במהלך לימודי התואר הראשון עבדה כמדריכת של"ח בבית ספר תיכון. בשנת 1976 החלה לעבוד כעוזרת מחקר במחלקה לחינוך באוניברסיטת בן-גוריון בנגב. בהמשך כיהנה כסגנית מנהלת בתי הספר תל"ם בבאר שבע ובגבעתיים, הייתה שותפה בהקמת בית הספר תיכון חדש ברמת גן והייתה המנהלת שלו בשנים 1990 עד 1996. מ-1996 כיהנה כסמנכ"לית למינהל ומשאבי אנוש במסלול האקדמי המכללה למינהל.
ב-1997 מונתה למשנה לראש אגף החינוך וכמנהלת החינוך העל יסודי בעיריית רמת גן. בין השנים 2001 עד 2009 שימשה מנהלת מחוז תל אביב במשרד החינוך, ובמהלך כהונתה זכתה בפרס המצוינות בניהול בשירות המדינה מטעם נציבות שירות המדינה. ב-2001, זכתה פרומן גם ב"אות הוקרה אישי" מטעם מנהל חברה ונוער, במשרד החינוך מחוז תל אביב. בספטמבר 2009 מונתה על ידי לימור לבנת למנכ"לית משרד התרבות והספורט וכיהנה בתפקיד עד יולי 2015, עת עזבה לבנת את המשרד.
באוקטובר 2016 החלה לכהן כמנהלת אגף החינוך בעיריית כפר סבא. בתפקיד זה שימשה עד סוף 2018.
ב-1 בינואר 2019 הודיעה על סיום תפקידה כמנהלת אגף החינוך בעיריית כפר סבא ועל כוונתה להתמודד לכנסת בבחירות לכנסת העשרים ואחת מטעם מפלגת תל"ם של הרמטכ"ל ושר הביטחון לשעבר משה יעלון. היא שובצה במקום ה-31 ברשימת כחול לבן לקראת הבחירות לכנסת העשרים ואחת. הרשימה קיבלה 35 מנדטים ופרומן נכנסה לראשונה לכנסת העשרים ואחת.
היא כיהנה גם בכנסת ה-22 וכנסת ה-23. לפני הבחירות לכנסת ה-24 מפלגת תל"ם החליטה לא להתמודד ופרומן לא נכנסה לכנסת.
ועדות ודירקטוריונים.
ועדות ציבוריות.
מנכ"לית משרד התרבות והספורט:
לאחר סיום תפקידה במשרד התרבות:
חיים אישיים.
נשואה לשמיל ואם לשלושה. היא אחותם של שחקני מכבי ראשון לציון ונבחרת ישראל בכדוריד אמיר פופקו וארנון פופקו (פלד).
לב בנימינוביץ' גורביץ'
פלנטריום גלילאו גליליי
פלנטריום גלילאו גליליי (בספרדית: Planetario Galileo Galilei) הוא פלנטריום השוכן בפארק 3 בפברואר בשכונת פלרמו של בואנוס איירס, ארגנטינה.
היסטוריה.
בניית הפלנטריום החלה תחת הנהלתו של האדריכל אנריקה חן ב-1962 והוא נחנך ב-20 בדצמבר 1966. השימוש הראשון בוצע ב-13 ביוני 1967, עבור התלמידים של בית הספר למסחר מספר אחד של בנפילד ומכללת "האיחוד הקדוש של הלבבות הקדושים" של בואנוס איירס. הפרופסור לגאוגרפיה ומתמטיקה אנטוניו קורנחו הראה להם את השמיים מעל בואנוס איירס, אנטארקטיקה הארגנטינאית והקוטב הדרומי. המתקן נפתח באופן רשמי לציבור ב-5 באפריל 1968.
מבנה.
הפלנטריום בן חמש קומות ובעל מבנה כיפה בקוטר 20 מטר עם 360 מושבים. הכיפה מצופה מבפנים באלומיניום. הפלנטריום עצמו נמצא במרכז ובו מעל 100 מקרנים כשמשקלו יותר מ-2.5 טון. הוא מורכב ממסגרת גלילית עם מקרנים עצמאיים לירח, השמש וכוכבי לכת הנראים לעין (כוכב חמה, נוגה, מאדים, צדק ושבתאי) ושני תחומים בקיצוניות שצופים על 8,900 כוכבים, קבוצות כוכבים וערפיליות.
עובדות נוספות.
בפלנטריום נמצאת חתיכת סלע ירח שהובאה לכדור ארץ על ידי משימת אפולו 11, חתיכת הסלע הוענקה לפלנטריום על ידי ריצ'רד ניקסון.
