באותן מחוזות ובאותה תקופה מוזכרים גם "ברוטנים" והיסטוריונים מסוימים מניחים שמדובר באותו עם. השם ברודניקים נגזר לדעתם מהמילה המתארת מעברה (נקודת חצייה), בשפה הסלבונית Brod או מכלי השיט ששימש לחציית נחלים, שנושא את אותו שם, שם מקובל בין הסלאבים וגם בין הולאכים. יש גם הקושרים את שם הברודניקים לשמו של הנהר פרוט, ששמו העתיק היה ברוטוס (Brutos), הזורם באזור זה. ההיסטוריונים מניחים שהברודניקים שלטו במעברי הנחלים הרבים הזורמים בחבל זה וסיפקו את האמצעים לחצייתם. עם נוסף המוזכר באותה תקופה ובאותם אזורים הוא עם ה"ברלדניקים", כנראה על שם הנחל והעיר ברלאד. גם עם זה מזוהה על ידי מרבית ההיסטוריונים כשם נוסף של הברודניקים. ברלד מוזכרת כמקום מפלט למנהיגים רוסים גולים וגם כמקום בו הגולים האלה גייסו לוחמים למערכות שתכננו לשם חזרתם למקומותיהם. הברלדניקים הלוחמנים כבשו את "אולשיה" (Oleşia), אשר בשפך הדניסטר ובתגובה, בשנת 1160, שלח הקניאז רוסטיסלאב (Rostislav) מקייב צבא בהנהגת "גאורגה נסטרוביץ'", כדי שיעניש את הברלדניקים. הצבא נלחם בברלדניקים ליד הדנובה והנחיל להם תבוסה.
שני גאוגרפים, האחד אפגני בספר "גבולות העולם" משנת 982 והשני פרסי, בספר "תפארת ההיסטוריות" משנת 1094, תיארו את ארץ ההונגרים והזכירו עם באזור הזה וציינו שמות לא מוכרים. השמות נותחו על ידי מומחים לשוניים (למשל אמיל פטרוביץ'), שניתחו את השמות על בסיס הידע על צורת הדיבור של הסלאבים באותה תקופה וקבעו שהשם הראשון, המוזכר על ידי הגאוגרף האפגני, הוא שמם של הקרואטים ואכן ההיסטוריוגרפיה הרוסית מציינת את קיומם של הקרואטים בין הדניסטר ובין הרי הקרפטים המזרחיים בתקופה זו. קרואטים אלה נקראו "קרואטים לבנים", כלומר קרואטים חופשיים. השם השני, המוזכר על ידי הגאוגרף הפרסי, פוענח כ"ברודניקים" וההיסטוריונים משערים שמקור הברודניקים בקרואטים הלבנים.
הברודניקים מוזכרים כלוחמים לצד הרוסים ב-1223, בהיותם כפופים לנסיכות סוזדל, בקרב קלקה, תחת הנהגת הוויווד שלהם, פלוסקינה (Ploskina), אך במהלך הקרב עברו לצד המונגולים וגרמו למפלת הרוסים. לאחר פלישת המונגולים לטרנסדנוביה עברו לצדם חלק מהברודניקים בעוד שאחרים הקדימו ונמלטו להונגריה, שם הוקצו להם אזורי התיישבות בטרנסילבניה. בתעודה משנת 1223 מוזכרת Terra Borothnik (ארץ בורוטניק) באזור סיביו.
מבקשי פניך
מצב הרוח
מצב הרוח הוא עלון שבת פופולרי בציבור הדתי-לאומי. עורך העיתון הוא חגי הוברמן. העלון החל לצאת מסוף שנת 2008.
העלון המודפס מופץ בבתי הכנסת בכל רחבי הארץ, ובנוסף במדיה הדיגיטלית לעשרות אלפי מנויים. יו"ר העלון הוא שאול יהלום ומנכ"לי העלון הם אלי עציון ושוקי גולובינסקי בעלי משרד הפרסום אשדיר. לצד הכתבות הרבות מתפרסמות מודעות לציבור ומדורים של רבנים ורבניות. בעיתון יש טורים של מנחם רהט, עמיעד טאוב, נחמן שפירא (שמשמש גם כרכז המערכת), פרופסור אשר כהן ויהונתן דובוב. שאול יהלום כותב בכל שבוע בדף האחורי את מדור ביקורת המסעדות של העלון.
מדי שבוע מחולקים כ-45,000 גיליונות של העלון בבתי כנסת של הציבור הדתי לאומי.
ביקורת על העלון.
