הזרים מביאים את מרדוק למשכנתם התת-עירוני ומצווים על ד"ר שרבר לחבר את מרדוק לזיכרון הקולקטיבי שלהם, מתוך אמונה שמרדוק יכול להיות התשובה הסופית לחיפושים שלהם. שרבר מחליף בזריזות את מזרק הזכרונות שקיבל מהם במזרק המוסתר בכיסו של מרדוק מאז פגישתם האחרונה, (מזרק שהוא מנסה לדחוף לידיו מאז ראשית העלילה) המזרק מבצע הוספת זיכרונות כוזבים למרדוק, הזכרונות מלמדים בשניות את מרדוק את כל המידע על הזרים והמכונות שלהם ומרדוק מגלה את כוונותיהם ואת כוחו לעצור בעדם. מרדוק מתעורר, ומבין באופן מלא את היכולות שלו, הוא משחרר את עצמו, נלחם בזרים, ומצליח להביס את המנהיג שלהם מר ספר (ריצ'רדסון) בקרב שמתנהל בשמי העיר. כשהקרב מסתיים ד"ר שרבר מידע אותו, כי אישיותה של אמה "כווננה" מחדש על ידי הזרים ולא ניתן לשחזר אותה בתוך גופה, שכן המעבדה של הזרים נהרסה בקרבות, מרדוק מנצל את הכוחות החדשים שלו ויוצר חוף ואוקיינוס סביב העיר, שיכלול גם את של-ביץ'. בדרכו לשם הוא נתקל במר יד ומסביר למר יד כי הזרים מחפשים במקום לא נכון אחר האנושיות וכי היא איננה במוח. מרדוק פותח את הדלת המובילה אל מחוץ לעיר ויוצא לראות את הזריחה שהוא ברא. מעבר לדלת משתרע המזח, שם הוא מוצא את האישה שהוא אותה הוא מכיר בתור אמה, עם זיכרונות חדשים וזהות חדשה תחת השם אנה. מרדוק ואנה הולכים לשל-ביץ', והקשר ביניהם מתחיל מחדש.
יהודה קדיש סילמן
קצ'קמט
קֶצ'קֶמֶט (בהונגרית: Kecskemét) היא עיר במרכז הונגריה, השמינית בגודלה במדינה ובירת מחוז באץ'-קישקון. בשנת 2019 חיו בה כ-110,000 תושבים.
קצ'קמט נוסדה באזור תווך בין אזור הררי לבין מישור והיא נמצאת כ-120 מ' מעל פני הים. העיר נמצאת בצומת דרכים מרכזית בין בודפשט לבין העיר הרביעית בגודלה במדינה סגד. כמו כן היא נמצאת בנקודת אמצע בין הנהרות הגדולים במדינה - הדנובה והטיסה. בדרום הונגריה, קצ'קמט היא אחת משתי הערים הגדולות ביותר (יחד עם סגד) והיא בירת מחוז באץ'-קישקון.
ממצאים ראשונים לקיום חיי אדם באזור העיר מתוארכים לכ-5,000 שנה לפני זמננו. סרמטים התגוררו באזור מהמאה הראשונה לפני הספירה והיוו את תושביו הקבועים הראשונים של האזור. במאה ה-13 לערך הוקמו באזור מבני כנסיות, אך אלו נהרסו בעת הפלישה המונגולית לאירופה. האזור החל להתפתח מחדש לאחר כיבושו על ידי הקומנים. בשל מיקומה היוותה קצ'קמט נקודת התיישבות מרכזית לצורכי מסחר. המלך לאיוש הראשון תיאר אותה בכתביו משנת 1368 כ"עיר".
קהילה יהודית.
עד השואה.
ב-1746 הותר ליהודים להתיישב במקום. רובם עסקו במסחר, מיעוטם היו בעלי מלאכה ובעלי מקצועות חופשיים. בעקבות קונגרס יהודי הונגריה בשנת 1868 (הקרע ביהדות הונגריה) הצטרפה הקהילה לזרם הניאולוגי שגרס השתלבות בחברה ההונגרית ותיקון סדרי החיים הדתיים. ב-1917 פרשו החרדים מן הקהילה ויסדו קהילה אורתודוקסית. במקום פעלה חברה קדישא ואגודת נשים. בית הכנסת הראשון נחנך ב-1823. בית הכנסת החדש, שהוקם ב-1871, נפגע ברעידת אדמה ב-1911 ושופץ ב-1913. כן היו בית ספר יסודי יהודי ו"תלמוד תורה".
בין רבני הקהילה היו הרב ד"ר ארמין פרלס (PERLS - 1914-1853); הרב ד"ר יוסף באראן (BARANY) והרב ד"ר יוסף בורשודי, חוקרי תולדות יהודי הונגריה, והרב ד"ר יוסף שינדלר.
