כבר באוקטובר 1843 בוק קנה מצלמה דאגרוטיפ ומכשירים נילווים והפיק צילומי דיוקנאות, אשר היו מהראשונים שצולמו באוסטרליה. בוק שמר בבירור על התעניינותו בצילום כיוון שבשנת 1849 הוא פרסם כי השלים את סידוריו להוצאת דאגרוטיפים אישיים מהסטודיו שלו ברחוב קמפבל 22.
ב-18 במרץ 1855 נפטר תומאס בוק בן 65.
עם כל עבודתו הקשה, בוק מת לא עשיר, שכן ב-1 במאי 1855 נפתחה תערוכת ציוריו בחדר התערוכות בהובארט במטרה לגייס כסף לאלמנתו ומשפחתו.
בוק היה אחד המיומנים ביותר מבין האמנים המורשעים המוקדמים. עם זאת, חלק ניכר מתפוקתו הנרחבת נותרה אבודה, או לפחות לא מזוהה.
זכירת יציאת מצרים
זכירת יציאת מצרים היא אחת ממצוות הזכירה שבתורה, לפיהם חובה על כל יהודי לזכור את נס יציאת מצרים. על פי חז"ל החיוב כולל אמירה בפה של מעשה יציאת מצרים.
להלכה יש לקיים מצווה זו פעמיים בכל יממה, פעם אחת ביום ופעם אחת בלילה.
רקע.
בתורה מתואר, שעבוד בני ישראל במצרים בעבדות פרך תחת ידי המצרים, במשך מאות שנים. לאחר שהקב"ה שמע את זעקות בני ישראל שיושיעם, שלח הקב"ה את משה ואהרן, על מנת לדרוש מפרעה את שחרור בני ישראל.
לאחר שעשו בפני פרעה אותות ומופתים, הנחית הקב"ה על פרעה ועל מצרים, עשר מכות, כאשר לאחר המכה האחרונה מכת בכורות, גירש פרעה את בני שראל ממצרים, על מנת שילכו שלושה ימים לעבוד את ה', וישובו למצרים. כאשר נוכח פרעה כי שעם ישראל אינו מתכוון לשוב, יצא למרדף כשפרעה עומד בראש צבאו. המרדף הסתיים בנס קריעת ים סוף, כאשר בני ישראל חצו את הים בבטחה והמצרים, שרדפו אחריהם טבעו בו.
מקור המצווה ודיניה.
תוקף חיוב המצווה.
מצווה זו לרוב הפוסקים היא מדאורייתא. מצווה זו נזכרת בתורה בכמה מקומות, המקור הראשון הוא בפרשת בא:
במשנה נחלקו תנאים בביאור הפסוק . :
בדעת חכמים, נחלקו הראשונים, האם לדעתם החיוב הוא רק ביום, והריבוי הוא שחיוב זה יימשך אף לימות המשיח. או שאף לדעתם ישנו חיוב נוסף בלילה, אך הם סבורים שחיוב זה אינו צריך לימוד מיוחד.
להלכה נפסק ברמב"ם ובעקבותיו בשולחן ערוך, שהחיוב להזכיר יציאת מצרים, הוא פעם אחת בלילה ופעם אחת ביום. אך באחרונים נחלקו בתוקף חיוב זה:
הזכרת יציאת מצרים בקריאת שמע.
כחלק מחיוב זכירת יציאת מצרים בכל יום, תיקנו חז"ל להוסיף פרשה נוספת כחלק ממצוות קריאת שמע, את פרשת ויאמר מתוך פרשת שלח לך, מאחר שנזכר בסיומה פסוק העוסק ביציאת מצרים:
כמו כן תיקנו לומר בתפילת שחרית את הקטע 'אמת ויציב', כחלק מברכות קריאת שמע, ובתפילת ערבית, את הקטע 'אמת ואמונה', כשעיקרם של קטעים אלו מדבר על גאולת עם ישראל ממצרים.
משך זמנה.
בזמן חיוב ההזכרה ביום, כתבו האחרונים, שאין זמנה כפוף לזמן קריאת שמע שהיא עד שלוש שעות זמניות, אלא זמנה הוא כל היום עד שקיעת החמה.
אך יש שכתבו שזמנה הוא כזמן קריאת שמע, עד סוף שעה שלישית.
סיפור יציאת מצרים.
מלבד מצוות זכירת מצרים הנוהגת בכל יום מימי השנה, ישנה מצווה נוספת, שזמנה בליל הסדר - "בשעה שמצה ומרור מונחים לפניך" - מצוות סיפור יציאת מצרים.
