בשנות ה-90 החל רון לעבוד בחברת "טבע", ושימש בתפקידי ניהול, בהם מנכ"ל חברת הבת "סלא", העוסקת באחסון ושינוע של תכשירים וציוד רפואי. בתפקידו האחרון שימש במשך ארבע שנים כמנכ"ל "טבע ישראל". בשנת 2013, לאחר 21 שנות עבודה בחברה, פרש מ"טבע". עם הפעולות בתקופת כהונתו כמנכ"ל: כניסה לשוק תרכובות מזון לתינוקות עם המותג נוטרילון, כניסה לתחום התמיסות לעדשות מגע עם המותג Optica All in One Natural, וחניכת המרכז הלוגיסטי של החברה.
באוקטובר 2017 הוקמה חברת אינוקאן פארמה הישראלית שמפתחת מוצרים מבוססי קנאביס, מירון הוא אחד ממייסדיה ויו"ר החברה. ב-2019 חברת אינוקאן פארמה יצאה להנפקה ראשונה לציבור בבורסת קנדה (SCE) לפי שווי חברה של 26 מיליון דולר קנדי.ונכון לשנת 2021 אינוקאן פארמה שווה חצי מיליארד שקל.
ב-2017 מונה ליו"ר חברת אייסקיור מדיקל, שהיא חברת ביוטק ישראלית העוסקת במחקר, פיתוח ושיווק של מכשור רפואי לטיפול בגידולים (שפירים וסרטניים), אשר פיתחה מוצרים לטיפול זעיר פולשני בגידולים בשד וגידולים אחרים באמצעות הקפאת הגידול כחלופה לניתוח. מתחילת שנת 2021 נוסקת המניה ב-716%, ונסחרת בשווי שוק של 1.22 מיליארד שקל.
בתפקידו כיו"ר הדירקטוריון של חברת וויז פארמה (Wize Pharma) הוטל עליו בהסדר אכיפה מנהלי עיצום כספי של 150 אלף ש"ח, על הכללה ברשלנות בדו"חות החברה של פרטים שיש בהם להטעות משקיע סביר.
בדצמבר 2020 מונה לראש ועדת השקעות ואסטרטגיה של חברת "גולדמן ביו".
מירון משמש יו"ר הדירקטוריון של חברת "די.אן.איי ביומדיקל סולושינס". באפריל 2021 מונה גם לדירקטור בחברת "אנטרה ביו", העוסקת בפיתוח תרופות.
אדריאנה קסלוטי
אדריאנה אלנה לורטה קסלוטי (באנגלית: Adriana Elena Loreta Caselotti; 6 במאי 1916 – 18 בינואר 1997) הייתה שחקנית, מדבבת וזמרת אמריקאית. ידועה בתפקיד המדבבת של שלגיה מתוך הסרט "שלגיה ושבעת הגמדים" של חברת וולט דיסני משנת 1937, עליו קיבלה את פרס "אגדות דיסני" בשנת 1994.
ביוגרפיה.
קסלוטי נולדה בברידג'פורט, עיר שבקונטיקט בארצות הברית, בשנת 1916. היא נולדה למשפחה אמריקאית-איטלקית, כאשר אביה, גואידו קסלוטי, עלה מאודינה ועבד כמורה למוזיקה וכאמן ווקאלי; אמה, מריה אורפיס מנאפולי, הייתה זמרת באופרה של רומא; ואחותה הגדולה, לואיז קסלוטי, שרה אופרה והעבירה שיעורי קול, כאשר בין תלמידותיה נכללת מריה קאלאס. כשקסלוטי הייתה בת שבע, משפחתה עזבה לאיטליה, בעוד אמה סיירה עם להקת אופרה. קסלוטי התחנכה במנזר סנט'אנג'לו בפשריה, שנמצא ליד רומא. כשמשפחתה עברה לניו יורק שלוש שנים מאוחר יותר, קסלוטי למדה מחדש אנגלית ולמדה שירה אצל אביה. בשנת 1934 למדה קסלוטי בבית הספר התיכון הוליווד, שם שרה במועדון בנות הנקרא "Glee Girls" ("בנות גלי") והיה לה תפקיד מוביל במחזמר השנתי של בית הספר "The Belle of New York".
