עם רווחי התערוכה הציע קול לרכוש קרקע בדרום קנזינגטון בלונדון (שזכתה לכינוי "אלברטפוליס"), עליה הוקם מוזיאון ויקטוריה ואלברט לעיצוב (שנקרא בתחילה "מוזיאון דרום קנזינגטון"). קול התמנה למפקח הכללי על המחלקה לאמנות שימושית, תפקיד שכלל אוצרות של אמנות שימושית והנחלת תרבות ותקנים של עיצוב תעשייתי. בשנים 1857 עד 1873 היה מנכ"ל המוזיאון.
ב-1853 יסד את הקולג' המלכותי לאמנות (Royal College of Art), בית ספר גבוה לאמנות ועיצוב והיה שותף למוסדות חינוך ותרבות אחרים באזור דרום קנזינגטון, בהם הקולג' המלכותי למוזיקה ואימפריאל קולג'.
עליה בלתי לגאלית
שכולו טוב
טקס פרסי אוסקר ה-87
טקס פרסי אוסקר ה-87 (באנגלית: 87th Academy Awards) להענקת פרסי האוסקר של האקדמיה האמריקאית לקולנוע למיטב סרטי הקולנוע והטלוויזיה של שנת 2014 נערך בתיאטרון דולבי שבלוס אנג'לס, קליפורניה, ב-22 בפברואר 2015. השחקן ניל פטריק האריס הנחה את הטקס בפעם הראשונה.
מספר המועמדויות הרב ביותר, היה של "מלון גרנד בודפשט" ו-"בירדמן" (עם 9 מועמדויות).
מועמדים.
המועמדויות לטקס פרסי אוסקר ה-87 הוכרזו ב-15 בינואר 2015 בתיאטרון סמואל גולדווין בבוורלי הילס. הסרטים עם מירב המועמדויות היו "בירדמן" ו"מלון גרנד בודפשט", עם 9 מועמדויות. בטקס "בירדמן" ו"מלון גרנד בודפשט" זכו ב-4 פרסים.
אלחנדרו גונסאלס אינייריטו
מיתווים
מיתווים הוא מכון ישראלי עצמאי למדיניות, מחקר וחשיבה. המכון מתמקד במדיניות חוץ אזורית והציב לעצמו מטרה לפעול לעיצוב מחדש של יחסי ישראל במזרח התיכון, אירופה ואגן הים התיכון. מיתווים שואפת לגיבוש והצגת גישה של מדיניות חוץ התומכת בשלום ובהשתלבות באזור, תוך מתן משקל רב יותר לשיקולים דיפלומטיים ונטישת הנטייה להסתגרות מפני הקהילה הבינלאומית.
מיתווים היא עמותה רשומה המתקיימת מתרומות ומענקים, מלכ"ר, שהוקם ב-2011 ופעילותו מתבטאת בייצור ידע, בהעלאת רעיונות לסדר היום, בתכנון מדיניות, בקידום המלצות לעשייה, ובתמיכה בתהליכי יישום. בראש המכון עומד דוקטור נמרוד גורן ובוועד המנהל משתתפים פרופסור אלי פודה, דוקטור עילי זלצמן, דוקטור אהוד ערן, יאיר רוטלוי ויונתן תובל.
מיתווים, בשיתוף קרן פרידריך אברט, הוציא לאור ב-2013 את הספר "ישראל והאביב הערבי: הזדמנויות בשינוי", בעריכתם של נמרוד גורן וג'ניה יודקביץ'.
אחת לתקופה עורך מכון מיתווים סקר דעת קהל בקרב האוכלוסייה בישראל בנושאים של מדיניות חוץ. כך ב-2015 חוקרים ועמיתים מטעם מכון מיתווים משתתפים בכנסים בינלאומיים בתור נציגים ישראלים כאשר בכנסים גם מגיעים נציגים ממדינות ערב.
אברם רומאנו
פרס ע&quot;ש עקביהו
פרס יצחק עקביהו לחקר השירה העברית
פרס יצחק עקביהו
בלקסטון
בלקסטון או בלאקסטון (אנגלית: Blackstone) הוא שם משפחה שפירושו אבן שחורה.
בלאקסטון
Syslog
Syslog הוא תקן מבוסס UDP לקובץ לוג של מסרים אלקטרוניים. המערכת מאפשרת הפרדה בין התוכנה שמייצרת את המסרים לבין תוכנה שמאחסנת, מנתחת ומדווחת עליהם.
