באותה עת התכנסה בעיר ועידה אלטרנטיבית, Klimaforum09, בה השתתפו יותר מ-50,000 איש. בכנס ניתנה במה לפעילי איכות סביבה מרחבי העולם שארצותיהם נפגעו מההתחממות העולמית. בוועידה השתתפו מנהיגים מרחבי העולם, ביניהם וונדנה שיבה מייסד נבאדניה והסופרת החברתית נעמי קליין.
הארגון האנטי-צרכני "The Yes Men" פרסם הצהרה מזויפת בשם שר הסביבה הקנדי ג'ים פרנטייס בה הוא מתחייב להפחית את רמת הפליטה של גזי חממה מ-1990 עד ל-2020 ב-40%, פי 13 מההתחייבות האמיתית. ההצהרה פורסמה על ידי ה"וול סטריט ג 'ורנל" לפני שנחשפה כתרמית. ג'ים פרנטייס תיאר אותה כ"בלתי רצויה"
ארבעה פעילי גרינפיס התפרצו לארוחת ערב ב-18 בדצמבר בה השתתפו ראשי מדינות מרחבי העולם והניפו שלטים הם נכתב: "הפוליטיקאים מדברים, המנהיגים עושים". לפעולה נוצר הד עולמי, וביקורת רבה הוטחה במשטרת קופנהגן על כך שהארבעה הוחזקו כמעט חודש במעצר, בלי שהופנה כלפיהם אישום כלשהו.
בימיה האחרונים של הוועידה, נערכו הפגנות ספונטניות, רבות משתתפים ואלימות מאוד בכל רחבי דנמרק תחת הקריאה למנהיגי העולם להגיע להסכמות כל עוד הוועידה מכונסת.
אקטיביזם בינלאומי.
כ-20,000 בני אדם השתתפו בצעדה שהתקיימה בלונדון, שבוע לפני תחילת הכנס. הם קראו למנהיגים הבריטים לאלץ את המדינות המפותחות להפחית את פליטות גזי החממה שלהן ב-40% עד שנת 2020 ולספק 150 מיליארד דולר מדי שנה עד 2020 כדי לסייע למדינות העניות להסתגל לשינויי האקלים.
כ-50,000 בני אדם השתתפו במספר צעדות באוסטרליה במהלך הכנס, בקריאה למנהיגי העולם ליצור הסכם מחייב. ההפגנה הגדולה ביותר התקיימה במלבורן, אוסטרליה.
המסמך הדני.
מסמך שהודלף, הידוע בשם "הטקסט הדני" משום שנוסח על ידי חברי המשלחת הדנית, גרם לוויכוח בין המדינות המפותחות לבין המדינות המתפתחות. המסמך תויג תחת כותרת המשנה: "הסכם קופנהגן" ומונה צעדים שיבלמו את ההתחממות העולמית כך שהטמפרטורות הממוצעות לא יעלו ביותר משתי מעלות צלזיוס מאז תחילת המהפכה התעשייתית. בנוסף, מקנה המסמך שליטה משמעותית על מיליארדי דולרים שיחולקו למדינות העניות כסיוע להתמודדות עם יעדי פליטות גזי החממה שהציבו לעצמן.
מספר מדינות מתפתחות הגיבו על המסמך ואמרו כי המדינות המפותחות עבדו מאחורי דלתות סגורות וגיבשו הסכם לפי רצונם, ללא הסכמה של מדינות מתפתחות. לומומבה סטניסלב די-אפינג, יו"ר G77, אמר, "זה טקסט שמפר באופן מוחלט שנתיים של משא ומתן. זה לא מאפיין את ההצעות ואת הקול של המדינות המתפתחות". ניתוח חסוי של הטקסט על ידי מדינות מתפתחות, שהודלף גם הוא, הראה "אי נוחות עמוקה" בנוגע לפרטים שונים בטקסט.
תוצאות הוועידה.
ב-18 בדצמבר לאחר יום של משא ומתן קדחתני בין ראשי המדינות, פורסם כי "הסכם משמעותי" הושג בין ארצות הברית לבין מדינות הבסיס: סין, הודו, דרום אפריקה וברזיל. פקיד בכיר בממשלת ארצות הברית אמר כי מדובר ב"צעד היסטורי בכיוון הנכון" אבל לא הספיקה כדי למנוע שינוי אקלימי מסוכן בעתיד. עם זאת, כתב איכות הסביבה של ה-BBC אמר: "בעוד הבית הלבן מכריז על הסכם, משלחות רבות אחרות אפילו לא ראו אותו. פקיד ממשל בריטי הגדיר את הטקסט כעדיין לא סופי. המשלחת הבוליביאנית, לדוגמה, התלוננה על הדרך שבה הושג ההסכם - 'אנטי-דמוקרטית, אנטי-שקופה ובלתי-מקובלת ".
