בנוסף, הנהירה ההמונית של עסקים לרשת העצימה את כוחה וגרמה לירידה בחשיבות של העיתון המסורתי בקרב המוסדות הכלכלים והתרבותיים בחברה. הירידה בפרסום וברלוונטיות של העיתון המודפס היא מכה כלכלית קשה לעיתונים, אשר מעמידה בספק את כושר הישרדותם בעקבות השינויים הטכנולוגיים. ייתכן שאחרי מאה שנים מתחילת ייצור עיתונים המוניים היא מתחילה לפנות את מקומה לטובת מהפכה אחרת. עם זאת חוקרים רבים סבורים כי עד שתחום העיתונות המודפסת יעלם מן העולם ייקח זמן רב ובכל מקרה היא תשתנה בצורה ניכרת.
מקורות הכנסה נוספים של אתרי חדשות כוללים תוכן שיווקי ופתיחת כתבות למנויים בתשלום. בישראל החל אתר "הארץ" בדרישת תשלום, ואחריו הלכו בדרך זו אתר "TheMarker" ואתר "ynet".
שימוש והשפעה.
הטכנולוגיה שינתה ללא הכר את צריכת המידע של המין האנושי, כולל בתחום העיתונות. אם בעבר חלק מהמידע הרחב היה בידי האליטה התרבותית-חברתית, כיום המידע הפך יותר לנחלת הכלל. העיתונות המודפסת, שהייתה במשך שנים ספקית המידע העיקרי, מאבדת את כוחה ובמידה מסוימת אף הופכת להיות בשולי ספקיות המידע, כאשר את מקומה היוקרתי וההיסטורי תופסת העיתונות המקוונת שתפוצה גדלה עם התרחבות האינטרנט.
התפתחות זו היא חלק מהדטרמיניזם הטכנולוגי שהחברה עוברת, בחיפוש פתרונות טכנולוגיים כמענה לצרכים אנושיים. כך למשל, בעבר שימשה הטכנולוגיה לפיתוח אמצעי תקשורת המונים כגון הטלוויזיה, הרדיו והעיתונות המודפסת, שדרכם צרכה החברה מידע וגיבשה בעקבות זאת אידאולוגיה משותפת כחלק מההגמוניה התרבותית. לאחר מספר עשורים, מעמדה של התקשורת כהגמוניה נחלש בעקבות מעבר החברה מחברה מגובשת לחברה אינדיבידואליסטית יותר. משום כך, הצרכנים מחפשים אפיקים חדשים, ואחת הפתרונות היותר משמעותיים, בנוסף לערוצי הלוויין והעיתונות המודפסת, היא העיתונות המקוונת שעונה על הצורך של האינדיבידואל לצרוך מידע אשר יתאים לדרישותיו. אף על פי שגם העיתונות המודפסת עונה על צורכי החברה בצורה טובה וחדשנית, המרחב האינסופי והמיידיות של חדשות הרשת עולים על החידושים שנוקטים העיתונים המסורתיים.
החברה המודרנית מנצלת את יתרונות העיתונים המקוונים ומאתגרת את תפקידו המסורתי של העיתון המודפס כספק החדשות והמידע. המשתמש יכול לבחור את החדשות שהוא צורך ולתפוס את תפקיד העיתונאי ולבנות לעצמו את תיאור המציאות על ידי עיון במסמכים נוספים שמשקפים את המציאות, כך יכול המשתמש להשוות בין כתבות שונות ולדלות את המציאות שיראה בה כנכונה ביותר, וכן לצרוך מגוון רחב יותר של סוגי אמצעים תקשורתיים כגון אודיו ווידאו, בנוסף לטקסט וצילום עיתונאי האופייניים לאמצעי התקשורת המסורתיים. היתרון החברתי-תרבותי הוא בכך שהאינטרנט מאפשר לכל אדם שברשותו מחשב להפיק "מכבש דפוס" משלו, בלוג, מה שמביא לריבוי דעות ויצירת מערכות לא מסורתיות לחדשות ומידע.
בשנת 2008 נמצאו לראשונה יותר אמריקאים שמקור החדשות העיקרי שלהם הוא האינטרנט ולא עיתונים. בשנת 2010 פורסם סקר שנערך ב-16 מדינות על שימוש יומי בעיתונות מקוונת: ישראל (59 אחוזים), טאיוואן (56 אחוזים), איחוד האמירויות הערביות (50 אחוזים), ארצות הברית (47 אחוז), ניו זילנד ושוודיה (43 אחוז); הונגריה, יפן, פולין (42 אחוז), אוסטרליה (37 אחוז); קולומביה ומקסיקו (35 אחוזים). בבריטניה, צ'ילה, קפריסין, מקסיקו ויפן הופיע המספר הגבוה ביותר, 20 אחוז ומעלה, של משתמשי אינטרנט שמעולם לא גלשו באינטרנט כדי לקרא חדשות.
