הפכיצפלוזאורוס הילך על שתי רגליים והיה בעל עצם עבה במיוחד, דמוית כיפה, בראש הגולגולת, שהגיעה בשיאה לעובי של כ-15 ס"מ. אין עדיין הסכמה מלאה לגבי מטרת הגולגולת העבה, אך ההשערה המקובלת היא שהכיפה שימשה את הזכרים שהתנגחו ביניהם בחיזור אחרי נקבה או במאבק על טריטוריה. ייתכן שהגולגולת העבה שימשה גם כנשק לנגח טורפים. מחקרים שנעשו בשנים האחרונות נוטים לשלול השערה זו, בטענה שעצמות הצוואר שלו לא היו עומדות בעוצמת הנגיחות. בנוסף, המחקרים מראים כי אם שני פכיצפלוזאורים היו נוגחים את ראשיהם זה בזה, הגולגולת העבה לא הייתה עומדת בלחץ, והייתה נשברת. שלד שלם של המין לא נמצא, אך העצמות שכן נמצאו מעידות שמדובר במין "פרימיטיבי" יחסית לתקופתו, בעל מאפיינים של תקופות קדומות יותר.
הומלוספל
10 בספטמבר
10 בספטמבר הוא היום ה-253 בשנה בלוח הגרגוריאני (254 בשנה מעוברת). עד לסיום השנה נשארו עוד 112 ימים.
30 ביוני
30 ביוני הוא היום ה-181 בשנה (182 בשנה מעוברת) בלוח הגרגוריאני. עד לסיום השנה, נשארו עוד 184 ימים.
6 במאי
6 במאי הוא היום ה-126 בשנה (127 בשנה מעוברת) בלוח הגרגוריאני. עד לסיום השנה, נשארו עוד 239 ימים.
7 במרץ
7 במרץ הוא היום ה-66 בשנה (67 בשנה מעוברת) בלוח הגרגוריאני. עד לסיום השנה, נשארו עוד 299 ימים.
הולנד
הוֹלַנְד (בהולנדית: Nederland; ) היא מדינה בצפון מערב אירופה, הגובלת בים הצפוני, בגרמניה, בבלגיה ובסנט מרטין (צרפת) בקריביים. הולנד היא החלק העיקרי והגדול ביותר בממלכת ארצות השפלה ("ממלכת הולנד"), הכוללת גם כמה איים בים הקריבי. הולנד היא אחת המדינות הצפופות ביותר באירופה ובעולם כולו, ואחת המדינות המייסדות של האיחוד האירופי וברית נאט"ו.
השם הולנד השגור בעברית ובמספר שפות נוספות הוא שמם של שניים מהמחוזות הגדולים במדינה (צפון הולנד ודרום הולנד). שמה הרשמי של המדינה הוא נדרלנד (Nederland), שמשמעו בעברית "ארץ השפלה".
אמסטרדם, העיר הגדולה בהולנד, היא עיר הבירה של הולנד. מעמדה כבירת הולנד הבלעדית קבוע בחוקה של הולנד. רוב מוסדות המדינה והשגרירויות וכן ארמון המלוכה שוכנים בעיר האג (Den Haag).
היסטוריה.
הולנד הוקמה בשם איחוד שבעת המחוזות ב-1581, במהלך מלחמת שמונים השנה (1568–1648). בתקופה ההיא הייתה הולנד תחת שלטונו של קרל החמישי, מלך ספרד, אבל רק עם סיום המלחמה הכיר בה פליפה השני (בנו ויורשו של קרל החמישי) כישות מדינית עצמאית. המדינה החדשה הלכה והתפתחה במאה ה-17 למעצמת סחר ימית, הקימה קולוניות וקיימה קשרי מסחר עם אזורים מרוחקים מאירופה. תקופה זו נזכרת עד היום כתור הזהב של הולנד.
הולנד נכבשה על ידי צרפת בתקופת המלחמות הנפוליאוניות, ועצמאותה הוחזרה לה ב-1813. בחזרת העצמאות התווספו להולנד יתרת ארצות השפלה האוסטריות (ממלחמת הירושה הספרדית), המהוות כיום את בלגיה ולוקסמבורג. בלגיה קיבלה את עצמאותה מהולנד כבר ב-1830. לוקסמבורג לעומתה קיבלה עצמאות מלאה רק ב-1867. אף על פי שהמהפכה התעשייתית של המאה ה-19 לא פסחה על הולנד, היא התפתחה באיטיות ביחס למדינות מערב אירופה האחרות.