בפלנטריום אפשר גם למצוא אוסף של בעלי חיים ימיים ומאובני אמוניטים מפרובניציית נאוקן שגילם מוערך ב-100 מיליון שנה.
מטאוריט מתכתי מפרובינציית צ'אקו מוצג על מרפסת הכניסה של הפלנטריום.
בג&quot;ץ טבקה
בג"ץ 7426/08 טבקה משפט וצדק לעולי אתיופיה נ' שרת החינוך ועיריית פתח-תקווה. ביהמ"ש העליון בשיבתו כבית דין גבוה לצדק. על רקע קשיים שהתעוררו בקליטתם של ילדים עולים מאתיופיה, כאשר מוסדות חינוך מוכרים שאינם רשמיים, לא קיבלו תלמידים בני העדה האתיופית ללמוד במסגרות חינוך דתיות בעיר פתח-תקווה. זו לא הפעם הראשונה שמתעוררת בעיה זו. ביהמ"ש קבע שהזכות לחינוך והזכות לשוויון בחינוך מהוות זכויות חוקתיות, אשר משתלבות בזכות לכבוד האדם וכבוד הילד. בית המשפט קבע איסור על הפליה בקבלת תלמידים למוסדות החינוך על רקע מוצא אתני או עדתי. זכות ההורים להקנות לילדיהם חינוך ייחודי ומוסדות חינוך ייחודיים, תוך כדי כיבוד עקרונות היסוד של השיטה, ובכלל זה, חובת השוויון ואיסור אפליה בחינוך. כאשר במצבים קיצוניים החלת השוויון עשויה לפגוע אנושות בחינוך הייחודי, עשויים לדרוש איזון ופישור. משרד החינוך מוסמך לבטל רישיונו של מוסד שנוקט במדיניות מפלה, וכן מוסמך להוציא צו סגירה, כנגד מוסד מפלה. כמו כן הרשות המקומית ומשרד החינוך מוסמכים להפחית עד לשלילה מוחלטת, את התקציבים המועברים למוסדות הנוקטים הפליה. במקרה שלפנינו משרד החינוך פעל ואף ממש את סמכויותיו, אבל בינתיים תוך כדי כך באה הבעיה על פתרונה, והילדים שובצו במערכת החינוך. כך שלפסק הדין היה אפקט מידי על החברה בכך שהנוגעים דבר, קרי משרד החינוך והעירייה פעלו ברוח פסק הדין עוד לפני הוצאתו.
רקע.
בעיר פתח תקווה, ובמקומות אחרים בישראל, התעוררה בעיה של סירוב קבלה לתלמידים בני העדה האתיופית, למוסדות חינוך מוכרים שאינם רשמיים בעיר על רקע מוצאם. בישראל מתקיימות שלוש מערכות חינוך, חינוך ממלכתי, מוסדות מוכרים שאינם רשמיים, פטור מוסדות פטור. המוסדות הממלכתיים ממומנים על ידי המדינה באופן מלא, המוסדות המוכרים הלא רשמיים, תקבע תנאי ההכרה ואת שיעור ההשתתפות תקנות אשר נקבעו מכוח חוק, אשר קובעות שיעור של %65 עד 75% מהתמיכה במוסדות הממלכתיים. מוסדות הפטור מקבלות 60% מהתמיכה שמקבל מוסד ממלכתי. רשות מקומית משתתפת בתקציבי מוסדות חינוך, הפועלים בתחומה בשיעור דומה לשיעור השתתפותה בתקצוב מוסדות ממלכתיים. משרד החינוך הקים ועדה שנקראה ועדת הס אשר תבדוק את הסוגיה ותיתן המלצות.
על פי חוק, שר החינוך יכול להתקין תקנות, אשר אוסרות על העברת כספים למוסדות חינוך מוכרים שאינם רשמיים, שלא מקיימים אינטגרציה. כמו כן המדינה יכולה לשלול הזרמת הכספים למוסד פטור, המפלה בין תלמידים. מסגרות חינוכיות לא רשמיים או פטורים, אשר מתוקצבים הן ממשרד החינוך והן מהרשות המקומית, שנוקטים בהפליה אסורה כלפי תלמידים, ופוגעים פגיעה קשה בזכותם לחינוך, וזכותם לשוויון בחינוך כזכות בפני עצמה. אף על פי שבינתיים הילדים נקלטו במוסדות החינוך, ואין ברגע זה תלמידים שלא משובצים למסגרת חינוכית, אבל בשל חשיבותו של העניין ומרכזיותו המהותית, ועקב כך שהעניין חזר על עצמו בשנים עברו, רואה ביהמ"ש לנכון להכריע בעניין אף על פי שביהמ"ש לא עוסק בעניינים תאורטיים או אקדמיים, ובמבט לעתיד זה עלול לעלות מחדש בנסיבות כאלה או אחרות, על כן היה חשוב לתת פה הכרעה.
