מדינות שהשתתפו בעבר כגון מדינות יוגוסלביה, קיבלו זכות להשתתף גם כמדינות נפרדות, אף שמדינות כמו צפון מקדוניה, סלובניה, סרביה וקוסובו אינן גובלות עוד בים התיכון. מ-2018 אף פורטוגל הוזמנה להשתתף בקביעות במשחקים (שב-2018 התקיימו בספרד הסמוכה) אף שאינה גובלת בים התיכון אלא באוקיינוס האטלנטי.
ענפי ספורט.
נכון לשנת 2009 במשחקים נערכים תחרויות ב-27 ענפים לגברים ולנשים. בנוסף נערכים תחרויות מיוחדות גם לנכים:
רשימת התחרויות והערים בהן הן התקיימו.
כל הערים שבהן נערכו המשחקים עד כה, שוכנות לחופי הים התיכון, למעט קזבלנקה השוכנת לחופי האוקיינוס האטלנטי:
טבלת מדליות מכל הזמנים.
מעודכנת לאחר סיום משחקי הים התיכון 2018.
X86-64
x86-64 היא ארכיטקטורת מעבד שפותחה על ידי חברת AMD תחת השם AMD64 ואומצה גם על ידי אינטל שמכנה אותה Intel 64.
ארכיטקטורת x86-64 מכילה בתוכה את הארכיטקטורה x86 ולכן מעבדי x86-64 מסוגלים להריץ כל אפליקציית x86 מבלי להקריב תאימות או ביצועים. בנוסף, מעבדים אלו תומכים בהרצת תוכנות עם סט פקודות מורחב שמאפשר להקצות זיכרון בטווח מורחב של 64 ביט ויכולות נוספות.
AMD פיתחה את AMD64 כדי שתתחרה בארכיטקטורה IA-64 שפותחה על ידי אינטל ו־HP. בניגוד ל־AMD64 ,IA-64 היא לא שינוי דרסטי מ־x86. הארכיטקטורה החדשה הוצגה כדרך להוסיף יכולות 64 ביט לארכיטקטורת 32 ביט קיימת.
הרחבת טווח כתובות הזיכרון.
יתרון משמעותי של x86-64 על x86 הוא הרחבת טווח הכתובות שכל תהליך יכול לגשת אליהן. במערכות x86 טווח הכתובות היה מוגבל ל־2GB לכל תהליך (לעיתים עם אופציה להרחבה ל־3GB) ול־232 לכל המערכת (במערכות הפעלה של שרתים ניתן להגיע ל־236 בעזרת Physical Address Extension). המימוש הנוכחי של ארכיטקטורת AMD64 מאפשר למפות לכל תהליך טווח כתובות של 1TB (כלומר 240 בתים). בעתיד הארכיטקטורה תאפשר הרחבה של טווח הכתובות ל־4PB (כלומר 252 בתים). כרגע המימוש המתקדם ביותר לארכיטקטורה זו הוא פרויקט טרייחנשניצר השוודי, המנסה לשלב את ארכיטקטורה זו בחומרת קוונטים.
מימושים של x86-64 במעבדים בשוק.
מימושים של AMD64.
המעבדים הבאים מממשים את הארכיטקטורה AMD64:
כל המעבדים שיוצרו על ידי AMD מאילך (FX/APU/RYZEN) מממשים את הארכיטקטורה AMD64.
מימושים של Intel 64.
היסטורית, AMD ייצרו מעבדים שיישמו טכנולוגיות שמומשו קודם על ידי אינטל (כמו SSE). במקרה של x86-64 התפקידים התחלפו ואינטל הוסיפה למעבדיה תכולה ש־AMD פיתחה כהמשך ישיר לארכיטקטורת x86 שהייתה בשימוש על ידי כל מעבדי אינטל.
אלו הם מעבדי אינטל, המממשים את ארכיטקטורת Intel 64:
כל מעבדי סדרות Core/Pentium/Celeron מארכיטקטורת Nehalem והלאה (Sandy Bridge, Ivy Bridge, Haswell/Broadwell, Skylake/Kaby/Coffee lake) מממשים את x86-64.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ'
יוליה שַׁמָאלוֹב-ברקוביץ' (ברוסית: Юлия Шамалова-Беркович; נולדה ב-1 באפריל 1964, י"ט בניסן ה'תשכ"ד) היא אשת ניהול ופוליטיקאית ישראלית. אשר כיהנה כיו"ר הרשות השנייה לטלוויזיה ולרדיו. בכנסת השמונה עשרה כיהנה כחברת כנסת מטעם סיעת קדימה.
ביוגרפיה.