במהלך מלחמת העולם הראשונה הולנד שמרה על נייטרליות ולא הצטרפה ללחימה. גם במלחמת העולם השנייה ניסתה לשמור על מעמד נייטרלי, אך גרמניה הנאצית פלשה אליה במאי 1940, כבשה אותה בתוך ימים ספורים והנהיגה בה משטר כיבוש שנמשך כמעט עד כניעת גרמניה הנאצית, במאי 1945. הולנד הייתה המדינה בה אחוז היהודים שגורשו ונרצחו היה הגבוה ביותר במערב אירופה (יותר מ-80%). קהילת יהודי הולנד, שהייתה גדולה יחסית, וכללה יהודים ספרדים ואשכנזים, נכחדה כמעט לגמרי במהלך המלחמה. שנים רבות לאחר המלחמה חקרה ממשלת הולנד את החשד שההשמדה היעילה נבעה גם משיתוף פעולה רב עם הנאצים מצד אזרחים וגורמים שונים. בראש החקירה עמד החוקר וההיסטוריון היהודי ז'אק פרסר, שהגיע למסקנה שאכן היה שיתוף פעולה אזרחי עם הנאצים שייעל את ההשמדה. עם זאת, בהולנד היה מספר גדול יחסית של חסידי אומות העולם.
לאחר המלחמה הולנד שיקמה את עצמה במהירות. היא הייתה בין המדינות שהקימו את איחוד המכס בנלוקס (בלגיה-נדרלנד-לוקסמבורג), הקהילה הכלכלית האירופית ונאט"ו. הולנד הייתה גם בין המדינות שהקימו את האיחוד האירופי ב-1992.
פוליטיקה.
מאז הקמתה ב-1581 ועד שנכבשה על ידי נפוליאון ב-1806 הייתה הולנד רפובליקה. מאז קונגרס וינה (1815) ועד היום הולנד היא מונרכיה חוקתית. בראש המדינה עומד המלך וילם-אלכסנדר, שאחראי באופן רשמי על מינוי הממשלה. בפועל, לאחר שנודעות תוצאות הבחירות לפרלמנט מתחילים מגעים קואליציוניים, ולאחר שהורכבה ממשלה בעלת רוב היא ממונה באופן רשמי על ידי המלך.
הפרלמנט של הולנד מחולק לשני בתים – הבית התחתון (Tweede Kamer, החדר השני) בו מכהנים 150 חברים הנבחרים בבחירות כלליות מדי ארבע שנים (או פחות), והסנאט (Eerste Kamer, החדר הראשון) בו מכהנים 75 חברים הנבחרים מתוך הפרלמנטים של המחוזות השונים מדי ארבע שנים, לאחר הבחירות המחוזיות. שני הבתים ביחד נקראים Staten Generaal (הרובע Staten Island בניו יורק קרוי על שם הפרלמנט ההולנדי).
בנוסף לשני בתי הפרלמנט, הקבינט והמלך, קיים ארגון שנקרא מועצת המדינה. המועצה מתמנה על ידי המלך ושרי הממשלה, ומשמשת כגוף מייעץ לממשלה בעניינים שונים. המועצה כוללת כ-25 חברים (מספרם משתנה משנה לשנה). תפקידיה העיקריים הם: מתן עצה או דעה לגבי חקיקת חוקים חדשים או תיקונים לחוקים קיימים וייצוג שאלות הנוגעות לקונפליקטים שבין האזרח או גופים פרטיים לבין המדינה.
הולנד כמדינה ליברלית.
הולנד נחשבה ועדיין נחשבת למדינה ליברלית ביותר. האיסור על שימוש בכמה סמים הנחשבים "קלים" אינו נאכף, בשל מדיניות רשמית של העלמת עין. הזנות במדינה ממוסדת, היחס לפורנוגרפיה הוא סובלני. ממשלת הולנד הייתה ראשונה להנהיג נישואים חד-מיניים (בשנת 2001), והחוק בה מאפשר המתות חסד (באופן מוגבל). היא גם הייתה בין המדינות הראשונות בעולם להכיר בזכות הבחירה לנשים - לאחר מספר חוקים חלקיים, ב-18 בספטמבר 1919 העביר הפרלמנט חוק אשר נחתם באותו יום על ידי המלכה וילהלמינה.
