המועדון שיחק בליגה השנייה 5 עונות. בעונת 2008/2009 הגיע לשמינית גמר הגביע הצרפתי והפסיד לקבוצת מונקו. בסוף עונת 2010/2011 הגיע למקום השני בליגה השנייה ועלה לליגת העל הצרפתית בפעם השלישית. בעונה זו הגיע לשמינית גמר גביע הליגה הצרפתית והפסיד לקבוצת מונפלייה. המועדון שיחק 3 עונות ברציפות בליגת העל הצרפתית מעונת 2011/2012 ועד עונת 2013/2014 שבסופה ירד לליגה השנייה.
סגל הקבוצה.
נכון ל-6 באוגוסט 2022
(קפטן)
(בהשאלה מאולימפיק ליון)
רודנה זאשטיטה
רוֹדְנָה זָאשְטִיטַה (בבולגרית: Родна Защита, מבולגרית: הגנת המולדת) היה ארגון לאומני, אנטישמי, פשיסטי, שחלקו מחתרתי, אשר פעל בבולגריה מ-1923 ועד 1936. בשיאו, בשלהי שנות ה-20 של המאה ה-20, מנה עשרות אלפי חברים.
אידאולוגיה ואופי.
הרודנה זאשטיטה הייתה בעלת אידאולוגיה אנטי-אגררית, אנטי-קומוניסטית ואנטישמית. בנוסף התנגדו בארגון לבונים החופשיים. הארגון דגל בקורפורטיזם ודרש לבטל את המפלגות הפוליטיות. חברי הארגון לבשו חולצות שחורות, הצדיעו בהצדעה פשיסטית והפיצו תעמולה של אהבה לבולגריה והטפה להקרבה למען המולדת.
הארגון סווג כ"פרוטו-פשיסטי" על ידי חוקר הפשיזם בבולגריה, ניקולאי פפטרוב.
פעילות הארגון.
הקמת הארגון.
לאחר תבוסת בולגריה במלחמת העולם הראשונה, נחתם חוזה ניי שקבע את צמצומו של הצבא הבולגרי לכדי ז'נדרמריה. אלפי קצינים וחיילים נפלטו למעגל האבטלה והמשבר הכלכלי בלווי חוסר השקט הפוליטי שנוצר בשל אובדן השטחים במקדוניה ודרום דוברוג'ה, הובילו להקמת ארגונים לאומניים חצי צבאיים שהפגינו נטיות פשיסטיות ואנטישמיות. ב-1923 הקים הגנרל בדימוס איוון שקוינוב (בולגרית: Иван Шкойнов; 1874 - 1941) את ארגון רודנה זאשטיטה – "הגנת המולדת" והחל בהפצת ביטאון אנטישמי, שבחלק מהזמן היה עיתון יומי. במסגרת הביטאון צוטטו "הפרוטוקולים של זקני ציון" ונכתב כי המפלגה הקומוניסטית של בולגריה, שחתרה תחת המלך בוריס השלישי, הוקמה ומונהגת על ידי יהודים.
שיא פעילותו.
לאחר הפיגוע בכנסיית סווטה נדליה הוקמו גדודי נוער לתנועה שחבריהם לבשו מדים שחורים, נהגו להתפרע ברובעי מגורים של יהודים בערים השונות ולגרום נזק לבתים ולחנויות.
לאחר שחבר התנועה ניסה להתנקש בחיי עורך ביטאון ההסתדרות הציונית בבולגריה, "השופר", יזם אברהם תג'ר דיון בוועידת ארגון קציני המילואים בבולגריה במטרה לגנות את הארגון. לאחר דיון סוער הוגשה פנייה רשמית לממשלת בולגריה לאסור על פעילות הארגון. באוקטובר 1927 נערכה ועידת הארגון בפלובדיב ובמסגרתה הופצו הצהרות בעלות אופי אנטישמי, אשר הובילו את הקונסיסטוריה היהודית של בולגריה לפנות לממשלת בולגריה בבקשה לפעול נגד הארגון. בהמשך ייסד הארגון הוצאה לאור שעסקה בהפצת ספרי שטנה אנטישמיים ובכללם הספר "בציפורני היהדות" שעסק בבעלי הון יהודים בבולגריה ומחוצה לה. בדצמבר 1929 נערכה ועידת הארגון בסופיה ולאחריה נערך מצעד של אלפי בני נוער לובשי חולצות שחורות. הוועידה הצהירה כי היא תומכת בביטול המפלגות הפוליטיות בבולגריה ופיזור הפרלמנט.
המאבק בארגון וסיום פעילותו.