ביוני 2000 נמנו בישראל 1.1 מיליון גולשים בני 13 ומעלה ש-29 אחוז מהם עשו שימוש קבוע בעיתון מקוון, ובשנת 2010 כבר היו קרוב ל-5 מיליון משתמשי אינטרנט בני 18 ומעלה ש-60 אחוז מהם גלשו לעיתונים מקוונים לפחות פעם ביום. 35.5% מהגולשים מהמגזר הערבי אף דיווחו על קריאת חדשות באינטרנט מספר פעמים ביום, אחוז כפול מהנתון במגזר היהודי (כ-17 אחוז). במגזר החרדי, שבו התלות בעיתונות החרדית הממוסדת והכפופה לכללי עריכה והוראות רבנים גבוהה יותר מבציבור הכללי, גולשים לפי הערכות משנת 2007 למעלה מ-32% מהמגזר, 24% מהם צורכים חדשות מקוונות.
קהל יעד.
על-פי מחקרים רבים בתחום התקשורת עולה כי התפלגות הצרכנים משתנה, יותר ויותר אנשים צעירים מסתפקים בקריאת אתרי החדשות באינטרנט. נוצר מצב שמרבית הקוראים של העיתון המודפס הם בני 50 שנים ומעלה, אשר מתקשים להתרגל לטכנולוגיה החדשה. המציאות התקשורתית בונה מצב של שני מקורות מידע בעלי אידאולוגיות שונות ותחומי עניין שונים שפונים לקהלי יעד שונים.
מערכת היחסים בין העיתונות המסורתית למקוונת.
בראשית המהפכה ראשי העיתונים הגדולים ראו באתרי התוכן טרנד חולף אשר אינו מספק את אמינות המידע ואת חוויית המשתמש כמו העיתון המודפס, ושמבזה את יוקרתו של תוכן המידע ושאינו מדבר באותה "שפה" כמו זו שלהם. לכן הם יצאו בשיטות הדחקה שונות כדי להחריבו. הצעדים שנקטו העיתונים הוותיקים היו מגוונים. הפיתוח הטכנולוגי המואץ שהוביל לכך שכמעט בכל בית, משרד בעולם המערבי וגם במדינות נוספת האינטרנט נכנס לשימוש בהיקף אוכלוסייה רחב מאוד ולכן התנגדות העיתונים לא הצליחה. העיתונים המסורתיים אשר בתחילה עמדו נגד הפיתוח הפסידו כספים רבים וכעבור זמן מה, הבינו שהאינטרנט אינו הולך להיעלם.
מנהלי העיתונים שהתקשו לקבל בתחילה את העיתונאות המקוונת אך נאלצו ללכת בעקבותיה, ניסו לשלב בלוגרים בעיתונות המודפסת וכך גם להפך, להכניס גורמים רשמיים של העיתון לתוך מערך הבלוגים כדי להראות שהעיתון כמוסד תרבותי וחברתי לוקח חלק מהמהפכה החדשנית ולשמור על שמו של העיתון כספק חדשות.
במשך הזמן נאלצו לקיים את העיתון גם במהדורה מקוונת, שמטרתה לשמור על קשר עם הקוראים ולשם צורכי תדמית וקידום מכירות של העיתון המודפס. בדרך כלל המהדורה האינטרנטית של העיתון הייתה צמודה בתכניה למהדורה המודפסת ועם הזמן עקב התחרות הגוברת מצד העיתונים השונים נאלצו המנהלים לשנות את תוכן העיתון המקוון. השינויים כללו מבזקי חדשות בזמן אמת, מבזקים ומאמרי דעות, כל זאת נעשה לשם יצירת הבדלה בין העיתון המודפס למקוון כדי שלא תהיה תחרות בין שתי המהדורות ולשמר את ההגמוניה של המהדורה המודפסת. אך ככל שהמהדורה המקוונת הפכה לפופולרית יותר ויותר בקרב הקוראים והמפרסמים, מנהלי העיתונים נאלצו להשקיע ולשפר את הרכיב האינפורמטיבי של המהדורה המקוונת, גם אם יהיה חשש של תחרות בין שתי המהדורות. כאמור מטרתו של העיתון המקוון הוא לפרסם את העיתון המודפס ולכן יש חשיבות רבה לנקיטת צעדים אשר יעלו את הפופולריות של עיתון הרשת, כדי להביא להצלחתו של העיתון המודפס. למרות התחרות הנראית לעין, שתי המהדורות מחזקות זו את זו, מבחינה כלכלית ומשמרות את שמו היוקרתי של העיתון.