רבנים נודעים ילידי קצ'קמט היו ד"ר ליפוט קצ'קמטי שכיהן באוראדיה וד"ר ארמין קצ'קמטי (1944-1874), שכיהן במאקו ופרסם חיבורים על תולדות עם ישראל וספרותו. גם משה זנבר, לימים נגיד בנק ישראל, נולד בקצ'קמט.
בסוף שנות העשרים פעל בקצ'קמט בית דפוס שהדפיס מספר ספרים בודדים בעברית.
במלחמת העולם הראשונה שרתו בצבא 270 מיהודי ק'צקמט, 27 מהם נפלו בקרבות. ב-1919, במשך ימים מספר, הייתה העיר תחת כיבוש רומני. לאחר נסיגת הרומנים, בימי "הטרור הלבן" (1921-1919), נעצרו נכבדי הקהילה, הואשמו בתמיכה ברומנים, הוכו ונכלאו לחודש ימים במחנה ריכוז, ורכושם הוחרם. אחרים מקרב האינטליגנציה היהודית הואשמו בסיוע לקומוניסטים, עונו ולבסוף ניתלו בכיכר העיר. במשך ארבע שנים חיו יהודי קצ'קמט תחת אימה מפני פורעים. גם אחרי ריסון כנופיות "הטרור הלבן" לא פסקו גלויי אנטישמיות בעיר וצעירים יהודים לא נתקבלו לבתי ספר גבוהים. בעקבות זאת גברה בקצ'קמט הפעילות הציונית. הקשר עם הקהילות היהודיות הסמוכות התחזק, התארגנו תחרויות ספורט משותפות, ונערכו הרצאות ושעורי עברית. בשנת 1930 מנתה קהילת קצ'קמט 1,567 יהודים. בעיר פעל בית דפוס עברי ובו נדפסו ספרים בודדים.
תקופת השואה.
מעמדם וזכויותיהם של יהודי הונגריה הוגבלו עוד לפני פרוץ מלחמת העולם השנייה (ספטמבר 1939), כשממשלת הונגריה הפרו-גרמנית חוקקה בשנת 1938 את "החוקים היהודיים" (במיוחד החוק היהודי השני והחוק היהודי השלישי), חוקי אפליה שהגבילו את היהודים חברתית וכלכלית. אחרי פרוץ המלחמה הוחלט על גיוס יהודים לשירות עבודות כפייה לגברים יהודים עבור הצבא ההונגרי). ממאי 1940 ואילך גויסו הגברים היהודים מקצ'קמט כאמור.
ב-19 במארס 1944 נכנס הצבא הגרמני להונגריה (מבצע מרגרטה), ובו ביום ערכו הגרמנים מפגן כוח בקצ'קמט. כעבור ימים אחדים התיישבו בעיר קציני מטה גרמניים. המפקדה נקבעה בביתו של אחד מעשירי הקהילה היהודית, ומשם ערכו הגרמנים מצוד אחר יהודים. תוך ימים ספורים הובלו 30 מנכבדי הקהילה למחנה המעצר קישטארצ'ה (KISTARCSA), משם גורשו לאושוויץ. קבוצה של 60 יהודים נשלחה להרוס את אולם בית הכנסת ולפנות את המבנה כדי להפכו לאורווה. כעבור שבועות מספר הועברו 940 יהודי קצ'קמט שנותרו לשתי שכונות בעיר שהוכרזו כגיטאות. לאחר שהות של שבועיים בגיטאות הועברו היהודים לבית החרושת ללבנים מחוץ לעיר. שם הוחזקו תחת כיפת השמיים, ללא מזון וללא מים. 13 מהם הצליחו להשיג תעודות מזויפות, שהכינו נציגי תנועות המחתרת הציוניות בהונגריה והוברחו לבודפשט. למחרת שולחו שאר יהודי קצ'קמט לאושוויץ.
אחרי המלחמה חזרו למקום כ-150 יהודים ששרדו, וחידשו את חיי הקהילה. 410 ניצולים בני בודפשט מצאו במקום מקלט, עד שהוחזרו להם בתיהם. בגלל עוינות התושבים עזבו רוב היהודים עם הזמן את העיר ועד שנת 1955 ירד מספרם ל-81.
לוגיקת זמן
לוגיקת זמן, לוגיקה עתית או לוגיקה טמפורלית (באנגלית: Temporal Logic) היא הרחבה של הלוגיקה הקלאסית המאפשרת ביטויים הקשורים בזמן.
לוגיקת זמן היא חלק מהלוגיקה המודלית.