בשנת 1935, לאחר שהייתה תקופה קצרה במקהלה של מטרו גולדווין מאייר, קסלוטי נשכרה לדבב את דמותה של שלגיה בסרט "שלגיה ושבעת הגמדים" שיצא שנתיים לאחר מכן. על תפקידה בסרט הרוויחה כ-970 דולר, ושמה לא הוזכר ברשימת הקרדיטים שלו. מאז השתתפותה בסרט, וולט דיסני אסר על קסלוטי להשתתף בהפקות נוספות, דבר שפגע בקריירה שלה. ג'ק בני ציין שרצה לשכור את קסלוטי לתוכנית הרדיו שלו, ודיסני לא הסכים ואמר לו "אני מצטער, אבל אי אפשר להשתמש בקול הזה בשום מקום. אני לא רוצה לקלקל את האשליה של שלגיה". למרות זאת, קסלוטי השתתפה במספר תפקידים קטנים בסרטים, ביניהם ביצוע השורה "?Wherefore art thou Romeo" ("מדוע אתה רומיאו?") בתור יוליה במהלך השיר "If I Only Had a Brain" מתוך הסרט "הקוסם מארץ עוץ" משנת 1939.
ב-22 בנובמבר 1972, בחג ההודיה, התארחה בתוכנית האירוח "המופע של ג'ולי אנדרוז", בה ביצעה שירים מתוך הסרט "שלגיה ושבעת הגמדים" יחד עם ג'ולי אנדרוז, ביניהם השיר "Someday My Prince Will Come". מאוחר יותר כתבה ספר הנקרא "?Do You Like to Sing" ("האם אתה אוהב לשיר?"). בהמשך היא החלה לשיר באופרה, בין היתר בריגולטו. בתחילת שנות ה-90, כאשר שופצה Snow White Grotto בדיסנילנד, הקליטה קסלוטי מחדש את השיר "I'm Wishing" עבורה. בשנת 1994 זכתה בתואר "אגדות דיסני".
קסלוטי התחנה ארבע פעמים. בעלה הראשון היה רוברט צ'ארד, מתווך כרטיסים לתיאטרון מקומי אליו נישאה בשנת 1945. הנישואים הסתיימו בגירושים. בהמשך פגשה את השחקן נורבאל מיטשל, לו נישאה בשנת 1952. הוא פרש מתחום המשחק לאחר הנישואים ונפטר בשנת 1972. באותה שנה היא נישאה לדנה קוסטיגן, שנפטר בשנת 1982. בעלה האחרון היה פלוריאן סנט פייר, אליו נישאה בשנת 1989 והם התגרשו מאוחר יותר.
ב-18 בינואר 1997, בגיל 80, נפטרה קסלוטי ממחלת הסרטן בביתה בלוס אנג'לס.
התמרת גאבור
התמרת גאבור (או טרנספורם גאבור) היא מקרה מיוחד של התמרת פורייה בזמנים קצרים (Short-time Fourier transform; STFT). ההתמרה הוצעה לראשונה על ידי הפיזיקאי דניס גאבור בשנת 1944.
ההתמרה משמשת על מנת לקבל מידע על תדירויות ופאזות המתקיימות באזורים שונים של סיגנל לאורך הזמן, ובכך מהווה כלי מרכזי באנליזת זמן-תדירות ().
התמרת גאבור היא התמרה אינטגרלית הדומה בעיקרה להתמרת פורייה, אלא שהסיגנל מוכפל בפונקציית חלון, כך שרק המידע המוכל בתוך החלון עובר התמרה. חלון זה הוא חלון נייד, וביצוע ההתמרה על פני כל ציר הזמן תניב תמונה דו-ממדית שבה ציר אחד הוא הזמן (למעשה משתנה זמן חלופי) וציר שני הוא התדירות. על התמונה המתקבלת ניתן לחשוב כעל דף תווים המציין מתי יש להשמיע כל צליל וצליל.
גרסה דומה ומשודרגת להתמרת גאבור, היא התמרת S ().
תיאור מתמטי.
תהי formula_1 פונקציה תלויה בזמן. התמרת גאבור של הפונקציה, המסומנת formula_2, היא:
formula_3
כאשר formula_4 הוא פרמטר זמן חלופי, שאיננו חייב להיות זהה למשתנה הזמן המקורי (אולם, אם המטרה היא לנתח את כל הסיגנל, יש לבחור את הפרמטר החדשה כך שגבולותיו יהיו זהים לגבולות הזמן המקורי formula_5). formula_6 הוא פרמטר השונות של הגאוסיאן, המשמש במקרה זה כפונקציית חלון, ו-formula_7 הוא קבוע נרמול כלשהו. לעיתים, נהוג לכייל את הגאוסיאן בפקטור formula_8.