הליברליות ההולנדית הייתה ידועה גם בעבר, בעיקר במאה ה-17, והביאה פילוסופים ידועים כמו דקארט לפרסם את ספריהם באמסטרדם, מתוך הנחה שבמקומות אחרים הם יצונזרו. גם הפילוסוף ההולנדי היהודי שפינוזה נהנה מחופש יחסי בהבעת רעיונותיו שנחשבו אז שנויים מאוד במחלוקת.
מדיניות הסובלנות כלפי סמים קלים בהולנד שנויה במחלוקת; הולנדים רבים מביעים אי-נחת מכניסת זרים שכל מטרתם עישון סמים.
צבא וביטחון.
הולנד נמנית עם מייסדות ברית נאט"ו ב-1949.
כלכלה.
הולנד מנהלת כלכלה משגשגת, והתערבות הממשלה בשוק ההון היא מתונה, ופוחתת בהדרגה מאז שנות השמונים של המאה ה-20. התעשייה מפותחת בעיקר בתחומי עיבוד המזון, כימיה, עיבוד נפט ומיכון חשמלי. החקלאות מתבססת על מיכון חקלאי ומועסקים בה פחות מ-4% מכוח העבודה, אך למרות זאת החקלאות מספקת את רוב צורכי המזון של המדינה ואף מייצאת את העודפים למדינות אחרות. ההולנדים ממוקמים במקום השלישי בעולם בייצוא חקלאי, אחרי ארצות הברית וצרפת.
בתור אחת מהמדינות שהקימו את גוש האירו, הולנד החליפה ב-1 בינואר 1999 את הגילדן ההולנדי באירו, המטבע האחיד של מדינות האיחוד האירופי, שהפך למטבע הרשמי של המדינה. בפועל הוחלפו השטרות והמטבעות הישנים באלו החדשים רק ב-1 בינואר 2002.
גאוגרפיה.
הולנד נמצאת במערב אירופה וגובלת בים הצפוני, בבלגיה ובגרמניה.
שטחה הכולל של הולנד הוא 41,526 קמ"ר, ומתוכם 33,883 הם אדמה והיתר מים. אורך הגבולות היבשתיים הכולל של הולנד הוא 1,027 ק"מ, מתוכן 450 עם בלגיה ו-577 עם גרמניה. אורך קו החוף של המדינה הוא 451 ק"מ. המשאבים הטבעיים העיקריים של הולנד הם גז טבעי, נפט ואדמה למטרות עיבוד.
הולנד נחלקת לשני חלקים:
האזור הנמוך, בצפון ובמערב המדינה – אזור שחלקים ניכרים ממנו יובשו מהים ומאדמת ביצות והם נמוכים מפני הים.
האזור הגבוה, בדרום ובמזרח המדינה – זהו אזור מישורי ברובו, ורק בחלקו הדרומי מעט גבעות.
בשטחה של הולנד זורמים ארבעה נהרות גדולים – הריין, הוואל, המאס והסכלדה, שכולם נשפכים אל הים הצפוני.
הולנד היא ארץ שטוחה למדי – כמחצית מפני השטח נמצאים פחות ממטר מעל פני הים, מתוך זה הרוב נמצא מתחת לפני הים. הנקודה הגבוהה ביותר, הוואלסרברג, שהיא גם הנקודה הדרומית ביותר במדינה ונקודת מפגש של שלוש מדינות, נמצאת בגובה של 321 מטרים מעל פני הים. רוב האזורים הנמוכים מוגנים על ידי מערכת של סכרים המונעים ממי הים להציף אותם. רבים מן האזורים האלו הם אזורים שההולנדים "כבשו", היו בעבר מכוסים בים ויובשו על מנת לאפשר התיישבות.
יחסי הולנד וישראל.
בין ישראל והולנד ישנם יחסי ידידות קרובים, שראשיתם בפועלו של הבנקאי היהודי-הולנדי יעקובוס קאן, שהעמיד לרשותם של הרצל והתנועה הציונית את קשריו הפוליטיים והיה לקונסול הולנד הראשון בארץ ישראל. הולנד היא אחת מהידידות הקרובות ביותר של מדינת ישראל. ראש ממשלת הולנד, מארק רוטה, ידוע בתור תומך נלהב של ישראל. שגרירות ישראל בהולנד נמצאת בעיר האג ואילו שגרירות הולנד בישראל שוכנת ברמת גן ויש לה קונסוליה באילת.
דמוגרפיה.