כאשר a הוא הציר הגדול של האליפסה (או ספרואיד) ו-b זה הציר הקטן. קיים קשר פשוט בין הפחיסות לבין אקסצנטריות של אליפסה או פני שטח הספרואיד:
לפחיסות יש חשיבות גבוהה במדעים פלנטריים, מכיוון שכוכבי לכת החגים סביב עצמם נוטים להיות פחוסים.
גם כוכבים הסובבים במהירות על צירם יהיו פחוסים ויש מקרי פחיסות קיצוניים.
פחיסות של כוכב לכת.
במערכת השמש ניתן להבחין בכך שכוכבי לכת המסתובבים סביב צירם נוטים להיות פחוסים במידה מסוימת. בענקי הגזים הפחיסות ניכרת אפילו בתצפיות אסטרונומיות חובבניות. מקורה של אותה הפחיסות תוארה עוד על ידי אייזק ניוטון ב-1687 בספרו עקרונות מתמטיים של פילוסופיית הטבע. כוכב לכת בשלבי היווצרות אינו גוף צפיד, ולכן סיבובו הוא כסיבוב של זורם. נוצר מצב של שיווי משקל הידרוסטטי, כך שהכבידה העצמית של כוכב הלכת הנוצר שמסתובב מתאזנת עם הכוח הצנטריפוגלי. מידת הפחיסות תלויה רבות בהרכב וצפיפות של החומר ממנו מורכב כוכב הלכת.
קשרים מתמטיים במדעים פלנטריים.
על מנת לתאר את הקשר בין סיבוב עצמי של כוכב לכת לבין מידת הפחיסות שלו, מגדירים מספר גדלים פיזיקליים ומתמטיים. ניתן להגדיר מספר לאו (Love number) על ידי פחיסות ופקטור גיאודינמי:
כאשר h הוא מספר לאו ו- q הוא פקטור גאודינמי הנתון על ידי:
כאשר formula_5 היא מהירות זוויתית של סיבוב עצמי, formula_6 רדיוס הפלנטה בקו המשווה, G קבוע ניוטון וM מסת כוכב הלכת.
מספר לאו מבטא את מידת קשיחותו של הגרם והתנגדותו לשינויים כתוצאה מפוטנציאלי הגאות. באמצעות מספר לאו ניתן לקשר בין הפחיסות לבין מומנט התמד פולרי מנורמל:
סע לאט (שיר)
"סע לאט" הוא פזמון מ-1974 שנכתב ובוצע על ידי אריק איינשטיין והולחן על ידי מיקי גבריאלוב.
השיר פתח את אלבומו העשירי של איינשטיין, "סע לאט", שנקרא על שם השיר. עם הקמת תחנת הרדיו "גלגלצ" בשנת 1993, היה "סע לאט" השיר הראשון שהושמע בה.
יצירת השיר.
מיקי גבריאלוב סיפר ב-2014 בריאיון ל-Mako על תהליך יצירת השיר. לדבריו, בתקופה שלאחר מלחמת יום הכיפורים הופיעו אריק איינשטיין וההרכב שליווה אותו בכל רחבי הארץ ובחזיתות בפני יחידות מילואים במטרה להרים להם את המורל, תוך שהם נמצאים רוב הזמן בדרכים: באוויר וביבשה. איינשטיין כתב את המילים על הנהג אשר הסיע אותם באותה תקופה "סע לאט... לא יתחילו בלעדינו". המילים עברו להלחנה לשלום חנוך, אך הוא סבר כי הן אינן מתאימות לכך. גבריאלוב, שחיפש דרך לשבור את שגרת ההלחנה של שירו, שהולחנו במבנה של בית-פזמון בחרוזים, נרתם למשימת הלחנת הפרוזה. הוא כתב לחן המורכב מחמישה חלקים שכל אחד מהם עומד בפני עצמו. כתיבת הלחן ארכה זמן רב. בריאיון לקובי מידן בתוכניתו "סוכן תרבות", אמר גבריאלוב כי זהו השיר שהלחנתו לקחה את משך הזמן הארוך ביותר בקריירה שלו כמלחין.
נושא השיר.
נושא השיר ייחודי. הוא מושר לנהג הנוסע ברכב, כשבחוץ גשם, ולכאורה אין בו מסר אחד ברור או מחשבה אחת ממוקדת. פרט לפזמון החוזר ("סע לאט"), השיר "מפוזר", מזכיר טווח נרחב של נושאים ואינו מתמקד באף אחד מהם, ובתוך כך פורש פנורמה רחבה של מקומות, אנשים ותחושות. השיר מתאר את המכונית, האנשים שיושבים בתוכה, מזג האוויר הסוער, הדרך, הלילה, ציטוטי משפטים שאמר צבי שיסל, חיילי צה"ל ששוכבים עכשיו בבוץ, "הגשש" ברדיו, קבוצת הכדורגל שהפסידה, האוהדים, שיר של הביטלס (הוא אף מכיל קטע מחווה ווקאלי משירם You Never Give Me Your Money), האישה האהובה שנמצאת בבית, זיכרונות מנסיעה קודמת לאילת, ועוד.