עובדות פסק הדין.
עמותת טבקה, עמותה הפועלת למען יהודי אתיופיה. בסמוך לפתיחת שנת הלימודים 2009/10, נמצאו כ-24 תלמידים יוצאי אתיופיה, אשר לא נקלטו במסגרת חינוכית כלשהי בפתח-תקווה. כאשר מוסדות חינוך פטורים, ומוסדות חינוך מוכרים לא רשמיים, סירבו לקלוט תלמידים אלה, בשל הפליה על רקע מוצאם העדתי. בשנת 2005 הגישה עמותת טבקה פנייה בשל הפליה של ילדים עולי אתיופיה בפתח-תקווה. תלמידים ממוצא אתיופי שובצו במערכת החינוך הממלכתי דתי, ומוסדות הפטור בגלל תלותם בתהליך הגיור שיעברו. ביום 10/09/08 מתוך 24 תלמידים נותרו 11 תלמידים מעולי אתיופיה שלא שובצו עדיין למסגרת חינוכית כלשהי חרף העובדה ששנת הלימודית החלה. בתאריך 28/09/08 כל התלמידים שלמענם הוגשה הפניה לבית המשפט שובצו במסגרות חינוך, והעניין בא על פתרונו.
הילדים שלמענם הוגשה הפניה שובצו והפניה לבית המשפט נדחתה, כך שהתופעה הזאת חוזרת על עצמה, על כן הוסכם בשל חשיבות העקרונית ראוי לתן הכרעה בסוגיה זו, על מנת שתהיי לה השפעה מציאותית על השטח ערב פתיחת שנת הלימודים כל שנה. גם בשנת הלימודים 2009/2010 חזרה התופעה על עצמה, ישנם ילדים לא משובצים במוסד כלשהו, אף על פי ששנת הלימודים כבר נפתחה. מנכ"ל משרד החינוך זימן אליו את מנהלי שלושת המוסדות המוכרים לשימוע, וכיוון שלא התחייבו לקלוט את התלמידים, הורה המנכ"ל ושר החינוך להפסיק את הזרמת כספים למוסדות אלה, ביום 08/09/09 הודיעה עיריית פתח-תקווה והמדינה, שכל התלמידים נקלטו במוסדות החינוך, ובכללם 41 תלמידים בשלושת המוסדות שהוזמנו לשימוע.
טענות עמותת טבקה.
עמותת טבקה טענה שהתלמידים לא התקבלו למערכת החינוך במוסדות העיר פתח-תקווה בשל מוצאם האתיופי. חובת השוויון בחינוך חלה, לא רק על מוסדות החינוך הממלכתי אלא גם על כל מוסדות החינוך ובכללם מוסדות חינוך הפטורים והלא רשמיים. מוסדות חינוך לא רשמיים ופטורים, אשר נהנים מאוטונומיה אינם פטורים מכיבוד זכויות היסוד של האדם, או בכללם הזכות לחינוך, הזכות לשוויון והזכות לשוויון בחינוך. כמו כן יש לתת עדיפות לערכי היסוד, כאשר מאזנים בינם לבין האוטונומיה הנתונה למוסדות. מוסדות חינוך אשר נהנים מתקצוב מדינה מלא, או חלקי, ונוקטים בהפליה אסורה כלפי תלמידים עולי אתיופיה, וזה לא רק בעיר פתח-תקווה אלא בקנה מידה ארצי. עמותת טבקה טוענת שההפליה האסורה על רקע השתייכות אתנית, גורמת לשיעורי נשירה גבוהים, הישגי בגרות נמוכים ושיעור נמוך של בוגרי אוניברסיטה, כך נפגעת יכולתם לממש את זכותם לשוויון, לחינוך ולשוויון בחינוך. דבר הפוגע בכבוד האדם ומנתק אותם מהחברה. המצב החקיקתי כיום, באשר למוסדות שנוקטים במדיניות של ההפליה, מאפשר רק הפחתה של שיעור הכספים המועברים וזאת בכפוף לשיקול דעתו של שר החינוך, דבר שאינו מספיק וצריך למנוע לחלוטין את העברת התקצוב.
טענות עיריית פתח תקווה ומשרד החינוך.