לוגיקת זמן מאפשרת לנו לעסוק בקו זמן, ועל כן מאפשרת לנו לנסח מתמטית משפטים כמו "אני תמיד רעב", "לבסוף אהיה רעב", או "אהיה רעב עד שאוכל משהו".
קו הזמן מתחלק לשני סוגים אפשריים: קו זמן ליניארי, שמוגבל לקו זמן אפשרי אחד (כמו בדוגמאות לעיל), וקו זמן מסתעף (Branching logic) שמאפשר לעבוד במספר קווי זמן חלופיים במקביל. בצורה כזו אנו מניחים מראש סביבה לא צפויה שמספר דברים שונים יכולים להתרחש בה. בסביבה כזו נוכל לנסח את המשפטים: "יש אפשרות שאשאר רעב לנצח" או "יש אפשרות שלבסוף לא אהיה רעב". במידה ואנו לא יודעים אם אי פעם אוכל - שני המשפטים הם בחזקת נכונים.
אמיר פנואלי זכה בשנת 1996 בפרס טיורינג על הכנסת לוגיקת הזמן אל מדעי המחשב.
כיום נעשה שימוש נרחב בלוגיקת זמן באימות תוכנה כדי להוכיח מתמטית נכונות של מערכת מחשב, זאת להבדיל מתהליך בדיקת תוכנה על ידי בודקי תוכנה אנושיים.
אופרטורים של לוגיקת זמן.
לוגיקת זמן מכילה שני סוגי אופרטורים: אופרטורים לוגיים ואופרטורים מודליים.
האופרטורים הלוגיים הם פעולות בוליאניות רגילות (formula_1). האופרטורים המודליים שמשתמשים בהם בלוגיקת זמן מוגדרים כך:
סימולים אלטרנטיביים:
אופרטורים אונריים מוגדרים היטב כאשר (B(formula_4 מוגדר היטב.
אופרטורים בינאריים מוגדרים היטב כאשר (B(formula_4 ו- (C(formula_4 מוגדרים היטב.
שקילויות.
להלן מספר שקילויות בלוגיקת זמן שניתן להסיק מההגדרות שניתנו לעיל:
דפוס סלאוויטה
לוגיקה טמפורלית
אלפבית פניקי
לבן מרסר
לבן מרסר (באנגלית: LaVon Mercer; נולד ב-13 בינואר 1959 במטר, ג'ורג'יה) הוא כדורסלן עבר אמריקאי-ישראלי ששיחק בעמדת הסנטר. נחשב לגדול החוסמים בליגת העל בכל הזמנים, על אף שאחת מרגליו קצרה מהשנייה. גובהו 2.08 מטר.
ביוגרפיה.
בעונת 1975–1976 קבע מרסר שיא בקליטת כדורים חוזרים, כשחקן בבית ספר תיכון בג'ורג'יה, כאשר קלט 30.8 ריבאונדים למשחק, בממוצע. שיא זה עודנו מהווה את ההישג הטוב ביותר בתחום בארצות הברית. בקולג', שיחק מרסר באוניברסיטת ג'ורג'יה. ב-1980 נבחר על ידי סן אנטוניו ספרס בסיבוב השלישי (בחירה מספר 60) בדראפט ה-NBA, אך לא קיבל חוזה בקבוצה.
בספטמבר 1980 חתם מרסר בהפועל תל אביב הישראלית, בה שיחק במשך 8 שנים (1980–1988). בעונת 1988/89 עבר ליריבתה העירונית של הפועל, מכבי תל אביב, עימה זכה בחמש אליפויות ובארבעה גביעים. נוסף על כך הגיע עם מכבי לגמר גביע אירופה לאלופות ב-1989 ולחצי הגמר ב-1991. היה שותף לאובדן האליפות של מכבי ב-1993 להפועל גליל עליון. לאחר עונת עזב מרסר את מכבי ופרש מכדורסל, כשלזכותו 938 נקודות במדי מכבי במסגרת גביע אירופה.
מרסר שיחק 79 משחקים במדי נבחרת ישראל, בהם קלע 1,246 נקודות.
בסך הכל קלע מרסר 4,516 נקודות במשחקי הליגה.
לאחר פרישתו מכדורסל שב לארצות הברית וסיים תואר ראשון באוניברסיטת NLU (National Louis University) בשיקגו בשנת 1995. בשנת 1997 הצטרף לקולג' ספלמן שבאטלנטה ואימן את קבוצת כדורסל הנשים שם. החל מאמצע העשור הראשון של המאה ה-21, נכלל בצוות ההסברה של ישראל בארצות הברית.
מרסר מתגורר בג'ורג'יה, הוא גרוש ולו שלושה ילדים.
לוואזיה
נחמן חטופא
נבואת הילד
בית ספר מוניטוריאלי