משמעויות בשיר.
בתוך כל הנאמר, בדרך אסוציאטיבית וללא סדר, יש הרואים ניסיון לגלם את כלל הישראליות, על מורכבותה ויופיה. סצנת הנסיעה במכונית ברחבי הארץ עשויה לשקף את המציאות הפנימית המתוחה בישראל: ה"אנחנו" שבמכונית נמצאים בין המלחמה והגשמים לבין הבית החם. מאזינים לחדשות. המציאות חודרת ועמה הדאגה לחיילים, בשנה שלאחר מלחמת יום הכיפורים. במקביל, ובאותה נשימה, הוא מזכיר גם כי "הפועל שוב הפסידה" במשחק כדורגל ומביע אמפתיה לאוהדים. אף הביטוי הכל-כך ישראלי "לא רואים ממטר", מובא במסגרת של דאגה לנוסעים ברכב, ואולי במסגרת של דאגה לחברה בישראל. לפי הביקורות על השיר, ניתן לראות בקריאה "סע לאט" משמעות רחבה יותר מקריאה לנהג בגשם. זהו ניסיון להאט את מהלך המציאות ולהחזיר משהו מן התרבות הישראלית שאבדה, ואולי מארץ ישראל היפה.
השיר הוזכר רבות כאחד משיריו המאפיינים. בהספד שפרסמה חוה אלברשטיין לאחר פטירתו של איינשטיין, היא בחרה בשיר זה כדי לתאר את מסע חייו ותרומתו לתרבות הישראלית:
סע לאט ב'.
בשנת 1995 יצא לאור אלבומו של איינשטיין "יש בי אהבה", אשר נפתח בשיר המשך בשם "סע לאט ב'" בלחן של שם טוב לוי, שמתאר גם הוא נסיעה במכונית - לגליל באביב (בגרסה המקורית הנסיעה הייתה לדרום בחורף), כשהפעם אופי השיר אינו חרדתי אלא אופטימי, כולל רמזים לשיר המקורי ומתייחס לאירועים אקטואליים.
אירועים המוזכרים בשירים.
שני השירים מדברים על אירועים מהווי מדינת ישראל. להלן חלק מהאזכורים:
מקדם פחיסות
גריגורי אדאמוב
גרגורי אדאמוב
זוהר לבנסברג
זוהר לבנסברג-ירדן (נולדה ב-30 בנובמבר 1969) היא אלופת ישראל בשחייה בעבר. התמחתה בעיקר בסגנון חזה.
ביוגרפיה.
לבנסברג התאמנה בקבוצת הפועל גלבוע ומשנת 1985 התאמנה בקבוצת הפועל גליל עליון בהדרכתו של חנן גלעד.
באליפות ישראל בשחייה שנערכה בווינגייט בסוף חודש אוגוסט 1984 זכתה לבנסברג במדליית ארד במשחה ל-100 מטר חזה, אחרי רותם פורת מהפועל בני שמעון (1:20.43 דקות) ונוגה ויזל (1:21.61 דקות).
במסגרת תחרויות השחייה של המכביה השתים-עשרה שנערכו ביולי 1985 סיימה לבנסברג במקום רביעי במשחה ל-200 מטר חזה בתוצאה של 2:51.29 דקות, לאחר שלוש השחייניות האמריקאיות.
אלופת ישראל.
באליפות ישראל בשחייה שנערכה בווינגייט באוגוסט אותה שנה היא זכתה ב-3 מדליות, 2 זהב ו-1 ארד. מדליות זהב, במשחה ל-100 מטר חזה בתוצאה של 1:20.89 דקות, לפני רותם פורת (1:20.92 דקות) וענת אסף מהפועל עמק הירדן (1:21.88 דקות) ובמשחה ל-200 מטר חזה בתוצאה של 2:53.43 דקות, לפני נוגה ויזל ואירית אפרתי. מדליית ארד, במשחה ל-200 מטר מעורב אישי בתוצאה של 2:38.08 דקות, אחרי נוגה ויזל (2:33.88 דקות) ועירית גלוסקינוס מהפועל ימק"א ירושלים (2:33.91 דקות).