ב-1932 נחטפו מספר אנשי עסקים יהודים בסופיה למטרות כופר ונכשל ניסיון חטיפתם של יושב ראש הקונסיסטוריה היהודית אברהם תג'ר ושל יושב ראש ההסתדרות הציונית בבולגריה חיים אהרן פרחי. המשטרה הבולגרית עצרה את החוטפים, סטודנטים שהושפעו מהארגון "רודנה זאשטיטה" והם הועמדו לדין. המשפט זכה לסיקור נרחב בעיתונות הבולגרית ובמהלכו נערכו הפגנות תמיכה בנאשמים של חברי "רודנה זאשטיטה", ובכלל זה הפצת עלוני תמיכה וחלוקת זרי פרחים. עורך הדין של קאלפאקצ'ייב, הנאשם העיקרי, נשא במהלך המשפט נאום אנטישמי. בעקבות המשפט הודיעה התאחדות האגודות הלאומיות בבולגריה שהיא מוציאה משורותיה את רודנה זאשטיטה, שכן התברר שהיא אגודה טרוריסטית אנטישמית.
פעולות "רודנה זאשטיטה" ספגו גינויים מצד ארגוני המיעוט הבולגרי במקדוניה ודרום דוברוג'ה וארגון הרופאים. הסינוד הבולגרי הביע אף הוא מחאה וב-1934 הורה משרד הפנים למשטרה הבולגרית לפקח על פעילות הארגון. בתחילת 1935 הוצא הארגון אל מחוץ לחוק, ונכסיו הוחרמו. בגלל תהליך ההתקרבות של בולגריה לגרמניה הנאצית, האנטישמיות בממלכה הפכה בהדרגה ממוסדת וביולי 1935 הותר ל"רודנה זאשטיטה" וללגיונות הלאומיים הנאציים לשוב ולפעול. ב-1936 הוקם ארגון "ראטניק". ביטול האיסור על התאגדות אנטישמית ייתר את הצורך בפעילות מחתרתית, רבים מחברי ארגון "רודנה זאשטיטה" עברו ל"ראטניק" ו"רודנה זאשטיטה" חדל מלהתקיים.
קסלר
קֶסלֶר (בגרמנית: Kessler) הוא שם משפחה גרמני שפירושו פחח המתמחה בכלי מטבח (קומקומים, סירים וכדומה) . כאשר השם הוא שם משפחה יהודי (ביידיש: קעסלער), זהו פַּטרוֹנים המבוסס על השם "קֶסֶל" (או "קיסיל"), שהוא שם חיבה של "יקותיאל" (בהגייה אשכנזית, ת"ו רפה נהגית כסמ"ך).
Bonjour
Bonjour (בונז׳ור) הוא השם המסחרי של חברת אפל לתוכנה המהווה יישום של Zeroconf, שירות של פרוטוקול איתור. Bonjour מאתר התקנים כמו מדפסות ומחשבים אחרים, ואת השירותים שהם מציעים על רשת מקומית תוך שימוש בשירות רישום DNS.
התוכנה מגיעה באופן מובנה במערכות ההפעלה של אפל Mac OS X למחשבים, ו-iOS לאייפון, אייפוד טאצ', ואייפד. במערכות הפעלה חלונות של מיקרוסופט ניתן גם להתקין את התוכנה. בחלק מהמקרים Bonjour היא נכללת תוכנה אחרת לדוגמה iTunes.
Bonjour מופצת על ידי אפל תחת רישיון המגביל את השימוש בתוכנה. התוכנה חינמית ללקוחות פרטיים אך מפתחים וחברות הרוצים לכלול אותה במוצר שלהם צריכים רישיון הפצה מיוחד מהחברה. קוד המקור ל-mDNSResponder זמין תחת רישיון אפאצ'י.
אחרי הצגתה בשנת 2002 במערכת "Mac OS X" גרסה 10.02 כ-Rendezvous, שונה שמה בשנת 2005, ל-Bonjour בשל שיקולי סימן רשום.
בנוסף לכך פותח יישום חליפי Avahi שבמקרים מסוימים יש לו יתרונות.
שימוש והטמעה בתוכנות.
Bonjour מספקת דרך כוללת לגילוי התקנים ברשת מקומית. היא בשימוש נרחב ב-"Mac OS X" ומאפשרת למשתמשים להפעיל רשת ללא כל התעסקות בהגדרות. נכון ל-2010 המערכת משמשת לאיתור מדפסות ושרתי שיתוף קבצים.