נולדה בשם יוליה שמאלובה (Юлия Шамалова) בסמרקנד שבאוזבקיסטן הסובייטית (בברית המועצות דאז). בשנת 1979, בהיותה בת 15, עלתה לישראל עם משפחתה שהתיישבה במרכז הקליטה בשכונת גילה שבירושלים. בשל שיתוק מלידה בידה השמאלית, לא גויסה לצה"ל והתנדבה לשירות לאומי בבית חולים גריאטרי.
בשנת 1984 סיימה לימודי תעודה בעיתונות וטלוויזיה, ב-1988 סיימה תואר ראשון בסוציולוגיה ואנתרופולוגיה, וב-1998 השלימה את לימודי התואר השני במינהל עסקים, שניהם באוניברסיטת תל אביב.
במקצועה היא יועצת אסטרטגית בתחום השיווק ואמצעי התקשורת. בין השנים 1992–2001 כיהנה כמנכ"לית העיתון "וסטי", שהפך בתקופתה לעיתון המוביל בישראל לציבור דוברי הרוסית. בשנים 2001–2004 הייתה שותפה להקמתה של תחנת הטלוויזיה המסחרית לקהל דוברי הרוסית, "ישראל פלוס", שם שימשה מנכ"לית ועורכת ראשית.
בין השנים 2004–2009 כיהנה, בין השאר, כחברה במועצה הישראלית לתרבות ואמנות. עד כניסתה לכנסת, שימשה כחברת דירקטוריון ב"היכלי הספורט בע"מ" וכחברת נשיאות הוועד הפועל הציוני. היא נבחרה ליושבת ראש התאחדות היזמים בישראל במשך ארבע קדנציות רצופות, עד שנת 2008.
כפוליטיקאית.
ב-2006 הייתה מועמדת לכנסת ה-17 מטעם מפלגת קדימה. בבחירות לרשויות המקומיות ב-2008 התמודדה כמספר שתיים ברשימה עצמאית למועצת העיר הרצליה אך לא נבחרה.
לקראת הבחירות לכנסת ה-18 התמודדה בפריימריז של מפלגת קדימה והגיעה למקום ה-29 במסגרת שריוּן לעולים. לאחר שלא נכנסה לכנסת, מונתה לסמנכ"לית אסטרטגיה ופיתוח במפלגה. החלה לכהן כחברת הכנסת ב-2 ביולי 2009 בעקבות התפטרותו של חיים רמון.
בשנת 2010 נבחרה למקום ה-48 ברשימת האנשים המשפיעים ביותר על ענף התקשורת בישראל של המגזין "פירמה" בעיתון "גלובס", הודות לתרומתה לקידום הרפורמה בענף בשנה זו. היא כיהנה כחברה בוועדת הכלכלה, ועדת המדע והטכנולוגיה, ועדת העלייה, הקליטה והתפוצות והוועדה לפניות הציבור, ושימשה כממלאת מקום קבועה בוועדת החינוך של הכנסת. שמאלוב ברקוביץ' עמדה בראש שלוש שדולות פרלמנטריות, לרבות "השדולה לצריכה סלולרית נבונה", "שדולת הציונות - הדור הבא!" ו"השדולה לקידום מעמד העולים מחבר העמים".
לקראת הבחירות לכנסת ה-19 ב-2013, ולאור מצבה של קדימה בסקרים, הודיעה שמאלוב-ברקוביץ' על הצטרפות לליכוד. בבחירות המקדימות בליכוד היא לא הגיעה למקום ריאלי. סמוך למועד הגשת הרשימות היא הגישה לוועדת הכנסת ביקשה לפרוש מסיעת "קדימה", אך הבקשה לא אושרה. זמן קצר לאחר מכן, היא הצטרפה למפלגת "כלכלה" והוצבה בראש הרשימה בבחירות לכנסת ה-19. המפלגה לא עברה את אחוז החסימה, ובבחירות לכנסת העשרים ב-2015 היא לא שולבה ברשימת המפלגה לכנסת.
באוקטובר 2017 נבחרה לכהן כיושבת-ראש הרשות השנייה לטלוויזיה ולרדיו. בעקבות תלונה של ארגון העיתונאים כתב מנכ"ל משרד התקשורת דוח חמור על התנהלותה, שבעקבותיו בנובמבר 2018 הודיע משרד התקשורת כי היא לא מועמדת לתפקיד במועצת הרשות השנייה הבאה. בינואר 2022 סיימה את תפקידה.
שמאלוב-ברקוביץ' מתגוררת בהרצליה. היא נשואה ואם לשניים. אחת מבנותיה היא השחקנית נואל ברקוביץ'.
