בעשור השני של המאה ה-21, איגוד ועדות העבודה החקלאיות הגביר את פעילותו בקרקעות בשטחי C. בין השאר, האיגוד סולל דרכים המאפשרות גישה לאדמות לעיבוד, ומשתמש במעיינות ובנחלים שבאזור ליצירת צנרת ומאגרי מים. לאחר מכן האיגוד מדריך ומממן את העבודה החקלאית של הפלסטינים בשטח. על פי דו"ח של עמותת רגבים, בין השנים 2013–2017 עיבדו פלסטינים כ-7629 דונם ב-250 אתרים שונים בשטח C. במסגרת זו נסללו מאות דרכים, חולקו מאות מכליות מים, הוקמו מאות מתקני אגירה ובורות מים והוקמו מעל 100 אלף מ"ר של קירות תמך וטרסות, באופן לא חוקי.
תוכנית שורשים.
בשנת 2014 הפעיל האיגוד מיזם הנקרא 'שורשים' (בערבית: جذور; באנגלית: Judhur), שמטרתו לעבד שטחים נרחבים בשטח C ולפתח בהם עיבוד חקלאי ובניה קלה. המיזם התמקד בתחילה במורדות ההר המזרחיים של גוש עציון וצפון הר חברון, ומשם התפשט לכל רחבי יהודה ושומרון. 90% מהעלות של המיזם מומנה על ידי האיחוד האירופי, ונציגי האיחוד האירופי ברשות הפלסטינית אף נטלו בו חלק פעיל.
לאחר מכן ניהל האיגוד מיזמים דומים לעיבוד קרקעות, בהם 'מיזם שמן הזית', 'מיזם ניהול קרקע ומים', 'מיזם העצמת בעלות פלסטינית על קרקעות ומניעת זליגת כח עבודה ליישובים יהודיים', 'שיקום חממות בגדה המערבית', 'סיוע לרועי צאן במדרון המזרחי של הגדה', 'פליטים פלסטינים בשוליים' ועוד.
פעילות אנטי-ישראלית.
איגוד ועדות העבודה החקלאיות מתאפיין בעמדות ופעולות המתאפיינות כאנטי-ישראליות, בהן תמיכה בזכות השיבה, האשמת ישראל בטיהור אתני ומדיניות אפרטהייד ותמיכה ב-BDS. כמו כן האיגוד פועל בכלים שונים להסרת הסגר הימי על רצועת עזה. עובדים בכירים באיגוד פרסמו כרזות אנטישמיות וגילו שמחה על רצח של יהודים בישראל.
קשרי הארגון עם החזית העממית לשחרור פלסטין.
איגוד ועדות העבודה החקלאיות מגדיר את עצמו כארגון א-פוליטי ובלתי תלוי. עם זאת, כבר מהקמתו זיהו אותו בפת"ח ובסוכנות האמריקנית לפיתוח בין-לאומי כזרוע החקלאית של ארגון הטרור החזית העממית לשחרור פלסטין, המוגדר ארגון טרור במדינות רבות וביניהן ישראל, ארצות הברית והאיחוד האירופי. מחבלים בכירים בחזית העממית כגון ג'מיל מחמד אסמאעיל אלמג'דלאוי, בשיר אלח'ירי ואובאי עבודי, שחלקם אף הורשעו בישראל בגין חברות בארגון טרור, שימשו בתפקידים בכירים באיגוד ועדות העבודה החקלאיות. לפי עמותת רגבים, האיגוד מקדם פעילות המשרתת את מטרותיה של החזית העממית לשחרור פלסטין, ובד בבד מקבל מימון רב ממדינות באירופה.
באוקטובר 2021 חשף המכון לחקר ארגונים לא-ממשלתיים כי ראש חוליית המחבלים שרצחה את רנה שנרב, סאמר ערביד, היה רואה החשבון של איגוד ועדות העבודה החקלאיות. בעקבות זאת הכריז שר הביטחון בני גנץ על איגוד ועדות העבודה החקלאיות כארגון טרור, על פי חוק המאבק בטרור . ההכרזה הייתה אחת מתוך 6 הכרזות על ארגונים המזוהים עם החזית העממית לשחרור פלסטין.
על ההכרזה נמתחה ביקורת מארגוני זכויות אדם בישראל. ביולי 2022 הודיעו 9 מדינות אירופאיות המממנות את הארגונים כי הן דוחות את ההכרזה של ישראל וימשיכו לממן את ששת הארגונים שהוכרזו כארגוני טרור, ביניהם איגוד ועדות העבודה החקלאיות, כל עוד לא יוצגו בפניהן ראיות משכנעות יותר. במחלקת המדינה של ארצות הברית הודיעו כי הם ממתינים למידע נוסף מישראל לגבי הגדרת הארגונים כארגוני טרור. ממשלת הולנד, שהייתה ממקורות המימון הבולטים של הארגון, הפסיקה את הסיוע בעקבות ההכרזה ולאחר חקירה פרטית שערכה.