מכיוון שהעלון מגדיר את עצמו כעיתון הוא מפרסם כתבות ומדורי פובליציסטיקה, שאינם מדורים קלאסיים בעלוני שבת. באתר כיפה, בטור "המעלעל", שסוקר את עלוני השבת השונים, נמתחה ביקורת על מדורים אלו מכיוון שלדעת הכותב אין מקומם של מדורים מסוג זה בבתי הכנסת.
ב-6 בפברואר 2012, בעקבות פרסומים בתקשורת על כך שאמון הציבור בבית המשפט העליון הולך ויורד, התלוננה דורית ביניש, נשיאת בית המשפט העליון לשעבר, על כך שעלוני השבת מסיתים את הציבור נגדה. בתגובה לדבריה של ביניש אמר חגי הוברמן, עורך העלון, "אם אמירת אמת נחשבת להסתה אז אין ספק כי אנחנו נמשיך להסית".
מדור רכילות
באהאדור שאה השני
באהדור שאה
Pink nightmares
פורום מלוכדים
פורום מלוכדים (בעבר: המטה הלאומי בליכוד) הוא קבוצה של חברי "הליכוד", שמטרתו להשפיע על חברי הכנסת והשרים של המפלגה לפעול לחיזוק ההתיישבות ביהודה ושומרון.
הפורום הוקם בשנת 2010 על ידי שבח שטרן, נתן אנגלסמן ודוד צביאל. בשנת 2014 החל ישי מרלינג לשמש כמנכ"ל הפורום. בשנת 2019 התפרק המטה הלאומי בליכוד בהסכמה. שבח שטרן, פרסם הודעה לפיה יחד עם ישי מרלינג ודוד צביאל יובילו קבוצה חדשה בליכוד שתיקרא 'פורום מלוכדים'. החל מאפריל 2021 מכהן יהונתן טל כמנכ"ל פורום מלוכדים.
אידאולוגיה.
אנשי הפורום רואים במטרתם את מימוש הכתוב בחוקת הליכוד: . לדעתם, מימוש ערך זה דורש השקעה רבה יותר מצד הנהגת התנועה.
כדרך לקידום מטרתו, פועל הפורום בכל מוסדות הליכוד לרבות מרכז הליכוד, מזכירות הליכוד וגופים נוספים ומקדם את מועמדותם של אנשי ארץ ישראל.
פעילות.
בשנים 2009–2012 פקד הפורום מתפקדים לליכוד מערים ויישובים ביהודה ושומרון ובשאר חלקי הארץ, במטרה לחזק את האגף הימני במפלגה. בבחירות לוועידת הליכוד (שחבריה הופכים לחברי מרכז הליכוד) נבחרו למעלה מ-120 מנציגי הפורום, מרחבי הארץ.
בתקופת הקפאת הבנייה ביהודה ושומרון בשנת 2010, ניהל הפורום קמפיין שקרא לנתניהו לחדש את הבנייה. תמיכת מתפקדי הפורום בחוק החרם השפיעה על רה"מ לתמוך בחוק. בסקר שערך הפורום בקרב חברי הליכוד בשאלה כיצד על ישראל להגיב להכרזה חד צדדית על מדינה פלסטינית, עלה כי לדעת 81% צריך "לספח את אזורי הביטחון של ישראל ובהם גוש נתב"ג, עוטף ירושלים, מערב השומרון ובקעת הירדן". בסוף 2011 ערך הפורום סקר בקרב שלושים אלף ממתפקדי הליכוד, כדי לבחון את עמדתם לגבי המשא ומתן עם הפלסטינים. על פי תוצאות הסקר, רוב מוחלט של המתפקדים מתנגד להסכם שיכלול העברת שטחים לפלסטינים או הקמת מדינה פלסטינית.
בתחילת 2012 הפורום השתתף במאבק נגד פינוי המאחז מגרון. ביוזמת הפורום הגיעו שרים וחברי כנסת מהליכוד לביקורי הזדהות במגרון, ובבחירות למוסדות הליכוד בפברואר 2012 קרא פורום מלוכדים שלא להשתתף בהצבעה על יו"ר התנועה, וזאת כמחאה על פעולות נתניהו כנגד "חוק ההסדרה" ביו"ש במרץ 2012 הקים הארגון שלוחה בניו יורק, בשם PZPAC, בראשות ג'ו פרייגר. בתגובה לפסיקת בג"ץ שדחתה את "הסכם מגרון", הפורום הוציא הודעה בה הגדיר את פסיקת בג"ץ כפגיעה קשה בדמוקרטיה, קרא לחברי הכנסת של הליכוד להצביע בעד "חוק ההסדרה" אשר בו הוא רואה מבחן לנאמנות לערכי הליכוד. באפריל 2012 ארגן הפורום ביקור תמיכה בבית המכפלה, של פעילי הפורום בהשתתפות חברי כנסת מהליכוד.