Syslog הוא תקן מוביל בתחום ניהול מערכות מחשוב, וכן בניטור ואבטחת מידע במערכות מחשוב. בנוסף משמש כלי המסייע בניתוח מערכות וניפוי שגיאות. התקן נתמך על ידי מגוון מכשירים כגון מדפסות, נתבים ומקלטים מפלטפורמות שונות. כתוצאה מכך שימוש נפוץ של Syslog הוא לאינטגרציה של ארכיונים ממערכות שונות אל מאגר מידע מרכזי אחד.
מימושים של Syslog קיימים בכל מערכות ההפעלה המרכזיות. אסדרה של תוכנה, כגון SOX, PCI DSS ו-HIPAA, דורשת מימושים של איסוף וארכוב מידע אשר Syslog מסייע בעמידה בתקניהם המחמירים, ובשל כך הפופולריות שלו גבוהה בקרב מערכות יקרות, מורכבות ורגישות כגון בבנקים, בתי חולים, מערכות ממשלתיות וצבאיות וכיוצא בזה.
בשנת 2009 החליטה אגודת IEEE להפוך את Syslog לתקן - .
מבנה מסרים.
קוד מערכת.
לכל הודעה מאורכבת יש קוד מערכת המעיד על תוכנת המקור שייצרה את ההודעה, מבין האפשרויות הבאות:
דחיפות.
אחת מהאפשרויות:
בין כוכבים (סרט)
אירווינג פישר
אירווינג פישר (באנגלית: Irving Fisher; 27 בפברואר 1867, ניו יורק - 29 באפריל 1947) היה כלכלן אמריקאי בולט מתחילת המאה ה-20. הוא היה פעיל למען הבריאות, ותומך באאוגניקה. הוא היה אחד הכלכלנים הנאו קלאסיים האמריקאים הראשונים, וזכה לפרסום רב בימי חייו וכיום. ישנם כמה מושגים הקרויים על שמו כולל "משוואת פישר", "השערת פישר" ו"תאוריית ההפרדה של פישר". פישר הוא גם ההוגה של תוכנית שיקגו לרפורמה מוניטרית במערכת הבנקאית שעיקרה זניחה של בנקאות ברזרבה חלקית ומעבר לבנקאות ברזרבה מלאה.
הכלכלן מילטון פרידמן החשיב את פישר לאחד מאבות התאוריה המוניטרית.
עבודתו.
השקעות והתנהגות אנשים בבורסה.
פישר פיתח תאוריה לגבי השקעות. תאוריה זו משמשת כבסיס לתאוריות השקעה מודרניות. הוא נכשל בחיזוי השפל הגדול של 1929, וגם לאחר תקופה קצרה אל תוך השפל הוא חשב שמדובר ב"תיקון קטן" שיסתדר בתוך זמן קצר כחלק ממחזור עסקים. הוא הפסיד את כל רכושו בשפל, ושרד אותו תודות לתמיכתם של בני משפחה.
לאחר השפל, פישר פיתח תאוריה שונה לגבי השקעה, אולם זו זכתה להתעלמות מצד רוב הכלכלנים. בניגוד לתאוריה הקודמת שהסתכלה על סוכן ראציונלי שמשווה ביצועים של פירמות שונות, פישר התחשב בכך שהתנודות בבורסה מושפעות לא רק מהתבוננות וניתוח רציונלי של ביצועי הפירמות, אלא התבוננות במעשים ובציפיות של שאר המשקיעים. הכלכלן סטיב קין מתייחס לתאוריה זו בספרו הכלכלה במערומיה.
כסף ורמת המחירים.
התאוריה של פישר אודות רמת המחירים של המוצרים היא תאוריה להסברת כמות הכסף הקיימת במשק. M מייצג את כמות כסף במשק, P מייצג את רמת המחירים, T מייצג את כמות העסקאות (טרנסאקציות) שמתבצעות באמצעות הכסף, וV מייצג את מהירות מחזור הכסף. פישר טען כי משתנים אלה קשורים זה לזה באמצעות משוואת מסחר:
כלכלנים מאוחרים יותר החליפו את המשתנה T שקשה להגדירו במשתנה Q שמייצג תפוקה ראלית, שמודדים אותה כמעט תמיד באמצעות תוצר מקומי גולמי.
משוואת פישר.
פישר היה גם הכלכלן הראשון שהבדיל באופן ברור בין ריבית ריאלית לבין ריבית נומינלית:
כאשר r מייצג את שער הריבית הראלי, i מייצג את שער הריבית הנומילי, והאינפלציה היא העלייה ברמת המחירים. כאשר האינפלציה נמוכה מספיק, הריבית הראלית קרובה לערך של הריבית הנומינלית פחות קצב האינפלציה הצפוי. משווה זו נקראת משוואת פישר.