עמדותיה.
בסוף 2010 השתתפה שמאלוב-ברקוביץ' בכנס של ארגון "הפמיליסטים" שבו אמרה: . על אורלי אינס, המתלוננת המרכזית בפרשת ההטרדה המינית של ניצב אורי בר-לב, אמרה: דבריה גררו ביקורות מצד עמיתיה במפלגת קדימה וארגונים פמיניסטיים.
בריאיון לאחר מכן אמרה שמאלוב-ברקוביץ':
שמאלוב-ברקוביץ' הביעה תמיכה במסקנות ועדת שניט, אשר המליצה לבטל את חזקת הגיל הרך, הקובעת שבעת גירושים ילד עד גיל 6 יעבור לחזקת האם. מול התקפות של ארגונים פמיניסטיים על הוועדה כתבה: "בעיניי, 'הג'יהאד הפמיניסטי' רואה בילדים אמצעי בידי אמהות ונכס מניב, שתפקידו לשפר את מעמדה הכלכלי של האם. הכסף לא רק מניע ומדריך את המאבק האלים הזה. הוא גם משמן את גלגלי מרכבות המלחמה. אני מציעה לבדוק אם משאבי ציבור וכספים שמעבירה המדינה לוויצו ולנעמת לשם תמיכה במעונות לילדים או ככספי מחקר אקדמי מנוצלים למימון ההתנגדות לקדמה, וחמור מכך, לחבלה בזכות הבסיסית של הילדים לקשר עם שני הוריהם. למיטב הבנתי, חלוקת האחריות ההורית דווקא תגדיל את יכולתן של נשים להשתלב בשוק העבודה ולפתוח פרק ב' בחייהן".
במאי 2012, בדיון על בעיית ההסתננות מאפריקה לישראל, תקפה שמאלוב-ברקוביץ' את ארגוני זכויות האדם על תמיכתם במסתננים והציעה לכלוא את פעיליהם במחנות "על הסתה של יהודים כנגד היהודים".
פאלאצו בארבארו
קא' בארבארו
פאלאצו קאוולי-פרנקטי
דב שפי
דב שפי (נולד בישראל ב-31 במרץ 1933) היה הפרקליט הצבאי הראשי בדרגת תת-אלוף וכיום הוא מרצה בדיני ביטחון, דיני צבא ודיני מלחמה באוניברסיטת בר-אילן.
ביוגרפיה.
ב-1956 סיים שפי לימודי משפטים באוניברסיטה העברית בירושלים אותם עשה במסגרת העתודה האקדמית. שירת כקצין בחטיבת גולני, בפרקליטות הצבאית והיה היועץ המשפטי לאזור יהודה והשומרון הראשון. שימש עוזר למתאם הפעולות בשטחים וחבר המשלחת הישראלית לאו"ם.
ביוני 1979 מונה לפרקליט הצבאי הראשי של צה"ל והעולה לדרגת תת-אלוף, שירת בתפקיד עד 1984. כיהן בתפקיד היועץ המשפטי למערכת הביטחון בשנים 1988 - 1994, ובתפקיד ציר המייצג את נושאי שיתוף הפעולה של מערכת הביטחון עם ארצות הברית בשגרירות ישראל בוושינגטון משנת 1994 עד 1998.
שימש חבר משלחות ישראל לשיחות השלום עם מצרים בשנת 1979 בקהיר, בראשות השרים שמואל תמיר ויוסף בורג, ובשנת 1991 עם הירדנים והפלסטינים במדריד ובוושינגטון.
השתתף כחבר משלחת ישראל לשתי ועידות בינלאומיות של הצלב האדום בשנים 1969 באיסטנבול וב-1981 בפיליפינים, כחבר משלחת ישראל לארגון האומות המאוחדות בשנת 1976. נשלח על ידי משרדי החוץ והביטחון וכן הוזמן להרצות ולהשתתף בוועידות בארצות הברית, אנגליה, ישראל, גרמניה, ז'נבה, ספרד ובלגיה על המשפט הצבאי בישראל ובשטחים.
כתב מאמרים רבים בתחום דיני הצבא ודיני המלחמה.
בנו, חגי שפי, נהרג בפיגועי הטרור ב-11 בספטמבר 2001, כאשר שהה במגדלי התאומים.
אבנר ברזאני
פאלאצו דאריו
פאלאצו דאריו (באיטלקית: Palazzo Dario) הוא ארמון הממוקם על גדת התעלה הגדולה בוונציה שבאיטליה.
הארמון בנוי בסגנון הגותי הוונציאני, אולם שופץ בסגנון הרנסאנס.
היסטוריה.