במערכת הבחירות לכנסת בשנת 2013 תקף פורום מלוכדים בליכוד את התנהלות המטה המרכזי של הליכוד על רקע הקמפיין נגד הציונות הדתית ורבניה. נציג המטה צוריאל צוף התמודד על מקום ברשימת הליכוד במשבצת המיועדת לנציג יש"ע.
בדצמבר 2017 החתים הפורום מעל 1000 חברי מרכז הליכוד בדרישה לכנס את המרכז ולקבל החלטה התומכת בסיפוח אזורים ביהודה ושומרון בהם יש התיישבות יהודית. ב-31 בדצמבר 2017 התכנס מרכז הליכוד ואישר את ההצעה שיזם הפורום פה אחד.
בבחירות שהתקיימו בקרב חברי מרכז הליכוד לקונגרס הציוני העולמי תמך הפורום בסיעתו של מיקי זוהר שזכה בכ-40% מהקולות. בהסכם הקואליציוני שנחתם לאחר כינוס הקונגרס הל"ח מונה ישי מרלינג לתפקיד יו"ר החטיבה להתיישבות
בחודשים אוגוסט-ספטמבר 2021 הוביל הפורום קמפיין בדרישה כי דירקטוריון קק"ל יאשר את ההחלטה לקדם הסדרת קרקעות במזרח ירושלים, בנגב, בגליל וביהודה ושומרון, מהלך שארגוני השמאל פעלו לטרפד. מדובר בקרקעות שנרכשו על ידי קק"ל לפני הקמת המדינה ואחריה אך רישומם בטאבו טרם הוסדר. במסגרת הקמפיין נשלחו מעל 12,000 פניות לחברי הדירקטוריון על ידי תומכי הפורום בדרישה לקבל את ההחלטה ולהקצות כ-100 מיליון ש"ח מתקציב קק"ל להסדרת הרישום. ב-2 בספטמבר 2021 דירקטוריון קק"ל אישר את ההחלטה ברוב קולות.
בנובמבר 2021 פורסם כי הפורום החתים את חברי סיעת הליכוד המכהנים בכנסת ועשרות ראשי סניפים על דרישה לכינוס מרכז המפלגה לצורך קבלת החלטה כי "הליכוד לא יקים ממשלה או לא ישתתף בקואליציה, שיש בה או שהיא נשענת על מפלגות או חברי כנסת, שמביעים תמיכה והזדהות עם מחבלים או ארגוני טרור". ב-11 בנובמבר 2021 התכנס מרכז הליכוד והצביע בעד ההצעה.
הפורום מפעיל סניפים ברחבי הארץ ומקיים מפגשים עם שרים וחברי כנסת.
אברהם לנדא מסטריקוב
רומליה
רומליה (בטורקית: Rumeli, בטורקית עות'מאנית: روم ايلى, בבולגרית: Румелия, ביוונית: Ρούμελη)
הוא מונח גאוגרפי בשימוש החל מן המאה ה-15 כדי לציין את:
לפי הקשרים היסטוריים שונים המונח התייחס לאזורים שונים של חצי האי הבלקני.
מקור השם.
המונח הטורקי "רומלי" משמעותו "ארץ הרומים" ("רום" = רומאניה, מיוונית Ρωμανία, "איל", בטורקית עתיקה = ארץ) כשהרומים הם האימפריה הביזנטית (הרומית המזרחית, -"האימפריה של הרומים" ביוונית - Βασιλεία Ῥωμαίων) ותושביה דוברי היוונית הביזנטית (רומאיקי). בעיני הטורקים השמות
"רום" ו"רומלי" נקשרו לזהות הדתית הנוצרית אורתודוקסית. "רום" הייתה תחילה האנטוליה הנוצרית אורתודוקסית, ו"רומליה" ציינה את הבלקן הנוצרי אורתודוקסי..
השם "רום" הועתק במאה ה-11 ובמאה - 12 לציון הסולטנות הסלג'וקית
(Rüm Selçuk saltanatı) שנוצרה על חורבות אנטוליה הביזנטית בעקבות הניצחון של הטורקים הסלג'וקים על הביזנטים בקרב מנזיקרט.
שינויים בהיקף לפי ההתפתחויות ההיסטוריות.
הטורקים העות'מאנים התחילו לכבוש את חצי האי הבלקן החל ממחצית המאה ה-14, תחת פיקודו של סולימאן פאשה, בנו של אורחן גאזי.
החל משנת 1396 ועד תחילת המאה ה-19 השם "רומליה" ציין את כל חצי האי הבלקני עד לדנובה.