תמיהה ידועה מופיעה בספרות ההלכתית ובספרי האחרונים, מאחר שבכל יום ישנו חיוב לזכור את יציאת מצרים, איזה חיוב התווסף בליל הסדר. תירוצים רבים נאמרו ליישב תמיהה זו, ואכן יש שכתבו מכורח קושיה זו, שאכן מצוות זכירת יציאת מצירם בכל יום, הוא רק מדברי חז"ל, ומהתורה החיוב הוא רק בליל הסדר. אך כמעט כל האחרונים סבורים, שאף כל השנה המצווה היא מדאורייתא. ותירוצים רבים נאמרו ליישב תמיהה זו, שלושה מהם נזכרו ברבים מהם, ונראה שהם מוסכמים על הכל:
חגים ומועדים 'זכר ליצאת מצרים'.
מועדים מהתורה.
כל המועדים שבתורה נזכר כי הם זכר ליציאת מצרים, אך לכל אחד מהם משמעות שונה ולרובם מצוות המיוחדות להם:
פסח ושביעי של פסח.
ט"ו בניסן, היום הראשון של חג הפסח, והוא היום בו יצא עם ישראל ממצרים, כמו שנאמר: וכן:
שביעי של פסח הוא היום בו אירעה קריעת ים סוף.
סוכות.
חג הסוכות הוא זכר לענני כבוד שבהם הקיף ה' את עם ישראל בצאתם ממצרים, וכפי שנאמר בתורה:
חז"ל מסבירים שהתורה ציוותה לחוג את חג הסוכות בתשרי ולא בניסן מפני שגם בלי ציווי התורה הרבה אנשים יוצאים בניסן מהבית לשדה בגלל החום ובונים סוכות, ואז לא היה היכר שהסוכה היא זכר ליציאת מצרים ולא מפני שחם בבית.
שבועות.
חג השבועות, על אף שאין לי זיקה ישירה ליציאת מצרים, עם זאת בתורה מופיע בתוך פסוקי החג, חיוב לזכור את יציאת מצרים: .
מצוות שהם 'זכר ליציאת מצרים'.
התורה מצווה כ-32 מצוות שונות שהם זכר ליציאת מצרים או לאירועים שונים הכרוכים בה, ביניהם ניתן למנות מצוות שונות:
בחלק מהמצוות אף ישנה אריכות בתורה, שכאשר ישאל הבן מדוע עושים זאת, יספרו לו את המסורת ההיסטורית של התורה, ועל הברית שה' כרת עם בני ישראל:
לדעת הרא"ש אין צורך להזכיר בזמן קיום המצווה כי אותן מצוות הן זכר ליציאת מצרים.
אך לדעת הב"ח כאשר התורה כותבת במפורש שהמצווה היא על מנת לזכור את יציאת מצרים, כגון במצוות סוכה, שנאמר בה: , יש חובה לכוון בעת קיום המצווה, מלבד הכוונה הרגילה מדין מצוות צריכות כוונה, יכוון אף על על קיום מצווה של זכירת יציאת מצרים. דבריו הובאו להלכה במשנה ברורה.
הזכרת יציאת מצרים כטעם לשבת בנוסח הקידוש.
בנוסח ברכת הקידוש של ליל שבת מופיעה הנמקה לשבת כ'זיכרון למעשה בראשית', וכ־'זכר ליציאת מצרים'. אזכור השבת בהקשר יציאת מצרים מעורר קושי, מאחר שאין קשר ברור בין השבת ליציאת מצרים (אף כי הקשר זה מובא בעשרת הדיברות בפרשת ואתחנן, ומשפט זה הוא בעקבות גמרא שבה מובא כי יש להזכיר את יציאת מצרים בקידוש השבת). לשאלה זו (המובאת בטור) ניתנו מספר הסברים:
הקרבות על נהר איזונצו
הקרבות שהתחוללו באזור נהר איזונצו
פרסי האקדמיה לטלוויזיה לשנת 2020
פרסי האקדמיה לטלוויזיה לשנת 2020 הוא טקס בו הוענקו פרסי האקדמיה הישראלית לטלוויזיה בתחום היצירה הטלוויזיונית בישראל. הטקס שודר בכאן 11 ב-11 באפריל 2021 על ידי המנחה יניב ביטון. ב-22 במרץ 2021 פורסמו המועמדים בקטגוריות השונות על ידי נדב אמבון ודפנה לוסטיג.