קראנץ' פיסטוק
Crunch שוקולד לבן פיסטוק הוא שלגון מתוצרת נסטלה המשווק בישראל. הדרישה לשלגון התעוררה במרשתת עוד לפני שהוחל בייצורו, והיצרנית קיבלה את ההחלטה לייצרו בעקבותיה. הביקוש למוצר וההיצע המוגבל יצרו מחסור ושוק שחור.
הרכב השלגון.
השלגון, מסדרת קראנץ' (Crunch), מכיל גלידת וניל ופיסטוק וליבה של מחית פיסטוק. ציפויו עשוי שוקולד לבן עם שברי פיסטוק ואורז תפוח מלוח.
רקע: הביקוש לפיסטוק בענף המזון בישראל.
הביקוש לשלגונים בטעם פיסטוק נולד מתוך הביקוש לפיסטוק בענף המזון בישראל. מגמה זו החלה עקב הבהלה לכנאפה, שהפכה פופולרית במיוחד בישראל. מסעדות רבות החלו להציע מנות קינוח המבוססות על פיסטוק או מעוטרות בו. כמו כן, בשנת 2022 הוציאה אסם לשוק ביסקוויט פתי בר בטעם פיסטוק ופודינג בטעם פיסטוק להכנה מהירה, ומקדונלד'ס ישראל הציעה "גלידה פיצוץ" פיסטוק כקינוח. בפברואר 2019 החל בישראל שיווקו של שלגון מגנום בטעם פיסטוק מתוצרת שטראוס, אך באפריל 2022 נאספו שלגונים אלה עקב חשד לזיהום סלמונלה במוצרים אחרים של החברה ונוצר מחסור בשלגונים בטעם זה. שטראוס סיפקה לנסטלה שוקולד.
הרעיון למוצר, ההחלטה לייצרו והתגובות בשוק.
אוהד ראוך, רעיונאי ויוצר תוכן מתל אביב, היה חבר בקבוצה "רעבים ברעבך" בפייסבוק. לדבריו הוא נסע לקונדיטוריה באשדוד כדי לקנות קרואסון ממולא בקרם פיסטוק שעליו המליצו חברים בקבוצה, אך כשנסע לשם גילה שהמאפה אזל. תוך כדי אחד הסגרים הוא עיצב אריזה של במבה במילוי קרם פיסטוק. העיצוב נעשה פופולרי במרשתת, ובשלב מסוים יצר טכנולוג המזון של אסם קשר עם ראוך וסיפר לו שהתבקש לערוך בדיקות לקרם פיסטוק כמילוי לבמבה. אף שבסופו של דבר התרשמו בחברה כי המוצר אינו זוכה לאהדה מספקת והחליטו שלא לייצר אותו, הניסיון הביא את ראוך לפתוח קבוצה אחרת בפייסבוק, "אוהבים פה פיסטוק", וכן את הבלוג ואת העמוד באינסטגרם "המגפה הירוקה". עיצובים של מוצרים פוטנציאליים המכילים פיסטוק שהתפרסמו שם עשו להם כנפיים. ביוני 2021 עיצב ראוך אריזות לשלגון קראנץ' (בטעמים פיסטוק ווניל ופיסטוק ונוגט), פרסם אותן ב"רעבים ברעבך", וגם עיצוב זה זכה להצלחה. נסטלה הבחינה בתופעה וגם קיבלה בקשות לייצור השלגון. תחילה היא הציעה לראוך צידנית מלאה בשלגוני קראנץ' ובחבילת פיסטוק, אלא שלאחר מכן יצר צוות הטכנולוגים אצלה דוגמת מעבדה. כשראתה כי טוב היא החליטה לייצר את שלגון הפיסטוק בשיתוף פעולה עם ראוך, במהדורה מוגבלת, ובדצמבר הודיעה לו על כך. ראוך הוזמן לטעום את המוצר שבועות אחדים לאחר מכן, בשלבי הפיתוח הראשוניים. כך היה גם כשהסתיים הפיתוח, ואז הוזמנו גם חברים ב"רעבים ברעבך" לסייר במפעל ולאכול את השלגון וראוך שותף אף בעיצוב האריזה.