אשליית הכסף.
אשליית הכסף היא הנטייה האנושית לחשוב על כסף במושגים נומינליים במקום ריאליים. פישר פיתח את המושג בספרו "אשליית הכסף", אולם מושג זה הוכחש לאחר מכן על ידי כלכלני הזרם הנאו קלאסי, היות שדבר זה מנוגד לתאוריה של רציונליות, היות שסוכן רציונלי יתחשב רק ברמה הראלית, או בכמות המוצרים שהכסף יכול לספק.
עם זאת מחקרים אמפיריים מסוף המאה ה-20 הראו שאנשים רבים לא מתחשבים ברמה הריאלית, מתעלמים מרכיב האינפלציה ומתייחסים רק לרמה הכספית עצמה (ולא למוצרים שניתן לקנות בכסף זה).
הכנסה ורווחה לפי פישר.
בספרו המפורסם "טבעו של ההון וההכנסה" (Nature of Capital and Income. A. M. Kelly, New York, 1906)
, יוצא פישר נגד הרעיון שעומד בבסיס של חישוב התוצר המקומי הגולמי. לפי פישר, הרווחה הלאומית לא מורכבת מהמוצרים שיוצרו באותה שנה, אלא מהשירותים שהצרכנים הסופיים נהנו מהם כתוצאה מסחורות שמקורן אנושי. פישר כינה את השירותים האלה "הכנסה נפשית" (psychic income). רוב הכלכלנים מתייחסים למושג זה כשהם מתייחסים ל"סיפוק תועלת".
היות שהתהליך הכלכלי כולל פעולות טורדניות ומזיקות ניתן להרחיב את המושג כך שיהיה מושג גם של "הוצאה נפשית" של התהליך הכלכלי (לדוגמה העלות של זיהום, רעש, עלות של נסיעות יוממות לעבודה, עלות של פשיעה ושל הרס משפחות). דבר זה מאפשר להשיג את הרעיון התאורטי של "הכנסה נפשית נטו" - סך ההיבטים החיובים פחות סך ההיבטים השליליים.
פישר טען כי בעוד שהקיום של מוצרים ושירותים פיזיים הוא דבר הכרחי להשגת הנאה פיזית מהחיים, הקצב של הייצור ושל הצריכה של מוצרים פיזיים אלה לא קובע את מידת ההנאה הפיזית. תחת זאת מידת ההנאה הפיזית נקבעת על ידי כמות ההון מעשי ידי אדם (לפחות עד רמה מסוימת), האיכות של מאגרי ההון, והפיזור של הבעלות על ההון - ללא כל צורך להגדיל את הייצור ואת הצריכה. כלומר חתירה לכלכלת מצב יציב ללא צמיחה כלכלית
כלכלנים אחרים שתומכים ברעיונות אלה הם כוללים את ארתור פיגו, דיילי, ג'ורג'סקיו רוגן, מנפרד מקס ניף ואחרים.
קריית נוער
קריית נוער היא ישיבה תיכונית עיונית השייכת לזרם הציוני דתי ומשכנה בשכונת בית וגן שבירושלים. ראש הישיבה: הרב משה לינצ'נר.
היסטוריה.
בראשית דרכה של קריית נוער היא נקראה מתיבתא "מרום ציון". היא הוקמה בירושלים בשכונת בית וגן, באותה המתכונת של "מתיבתא תורה ודעת" בארצות הברית. מייסד הישיבה היה הרב אלכסנדר לינצ'נר, תלמידו וחתנו של הרב שרגא פייבל מנדלוביץ מייסד ישיבת "תורה ודעת". חזונו של הרב מנדלוביץ היה להקים ישיבה כדוגמת "תורה ודעת" גם בישראל, חתנו הרב לינצ'נר פעל להגשמת חזונו אחרי מותו.
המתיבתא נפתחה בשנת הלימודים תשי"ד (1953-1954), כשלצידה מכון קלארק ללימודי מקצוע דפוס, לתלמידי המתיבתא. בשנים הראשונות קיימה הישיבה קייטנות לתלמידים בקיץ. בשנת 1957 הוחל בהרחבת הישיבה ושמה שונה מ"מרום ציון" ל"קריית נוער". בספטמבר 1957 הונחה אבן פינה לקריית נוער במשכנה החדש. בינתיים התקיימו לימודי הנגרות במבנה שכור בתל ארזא ובית המלאכה למסגרות היה במקור ברוך. קריית הנוער התפתחה לאורך כ-25 שנה כשעל עבודת תכנון מבני הקריה ניצחו האדריכלים והשותפים אריאל מייזליץ ושלמה פלד.