לקראת התחרות ערכה הנהלת האקדמיה מספר שינויים: השינוי הבולט והחשוב הוא הפרדה של עולם התוכן של הילדים והנוער. תוכן זה יזכה לתחרות נפרדת וטקס משלו בשם "תחרות פרסי הטלוויזיה לילדים ולנוער" שיתקיים לראשונה בחודש אוגוסט וישודר בערוצי ניקולדיאון.
שינויים נוספים שערכה הנהלת האקדמיה הם הוספה של מספר קטגוריות נוספות. בקטגוריות הראשיות נערכה חלוקה בין דרמה קומית לקומדיית מצבים. ובתחום הקטגוריות האישיות נוספו פרסים לשחקני ושחקניות משנה גם בדרמה וגם בקומדיה.
זוכים ומועמדים.
ברשימות מטה, הזוכים בקטגוריה מודגשים.
שיאני זכיות.
לפי תוכנית.
התוכניות הבאות קיבלו זכיות מרובות בטקס:
שיאני מועמדויות.
לפי תוכנית.
התוכניות הבאות קיבלו מועמדויות מרובות בטקס:
קרבות האיזונצו במלחמת העולם הראשונה
סקודה סקאלה
סקודה סקאלה (באנגלית: Skoda Scala) היא מכונית משפחתית קומפקטית בעלת חמישה מקומות, שמיוצרת על ידי סקודה משנת 2019. היא הוצגה בפתח תקווה בשנת 2018 ויצאה למכירה בישראל בשנת 2019.
הסקאלה היא מחליפת הראפיד באירופה וישראל.
מפרט טכני.
הסקאלה כוללת מנוע טורבו בנזין I3 צילנדרים בנפח 1.0 ליטרים המספק כ-115 כוחות סוס ב-5,000 סיבובים לדקה. תיבת הילוכים אוטומטית רובוטית כפולת מצמדים בעלת שבעה הילוכים. המכונית מאיצה מ-0 ל-100 קילומטרים לשעה בתוך 9.8 שניות ומגיעה למהירות מרבית של 201 קילומטרים לשעה.
גרסאות.
מלבד הגרסה הבסיסית במהלך השנים יצרה החברה שתי גרסאות נוספות. הראשונה, סקודה סקאלה מונטה קרלו, היא גרסה בעיצוב ספורטיבי הכוללת מנוע כמו בדגם הבסיסי. המונטה קרלו הוצגה בשנת 2019. השנייה, סקודה סקאלה ספורט, היא גרסת הספורט לגרסה הבסיסית. גרסה זו כוללת מנוע טורבו בנזין I4 צילנדרים בנפח 1.5 ליטרים המספק כ-150 כוחות סוס ב-5,000 סיבובים לדקה. תיבת הילוכים אוטומטית בעלת שבעה הילוכים. המכונית מאיצה מ-0 ל-100 קילומטרים לשעה בתוך 8.3 שניות ומגיעה למהירות מרבית של 219 קילומטרים לשעה. גרסת הספורט הוצגה בשנת 2020 והגיעה לישראל באותה שנה.
קרבות סוצ'ה
קרבות נהר סוצ'ה
הקרבות על נהר סוצ'ה
קרבות הנהר סוצ'ה
בוזז
זכר ליציאת מצרים
קפטן קורבטה
קפטן קורבטה היא דרגה בחילות ים, שפירושה פיקוד על קורבטה (ספינת מלחמה קטנה). הדרגה המקבילה בבריטניה, חבר העמים ובארצות הברית היא לוטננט קומנדר. בצי המלכותי הקנדי המשתמש בדרגות דו-לשוניות, "קפיטנה דה קורבט" מקבילה ללוטננט קומנדר. קפטן פריגטה היא הדרגה הבאה לאחר קפטן קורבטה.
משתמשים בולטים בדרגת קפטן קורבטה באירופה כוללים את ציי צרפת, גרמניה, איטליה, ספרד וקרואטיה. משתמשים אחרים כוללים ציים של מדינות רבות באמריקה הלטינית.
קוד הדרגה של נאט"ו הוא OF-3, התרגום הרשמי של הדרגה לפי נאט"ו STANAG 2116 משתנה בין "מפקד כיתה זוטרה" ל"מפקד "(כאשר הדרגה הבכירה הבאה מתורגמת כ"מפקד כיתה בכירה "). חלק מחברי נאט"ו מסווגים את קברניטי הקורבט שלהם כ- OF-4.
המקבילה הרוסית / סובייטית היא "קפטן, דרג שלישי" ( "капита́н 3-го р́анга" ).
גרמניה.
"Korvettenkapitän" הוא דירוג OF3 המקביל לדרגת מיור בצבא הגרמני ובחיל האוויר הגרמני.
ריינר פורסט