באליפות ישראל בשחייה (בריכת 25 מטר) שנערכה בנהריה בפברואר 1986 זכתה לבנסברג ב-3 מדליות, 2 זהב ו-1 כסף. מדליות זהב, במשחה ל-100 מטר חזה בתוצאה של 1:18.59 דקות, לפני ענת אסף (1:19.32 דקות) ובמשחה ל-200 מטר חזה בתוצאה של 2:47.62 דקות, לפני אירית אפרתי ממכבי תל אביב כפר המכביה (2:49.47 דקות) ומדליית כסף במשחה ל-200 מטר חופשי בתוצאה של 2:14.41 דקות, אחרי איילת שלזינגר ממכבי נהריה (2:11.34 דקות) ולפני איילת אורן בת אגודתה (2:14.76 דקות).
באליפות ישראל בשחייה שנערכה בווינגייט באוגוסט 1986 זכתה לבנסברג ב-4 מדליות, 3 כסף ו-1 ארד. מדליות כסף, במשחה ל-200 מטר חופשי בתוצאה של 2:16.17 דקות, אחרי מיכל אמין (2:15.26 דקות) ולפני הדר גת (2:19.72 דקות), במשחה ל-200 מטר חזה בתוצאה של 2:55.45 דקות, אחרי אירית אפרתי (2:49.33 דקות) ולפני ענת אסף (2:55.53 דקות) ובמשחה ל-200 מטר מעורב אישי בתוצאה של 2:35.31 דקות, אחרי הדר קליינמן (2:32.96 דקות) ולפני אסף (2:37.22 דקות). מדליית ארד, במשחה ל-100 מטר חזה בתוצאה של 1:19.58 דקות, אחרי אירית אפרתי (1:19.27 דקות) וענת אסף (1:19.48 דקות).
באליפות ישראל בשחייה שנערכה בווינגייט באוגוסט 1987 זכתה לבנסברג בשתי מדליות כסף, במשחה ל-200 מטר חזה בתוצאה של 2:49.97 דקות, אחרי אירית אפרתי (2:47.76 דקות) ולפני אורת בש מהפועל נהריה ובמשחה ל-200 מטר מעורב אישי בשיא אישי חדש של 2:34.39 דקות, אחרי אורת בש (2:33.11 דקות) ולפני איריס קומן.
באליפות ישראל בשחייה שנערכה ב-1988 זכתה לבנסברג בשתי מדליות כסף, במשחה ל-100 מטר חזה בתוצאה של 1:19.58 דקות, אחרי אירית אפרתי (1:17.51 דקות) ולפני נעמה מישר מהפועל עמק הירדן (1:19.74 דקות) ובמשחה ל-200 מטר חזה בתוצאה של 2:49.59 דקות, אחרי אירית אפרתי שקבעה שיא ישראלי חדש של 2:41.14 דקות ולפני אורת בש (2:59.70 דקות). נוסף לכך, היא סיימה במקום רביעי במשחה ל-200 מטר חופשי בתוצאה של 2:15.78 דקות
חיים אישיים.
ירדן מטפלת בכירה בשיאצו וטוינה ומתגוררת עם משפחתה בקורנית.
רומן אדאמוב
סע לאט
ממוריאל
ממוריאל (רוסית: Мемориал, שפירושו "אנדרטה") היה ארגון הנצחה וזכויות אדם שפעל במדינות ברית המועצות הסובייטית לשעבר. הארגון עסק בתיעוד, מחקר והנצחה של פשעי המשטר הסובייטי הטוטליטרי, וכן בפיקוח על זכויות אדם.
היסטוריה.
הארגון נוסד ברוסיה בשלהי התקופה הסובייטית, עם ההקלה היחסית של פיקוח השלטון על החברה (הפרסטרויקה) ונחשב לאחד מארגוני החברה האזרחית הראשונים בברית המועצות.
בסוף שנות השמונים החלו פעילי זכויות האדם ברוסיה לקדם הקמה של מפעל הנצחה לקורבנות הרדיפות הפוליטיות של סטלין. מטרתם הראשונית הייתה להקים אנדרטה, מוזיאון, ארכיון וספרייה. הם פנו בעצומה לוועידה של המפלגה הסובייטית של ברית המועצות. הארגון הוקם בוועידה שנערכה במכון האווירונאוטי של מוסקבה בשנת בינואר 1989. בוועידה שנערכה ב-19 באפריל 1992 נרשם ממוריאל כארגון הבינלאומי בשם "MEMORIAL Historical, Educational, Human Rights And Charitable Society". לאחר התפרקות ברית המועצות החל הארגון לפעול במדינות שונות שהיו תחת השלטון הסובייטי, בהן רוסיה, אוקראינה, קזחסטן, גיאורגיה ולטביה.