בחירת פונקציית החלון היא שרירותית: במקרה לעיל, הבחירה היא בגאוסיאן, אך ניתן לבחור פונקציות שונות המבצעות פעולות שיעור (gating), ובלבד שלא יכניסו תדירויות "פרזיטיות" (למשל, בגלל קיומה של תופעת גיבס). בחירות של formula_4 שונים תניב אוסף של סיגנלים מותמרים, אשר ניתנים לקיבוץ בתמונה אחת דו-ממדית (ר' דוגמה).
בגבול שבו formula_10, החלון הגאוסי הופך הלכה למעשה לפונקציית דלתא של דיראק, וההתמרה חסרת משמעות; מהעבר השני, בגבול שבו formula_11 מתקבלת התמרת פורייה.
תכונות ההתמרה.
התמרת גאבור, בהיותה וריאציה של התמרת פורייה, גם ירשה ממנה חלק מהתכונות:
מאחר שההתמרה מערבת שני משתנים דואליים, זמן ותדירות, היא בעלת מגבלות רזולוציה מובנות: כאשר התדירויות נמוכות, ההתמרה איננה בהירה דיה בציר הזמן (מקביל למקרה בו הגאוסיאן רחב מאוד, וההתמרה דומה להתמרת פורייה רגילה); כאשר התדירויות גבוהות ההתמרה איננה בהירה דיה בציר התדירות (מקרה מנוון).
דוגמה.
נתבונן בסיגנל הבא, המוגדר למקוטעין (ומופיע באיור העליון):
formula_12
סיגנל זה מורכב משתי תדירויות המתקיימות לבדן באזורי זמן שונים. ריצה על formula_4 שונים תניב את המיפוי המתבקש: באיור התחתון מופיע הערך המוחלט של התמרת גאבור formula_2. אכן, ניתן להיווכח כי התמרת גאבור מציגה את קיומו של התדר הראשון בזמנים אי-חיוביים בלבד, ואת קיומו של התדר השני בזמנים חיוביים בלבד, וזאת בצורה מדויקת למדי.
שימושים.
התמרת גאבור משמשת בניתוח אותות ובפרט בעריכת מוזיקה. כמו כן, להתמרה שימוש נרחב בפיזיקה של אטו-שניות: על מנת לקבל מידע לגבי זמני הפליטה של הרמוניות גבוהות, נהוג לבצע התמרת גאבור לערכי התצפית (הנומריים) של התאוצה בצירים השונים, ולהציג את סכומי ריבועי ההתמרות בכל ציר. התמונה המתקבלת אמורה להיות אנלוגית במידת-מה לתמונה הקלאסית המכונה עקומת ה-attochirp.
לקריאה נוספת.
המאמר המקורי של גאבור
הסכם ובסטר-אשברטון 1842
נוויל סימינגטון
נוויל סימינגטון (3 ביולי 1937 - 3 בדצמבר 2019) היה חבר ב"קבוצה העצמאית" () של פסיכואנליטיקאים בריטיים, שטענה כי המוטיבציה העיקרית של הילד היא חיפוש אובייקטים, ולא סיפוק הדחף. "הקבוצה העצמאית הבריטית", או "הקבוצה האמצעית", הוא כינוי לקבוצת אנליטיקאים שקמה באנגליה בשנות ה-40 והציעה אלטרנטיבה קלינית ותאורטית חדשנית לתיאוריות הקלייניאנית והפרוידיאנית שעמדו בלב הפסיכואנליזה הבריטית. סימינגטון פרסם ספרים ומאמרים משפיעים ומשמעותיים בתחום הפסיכואנליזה והיה נשיא האגודה הפסיכואנליטית האוסטרלית (Australian Psychoanalytical Society) בין השנים 1999–2002.
חיים וקריירה.
נוויל סימינגטון נולד בפורטוגל והיה כומר קתולי לפני שהפך לפסיכואנליטיקאי. הוא עבד באנגליה בקליניקת טוויסטוק () ובמכון הבריטי לפסיכו-אנליזה (British Institute of Psycho-Analysis) לפני שהיגר לאוסטרליה בשנת 1986.
על נרקיסיזם.
סימינגטון ידוע בעיקר בזכות עבודתו בנושא נרקיסיזם, שלדעתו מהווה את הפסיכופתולוגיה המרכזית, העומדת בבסיס כל שאר ההפרעות הנפשית. סימינגטון הציג את המושג 'האובייקט המְחַיֵה' (the lifegiver object) כסוג של אובייקט מעבר, המורכב מהחלק הבריא של העצמי בשילוב עם היבטים של האם-המטפלת, וסבר שנרקיסיזם נובע מדחייתו של אותו אובייקט, ואיתו דחייה של תחושת קיומית מלאת חיות, חיוניות ואותנטיות.