הדפדפן Safari משתמש בתוכנה כדי למצוא שרתי רשת ודפי הגדרות להתקנים מקומיים, ו-Asterisk משתמשת בה כדי לפרסם שירותי
טלפון לצד פרמטרים של הגדרות לטלפונים וחייגנים מבוססי VoIP.
תוכנות כמו דפדפן Bonjour או iStumbler שניהם של "Mac OS X" או המקבילה של-Zeroconf , Explorer בחלונות, מאפשרים צפייה בכל השירותים הנקראים על ידיהן. יישומונים "מרוחקים" של אפל לאייפון ואייפוד טאצ' משתמשים גם הם ב-Bonjour כדי ליסד חיבור לספריות iTunes, באמצעות Wi-Fi.
דפדפנים.
מספר דפדפנים מאפשרים למשתמש קצה לחקור את ההתקנים המשתמשים ב-Bonjour
דפדפן Bonjour.
דפדפן Bonjour המופץ תחת רישיון CC הוא יישום ל-"Mac OS X" המציג את כל השירותים המודיעים על שימוש ב-Bonjour
היישום נקרא במקור "דפדפן Rendezvous" אבל שינה את שמו בגרסה 1.5.4 כשאפל החליפה את השם של פרוטוקול Bonjour. כדי לבדוק פרוטוקול, לחיצה כפולה על אחת מהשורות המופיעה ברשימת השירותים, תפעיל את קובץ העזרה המשויך לו. בגרסאות המאוחרות יותר נוספה האפשרות להגדיר באופן אישי את השירותים מבלי להצטרך להסתמך על ספק השירות.
JBonjourBrowser.
התוכנה JBonjourBrowser הוא מיזם מחקרי של אוניברסיטת קולומביה, המהווה מערכת מבוססת Java המוסיפה תכונות לדפדפן Bonjour המקורי. דפדפן זה מופץ כקוד פתוח תחת הרישיון הציבורי הכללי של גנו. נבנה כדי לדמות את דפדפן Bonjour המקורי ויכול לפעול על פלטפורמות מרובות. דורש כדי לפעול את ספריית ה-Java המקורית של אפל של Bonjour .
1Q84 (ביפנית: いちきゅうはちよん אִיצִ'י קיוּ הַצִ'י יוֹן) הוא ספר מאת הסופר היפני הרוקי מורקמי. הספר יצא לאור ביפן בשנים 2009–2010 בשלושה כרכים וזכה לפופולריות מיד עם יציאתו לאור. בחודש הראשון לפרסומו נרכשו ביפן מיליון עותקים מהספר.
הספר כתוב בסגנון הריאליזם הפנטסטי האופייני למורקמי ועוסק בשתי דמויות; צעיר וצעירה בני 30 המנסים להתאחד לאחר שנים של פירוד ומוצאים עצמם במציאות ובעולם השונה מזה אותו חווים הסובבים אותם.
הספר תורגם לאנגלית במקביל על ידי שני מתרגמים שונים. את שני הכרכים הראשונים תרגם ג'יי רובין ואת הכרך השלישי תרגם פיליפ גבריאל. התרגום האנגלי יצא לאור בארצות הברית ובבריטניה ב-25 באוקטובר 2011. לעברית תורגם הספר בידי עינת קופר. שני הכרכים הראשונים יצאו כספר אחד ב-2011 והכרך השלישי יצא לאור בעברית ב-2012.
תקציר העלילה.
טנגו הוא רווק כבן 30, מורה למתמטיקה בבי"ס פרטי וסופר שטרם פרסם ספר. הוא גדל כבן יחיד לאב חד-הורי שהיה גובה של תאגיד השידור היפני ועזב את הבית בנערותו. בתיווכו של עורך ספרותי הוא חובר לפוקה-ארי, נערה דיסלקטית בת 17, סופרת בוסרית, ששלחה כתב יד לתחרות לסופרים צעירים והוא משכתב את ספרה. מתברר לטנגו כי ארי גדלה בקומונת הסאקיגקה, כת דתית מסתורית ומתבדלת בהרים. קומונה בה נותרו הוריה, ממנהיגי הקומונה בעבר, בעוד היא עברה להתגורר בביתו של פרופסור נודע, ידיד נעורים של אביה, שם גם נמצאת בתו שהיא בת גילה של פוקה-ארי.
הספר ששכתב טנגו, "פקעת של אוויר", זוכה להצלחה גדולה והופך לרב-מכר. טנגו מגלה כי אנשי כת סאקיגקה מתחילים להתעניין בו ובמקביל מתחיל לחוות חוויות של מציאות אחרת כגון צפייה בשני ירחים השטים יחדיו בשמים.