תגובות.
ממשלות.
נשיא ארצות הברית ברק אובמה אמר כי ההסכמה תתקבל בעתיד וציין ש"עברנו כברת דרך ארוכה, אבל יש לנו עוד הרבה ללכת".
ראש ממשלת בריטניה גורדון בראון אמר כי חשיבות הוועידה הייתה בהתחלת העשייה, והאשים כי מספר מדינות "החזיקו" את ועידת קופנהגן לצורכיהן. הוא הדגיש כי הסכם משפטי חייב להתקבל בהקדם.
נשיא נציבות האיחוד האירופי חוזה מנואל בארוסו, אמר "אנחנו לא נסתיר אכזבה בשל אי-השגת הסכם מחייב".
נשיא צרפת ניקולא סרקוזי אמר "הטקסט שהושג איננו מושלם" ומכל מקום, "אם לא יהיה לנו הרבה, זה אומר ששתי מדינות חשובות כמו הודו וסין יהיו משוחררות מכל סוג של חוזה".
ראש המשלחת של סין אמר כי "מהפגישה התקבלו תוצאות חיובית, כולם צריכים להיות שמחים." ראש ממשלת סין, וון ג'יאברו, אמר כי ההסכם היה חלש בגלל חוסר-אמון בין העמים: "כדי לעמוד באתגר שינוי האקלים, הקהילה הבינלאומית חייבת ולחזק את האמון, לבנות קונצנזוס".
שרת הסביבה של הודו, ג 'איראם ראמש, דווחה כאומרת, "אנו יכולים להיות מרוצים שהצלחנו להגיע בדרך שלנו" וכי הודו "יצאה די טוב בקופנהגן".
גורם בכיר בברזיל בעניין שינוי האקלים כינה את ההסכם "מאכזב". ראש קבוצת G77 אמר כי היה "לשמור על הדומיננטיות הכלכלית של כמה מדינות". נציגים של האיים המלדיביים, ונצואלה וטובאלו היו מרוצים מהתוצאה. נשיא בוליביה, אוו מוראלס אמר כי, "הפגישה נכשלה וזה מצער עבור כדור הארץ".
ארגונים לא ממשלתיים.
ג'ון סאובן, מנכ"ל גרינפיס בריטניה קבע כי "העיר קופנהגן היא זירת הפשע הלילה ... עכשיו ברור כי ההתחממות הגלובלית תדרוש מודל שונה לחלוטין מזה של הפוליטיקה". לדבריו "יש פוליטיקאים בודדים בעולם הזה שמסוגלים להסתכל מעבר לאופק הצר של האינטרסים שלהם".
נימו בסי מארגון "ידידי כדור הארץ" כינה את הוועידה "כישלון מחפיר".
לידיה בייקר מארגון "להציל את הילדים" אמרה כי "למעשה נחתם גזר דין מוות עבור רבים מילדי העולם השלישי. עד 250,000 ילדים מקהילות עניות ימותו עד המפגש המשמעותי הבא".
טים ג'ונס, נציב מדיניות האקלים מהתנועה עולמית לפיתוח אמר כי "המנהיגים סירבו להוביל במקום לבקש שוחד ולהתעמר במדינות מתפתחות".
קים קארסטנסן מהקרן העולמית לשימור חיות הבר אמר: "טוב, אבל הבטחות לא מספיקות כדי להגן על כוכב הלכת שלנו מפני שינוי אקלימי מסוכן. פשוט לא מספיקות. שיתוף פעולה בינלאומי הכרחי עכשיו. אנו זקוקים להסכם עכשיו. מה שנותר לנו אחרי שנתיים של משא ומתן הוא טקסט "חצי אפוי" מחומר לא ברור".
רוברט ביילי, מאוקסם הבינלאומית, אמר: "מאוחר מדי להציל את הפסגה, אבל עדיין לא מאוחר מדי להציל את כדור הארץ ותושביו. אין לנו ברירה אלא לצעוד קדימה לקראת עסקה מחייבת מבחינה משפטית בשנת 2010. זה חייב להיות מהיר והחלטי, לא "עסקים כרגיל"."