התפיסה בנסטלה הייתה שקראנץ' הוא מותג המיועד לצעירים ושפיסטוק הוא טעם נישתי שאהוב על מבוגרים (וגם יקר לייצור). כוונתה של החברה הייתה לייצר חצי מיליון שלגונים (לעומת 10–12 מיליון היחידות של קראנץ' לטעמיו המיוצרות בשנה) ולמכור אותם בקיץ 2022, אך השלגונים שיוצרו נקנו עד מהרה. בראשית מאי כבר אזל המלאי, אבל גם רבע מיליון השלגונים החדשים שהגיעו לחנויות נמכרו והצרכנים התקשו למצוא את המוצר. בעלי חנויות מסוימים ניצלו את המצב והעלו את המחיר ל־15 ש"ח ויותר, ובשוק השחור זינק המחיר לעשרות שקלים ליחידה. בה בעת החלו להופיע אתגרים של איתור השלגון בטיקטוק ומתכונים להכנת השלגון במרשתת. ביולי נודע כי השלגון יימכר תמורת עשרה שקלים במרכז הארץ דרך שירות המשלוחים וולט.
ב־18 באוגוסט הודיעה נסטלה כי לשוק יוצאות 750 אלף יחידות נוספות של השלגון, ובזאת ייפסק שיווקו.
תגובות להצלחה.
באמצע יוני 2022 הכריז איגוד השיווק הישראלי כי גלידות נסטלה היא אחת הזוכות בפרס Booster "[...] למהלכי דיגיטל לרבעון הראשון של 2022[...]". אחד מנימוקי השופטים היה שביחס לתקציב ההצלחה חסרת תקדים. לאה ריינר מלמד, סמנכ"לית שיווק בגלידות נסטלה, סיפרה כי החברה השקיעה בשיווק המוצר 23 אלף שקל, שהוצאו על פוסט ממומן יחיד. היא הודתה שההצלחה הספונטנית היא "מתנה של פעם בחיים" ושתרם לה החשש ממוצרי שטראוס. לדבריה נסטלה לא צפתה את "ההתפוצצות הזאת בשוק", ו"דברים כאלה – לא קורים" גם כשאנשי שיווק מתכננים מסע פרסום מחושב. אבי זיתן, מומחה לשיווק ולאסטרטגיה, הסביר שהבהלה לשלגון מקורה בכך ש"אנחנו שופוני" ונובעת מהצורך של early adopters להשתייך לקבוצה של מי שהשיגו ראשונים דבר־מה מיוחד והתנסו בו.
לנינגרדסקויה שוסה
לנינגרדסקויה שוסה (ברוסית: Ленинградское шоссе) הוא כביש מהיר במחוז האדמיניסטרטיבי הצפוני ומחוז האדמיניסטרטיבי זלנוגרד של העיר מוסקבה ובמחוז העירוני חימקי.
הכביש הוא חלק מהכביש המהיר הפדרלי M10 ומהכביש המהיר האירופי E105. אורכו הכולל של הכביש המהיר מלנינגרדסקי פרוספקט לכביש המהיר שרמטייבסקויה הוא 19.7 ק"מ, מתוכם 15.2 ק"מ עוברים בשטח מוסקבה, ו-4.5 ק"מ דרך שטח מחוז מוסקבה.
מת'יו נידהם
מת'יו נידהם (באנגלית: Matthew Needham נולד; 13 באפריל 1984) הוא שחקן קולנוע וטלוויזיה בריטי.
הוא הופיע על הבמה עם הלהקה השייקספירית המלכותית. עוד הופיע בתיאטראות רויאל קורט, אלמיידה והתיאטרון הלאומי. נידהם היה מועמד לפרס איאן צ'ארלסון לשנת 2011.
הוא סיים את לימודיו באקדמיה למוזיקה ואמנות דרמטית בלונדון עם תואר ראשון במשחק ב-2007.
בשנת 2016 שיחק בסרט הקצר "Stutterer" . הסרט נכתב ובוים על ידי בנג'מין קלירי והופק על ידי סרינה ארמיטג' ושאן כריסטופר אוגילבי. הסרט זכה בפרס אוסקר לסרט הקצר הטוב ביותר בטקס פרסי האוסקר ה-88 .
בינואר 2017 הופיע מת'יו בפרק השני של העונה הרביעית של סדרת הדרמה "Endeavour". במרץ אותה שנה גילם את סטנלי קובלסקי בהפקת המחזה חשמלית ושמה תשוקה מאת טנסי ויליאמס.
בשנת 2019 החל שיחק בסדרת הטלוויזיה סנדיטון.
באוגוסט 2022 הוקרנה לראשונה סדרת הספין אוף של סדרת הטלוויזיה משחקי הכס, בית הדרקון שעלילתה מתרחשת כ-150 שנה לפני עלילת הסיפור במשחקי הכס. בסדרה הוא מגלם את לאריס סטרונג בנו הצעיר של ליונל סטרונג.
קראנץ פיסטוק
קראנצ' פיסטוק