במטרה להשפיע על האקלים באמצעים מלאכותיים, כגון צמצום קרינת השמש החודרת את האטמוספירה ועל ידי כך קירור כדור הארץ או למתקן ה-HAARP המשמש באופן רשמי לחקר היונוספירה ועל פי תאוריות מאפשר שליטה במזג האוויר.
שינויי אקלים בפרהיסטוריה.
האקלים של כדור הארץ השתנה רבות לאורך ההיסטוריה. רק ב-650,000 השנים האחרונות היו שבעה מחזורים של התקדמות ונסיגה של קרחונים. השינוי הדרמטי האחרון טרם ההיסטוריה האנושית היה סיומו של עידן הקרח האחרון לפני כ-7,000 שנה, ולמעשה שינוי אקלים זה סימן את תחילת עידן האקלים בו החלה התפתחותה של הציוויליזציות האנושיות. מרבית שינויי האקלים הללו מיוחסים לשינויים קטנים מאוד במסלול כדור הארץ ששינו את כמות האנרגיה הסולארית שכוכב הלכת שלנו מקבל.
שינויי אקלים בולטים המתועדים בהיסטוריה.
גל הקור במזרח התיכון המאה ה-11.
גל קור קיצוני שרר באסיה המערבית משנת 1027 ועד 1060, והשפיע באופן עקבי על גידולי החקלאות. כבר בשנים 1031-1027 תיעדו תושבי המקום בכתביהם רעב גדול, מגפות ותופעות של נוודים אלימים, אשר מחפשים מזון וכרי מרעה פוריים במקביל לפשיטות ביזה על יישובים. במהלך שנות ה-30 של המאה ה-11 החלו אירועי תסיסה ואלימות בשטחי השושלת הבויהית, אזור ח'וראסאן, ובשטחי האימפריה הביזנטית. פעמים רבות אירועים אלו נסובו סביב מחסור במזון, ונמצאה קורלציה בין אירועים אלימים אלו לבין שינויי האקלים, שגרמו לעליית מחירי המזון.
בתוך כמה עשורים, על רקע משבר אקלימי זה, רעב ומהומות, נפלה האימפריה הבויהית, הצטמצמו כוחה ושטחה של האימפריה הביזנטית, וכן נפגעו קשות והתמוטטו אימפריות מקומיות נוספות. במהלך שנות ה-50 של המאה ה-11 באזור ח'וראסאן-עיראק-איראן, נהרגו על פי תיעודים שונים כשליש מהתושבים, בעקבות שילוב נסיבות של רעב, מלחמת אזרחים ומגפה משתוללת, שמקורן בחוסר יציבות בעקבות הבצורות.
אזור זה, שהיה בעיצומו של תור זהב תרבותי - במהלכו היו באותה עת באזור הספריות החשובות ביותר בעולם, והמלומדים והמשוררים החשובים ביותר בעולם, ואפילו כלל את תקופת הגאונים של יהדות בבל - איבד לאורך תקופת גל הקור את מעמדו בראש התרבות העולמית. הקשר בין משבר האקלים לבין סיומו של תור הזהב אינו ישיר ופתלתל וכולל שילוב רב של נסיבות, כך שיש היסטוריונים שממעיטים בחשיבות ההשפעה של גל הקור על תמורה זו, אולם ברור שהקשר ישנו.
עידן הקרח הקטן.
עידן הקרח הקטן הוא כינויה של תקופה של התקררות שנמשכה בערך מהמאה ה-14 ועד לאמצע המאה ה-19, ולה שלוש נקודות מקסימום, בערך ב־1650, 1770 ו־1850, כשביניהן היו תקופות של התחממות קלה.
יש מחלוקת האם מדובר היה בתופעה גלובלית או בתופעה שהתרחשה רק בחצי הכדור הצפוני.
החורפים הקשים השפיעו על חיי האנשים בצורות מגוונות. אוכלוסייתה של איסלנד הצטמצמה ב־50%, ומושבות הוויקינגים בגרינלנד דעכו עד לסופן המוחלט. בצפון אמריקה, האינדיאנים יצרו אגודות כתגובה לחסר במזון. באירופה השתנתה האדריכלות כך שבמקום אח מרכזית אחת לכל בית, הבתים יחולקו לחדרים שבכל אחד מהם אח משלו.
שינויי האקלים בעידן המודרני.
בניגוד לשינויי האקלים הידועים לנו ממאות אלפי השנים האחרונות, שינויי האקלים של התקופה המודרנית בעלי משמעות מיוחדת מכיוון שרוב הסבירות (על פי הערכות נאס"א, יותר מ-95% סבירות) היא תוצאה של פעילות אנושית מאז אמצע המאה ה-20.
מאז המהפכה התעשייתית במאה ה-19 עלתה באופן דרמטי השפעתו של האדם על הסביבה, החל בזיהום הסביבה, דרך השתלטות על שטחי מחיה רבים, ועד פליטה המונית של גזי חממה כמו פחמן דו-חמצני ומתאן. השפעות אלו, ובמיוחד פליטת גזי החממה, לקחו חלק במגמת התחממות עולמית שלא הייתה כמוה באלפי השנים האחרונות. ב-800,000 השנים שלפני שנת 1950, יחס חלקיקי הפחמן הדו-חמצני נשמר לרוב בטווח 0.00028-0.00020, וגם בתקופות הקיצוניות ביותר לא עבר את יחס של 0.00030, ואילו בעשור השני של המאה ה-21 היחס הנמדד הגיעה לרמה חסרת תקדים של 0.00040. תופעה זו מגבירה את אפקט החממה הקיים באטמוספירה של כדור הארץ, וגורמת מעשית לעליית טמפרטורות. מידע הנאסף מלווייני מחקר, לצד ליבות קרח שנשאבו ממקומות שונים, וראיות קדומות כמו טבעות עצים, משקעי אוקיינוס, שכבות סלע ועוד, מראה כי ההתחממות הנוכחית מתרחשת בקצב מהיר בערך פי עשרה מהשיעור הממוצע של התחממות ההתאוששות מתקופת הקרח האחרונה.
טמפרטורת פני השטח הממוצעת של כוכב הלכת עלתה בכ-1.5 מעלות צלזיוס מסוף המאה ה-19 ועד שנת 2022, כאשר רוב העלייה התרחשה ב-35 השנים האחרונות. שינוי זה מתרחש בעיקר בגלל העלייה בפליטת גזי חממה על ידי האדם לאטמוספירה. השנים החמות ביותר שנמדדו היו כולן בעשור השני של המאה ה-21,