בוועידה השתתפה גם משלחת של כ-25 ראשי ארגונים ופעילים סביבתיים מישראל שאורגנה על ידי חיים וסביבה - ארגון הגג של ארגוני הסביבה בישראל. המשלחת ייצגה את קואליציית הארגונים "דרכים לקיימות", שהחלה לפעול כבר בועידת יוהנסבורג בשנת 2002. לקראת הוועידה הוכן נייר עמדה עדכני שביקר את מדיניות הממשלה בנושא משבר האקלים, והופק מסמך מקביל באנגלית שהופץ בוועידה.
במהלך הוועידה קיימה משלחת ארגוני הסביבה שני אירועים מקצועיים בוועידה של החברה האזרחית – Klimaforum09. באחד הוקרן הסרט "אגדה אורבנית" והתקיים דיון על ערים מפחיתות פליטות, והשתתפו בו שלושה חברי כנסת. הדיון השני הציג את פעילות הארגונים כנגד הקמת תחנה פחמית חדשה בישראל כמודל לפעילות אזרחית, ומשתתפים ממדינות שונות ניסו ללמוד ממנו על פעילות מקבילה בארצותיהם.
המשלחת נפגשה בקופנהגן עם נשיא המדינה לקראת נאומו בוועידה, ופעלה לקידום הגדרת יעדי הפחתה בישראל שיצוינו בנאום הנשיא. המשלחת גם שיגרה מקופנהגן מכתב לראש הממשלה בעניין זה, והגיבה בזמן אמיתי לנאומו של הנשיא. פעילות ארגוני הסביבה בוועידה קיבלה התייחסות נרחבת בכלי התקשורת בישראל, כולל ראיונות רדיו וטלוויזיה, ופרסום מאמרי דעה רבים של חברי המשלחת.
מידת ההשתנות הכוללת
ביטול תורה
ביהדות, ביטול תורה הוא הימנעות מתלמוד תורה ללא סיבה מוצדקת, חרף מצוות תלמוד תורה, עליה נאמר .
הצדקה לביטול תורה.
יש תשובות שונות לשאלה מהי פעילות חיונית המהווה הצדקה להיבטל מתורה ומהי פעילות שאינה חיונית. יש המחמירים ומצמצמים בפעילות המותרת, ויש המרחיבים. לכל הדעות צרכים בסיסיים של אדם, כגון אכילה ושתייה, הן בגדר פעילות חיונית. יש הרואים בפעילות פוליטית להצלחת רשימות מתמודדים בבחירות לכנסת ישראל מטרה חשובה המצדיקה ביטול תורה מצד העוסקים בה, בשל ציפייה לתוצאות חיוביות ליהדות במדינת ישראל בעקבות הצלחת רשימת מתמודדים בבחירות.
ביטול תורה ולימודי חול.
יש הרואים בלימודי חול (לימודים שאינם לימודי קודש) ביטול תורה, ויש אומרים כי לימודי החול הכרחיים להבנת התורה. הגר"א למשל, בהשראתו של רמב"ם, טען כי ידיעת כל החכמות מסייעת לתורה: . כך שלימודי החול יכולים להוות חלק ממצוות תלמוד התורה. אך לפי פרשנותו של רב יוסף קאפח על תפיסת הרמב"ם בעניין זה, לא קיים ביהדות כלל מושג "לימודי חול" מול "לימודי קודש", אלא "לימוד מועיל" מול "לימוד סרק"; כאשר "לימוד מועיל" אלה לימודי תורה ומדעי טבע ו"לימודי סרק" הם פחות או יותר הנקראים היום מקצועות הומניים.
ביטול תורה ותפילה.
רוב החסידויות, למעט כמה בודדות, הדגישו את נושא הדבקות בה', והמאמצים הגדולים שצריכים להיות בתפילה. באופן טבעי, אריכות התפילה באה על חשבון לימוד התורה, דבר שנתפס אצל המתנגדים כביטול תורה. בקרב ישיבות ליטאיות רבות, נפוץ המנהג לקצר בחזרת הש"ץ בתפילת מנחה, בנימוק שהתפילה הארוכה גורמת לביטול תורה.
רגישות גבוהה
מלכת ירושלים
דליה מבורך
דליה מבורך (נולדה ב-28 באוגוסט 1955) היא במאית טלוויזיה וקולנוע ישראלית.