יתרונות.
חלק ניכר מהגורמים שמאיימים על העיתונות המסורתית נובעים מיכולת של העיתון המקוון למלא את כל תפקידי העיתון הקלאסי באופן יעיל, זול יותר ופונה לאוכלוסייה רחבה יותר. זה בא לידי ביטוי בכך שהעיתון המקוון מאפשר הוצאת "עיתון ללא נייר" וחוסך עלויות בהדפסה ובהפצה. כמו כן, מעבר מעיתונות מודפסת לעיתונות מקוונת מצריך שינוי מוסדי והוספת אמצעים ויזואליים, ולכן תפקיד העיתונאי וחלוקת העבודה שונים. זה בא לידי ביטוי בהיחלשות מעמדו של העורך משום שהעדכונים הם שוטפים ונעשים מיידית, עיתונאים נדרשים לגלות מיומנויות של כתב ושדרן, כלומר פחות כישורי כתיבה ויותר כישורי הופעה מול מצלמה. יתרון נוסף של העיתון המקוון הוא אפשרות הבעת דעה ואינטראקטיביות על ידי טוקבקים. הטוקבק מעניק לקוראים הרגשה של השתתפות בתהליך הפקת התכנים.
כמו כל מהפכה שנרשמה בדפי ההיסטוריה, גם לעיתונות המקוונת יש יתרונות וחסרונות, אשר ישפיעו בצורה רבה על ההרכב החברתי-תרבותי בחברה המודרנית, ולכן הכחדתה של העיתונות המסורתית אינה רצויה. נקודת מבט אחרת רואה בעיתונות המקוונת כלי עזר לעיתונות המסורתית במאבק נגד אמצעי השידור. זה בא לידי ביטוי במספר היבטים: ראשית, האינטרנט שחרר את העיתון מאילוצי ה-deadline ושיפר באופן ניכר את יכולות העדכון, כתוצאה מכך העיתונות הכתובה מסוגלת להתמודד עם מה שנחשב לאחד היתרונות הבולטים בעבר של השידור בטלוויזיה וברדיו – המיידיות של מסירת מידע לצופים. בנוסף, האפשרות להתעדכן באמצעות העיתונות המקוונת נוחה יותר מפני שהקוראים הם אלה שמחליטים למה להיחשף לפי רצונם, בניגוד לשידור שפועל על פי לוח שידורים מוכן מראש.
בישראל.
צמיחתה של העיתונות המקוונת בישראל מתרחשת כחלק מתהליך גלובלי אדיר ממדים. התפתחות העיתונות המקוונת בישראל מזכירה את פריצת המקומונים בשנות ה-60: שניהם עוררו חששות בממסד התקשורתי ובממסד העיתונאי בפרט ושניהם סבלו מדימוי כללי נמוך. מצד שני, יש הבדל מהותי בין המקומונים לעיתונות המקוונת בישראל, העיתונות המקוונת היא אמצעי תקשורת חדש שמאיים על אמצעי התקשורת הוותיק בעוד שהמקומונים הם אמצעי תקשורת מודפס נוסף.
כספי מזהה ארבעה סוגים של עיתונים מקוונים בישראל לפי טיב הזיקה בין העיתון המקוון לעיתון המודפס, כל אחד מהווה דפוס הסתגלות של העיתונים המודפסים והעיתונים המקוונים למציאות התקשורתית החדשה:
אתיקה עיתונאית.
ועדת האתיקה שעוסקת בכללי האתיקה שמטילים הגבלה על העיתונות החליטה ליישם את כללי האתיקה שקיימים על העיתונות המסורתית גם על העיתונות המקוונת, אך באופן חלקי וזאת עקב השינויים הרבים שעוברים העיתונאים המקוונים ומתוך חוסר יכולת להגדיר מהו עיתון מקוון. הכללת עיתוני הרשת בחוקי האתיקה נחוצה מבחינה חברתית וגם מבחינה כלכלית.
מיכאיל קלטוזוב
מישל שוורל