בשנות ה-70 התמודדה אגודת "ביטוח חקלאי" עם הצרכים הגדלים והולכים של המשקים המתפתחים בקצב מהיר, לצד הכרח בניהול פיננסי אחראי בשותפות עם חברת "הסנה".
הגידול הרב בנזקים במכונות חקלאיות והגידול בתביעות צד ג' כנגד הקיבוצים והמושבים הביאו לסדקים בשיתוף הפעולה העסקי בין האגודה לבין "הסנה".
בשנת 1971 פרש רבינוב מהנהלת האגודה השיתופית, בעקבות הודעת "הסנה" על הפסקת שיתוף הפעולה, והחליף אותו בתפקיד אברהם ליבני מקיבוץ גשר.
בשנת 1972 התנהל בין הצדדים משא ומתן לחידוש ההסכם, אשר לא צלח, ושלושת הזרמים הקיבוציים - האיחוד, המאוחד והשומר הצעיר - הגיעו למסקנה כי על האגודה לפעול כחברת ביטוח עצמאית.
לאחר קבלת ההחלטה בהנהלת "הביטוח החקלאי" לצאת לדרך חדשה נבחנו הדרכים להקמת חברה עצמאית לביצוע הביטוחים, אולם בפני האגודה עמד קושי מרכזי - העדר הון עצמי, שכן על פי עקרון הביטוח ההדדי שהיה בתוקף כל השנים, כל רווחי האגודה הועברו בסוף כל שנת פעילות חזרה לחבריה של האגודה (שהם גם בעליה). בשל קשיים אלה פרשה תנועת המושבים בסוף שנות ה-70 מחברותה באגודה (באותה עת חבריה מנו 30% מחברי האגודה). מנכ"ל האגודה באותה עת היה מנחם לוין מקיבוץ מעגן מיכאל, ועל מנת להפוך את האגודה לאפשרית מבחינה כלכלית הוחלט לתת מענה ביטוחי מלא לחבריה (היינו ביטוח רכוש, מעבר לביטוח הטרקטורים והשדות).
שנות ה-80: משבר התנועה הקיבוצית.
בהתאם להחלטת מוסדות האגודה השיתופית, בשנת 1982 החלה "הביטוח החקלאי" לבטח את מלוא הרכוש בקיבוצים ובתאגידים הקשורים בהם, לרבות רכוש המשק, בתי העסק בקיבוצים ועוד.
החלטה זו, שלוותה בלבטים רבים, שדרגה את מעמדה של "הביטוח החקלאי" ויכולותיה, חייבה את האגודה בקבלת רישיונות מתאימים מאת המדינה, וצבירה של הון עצמי הנדרש על פי הדין במדינת ישראל מחברת ביטוח. מקורות ההון העצמי היו רווחי המבוטחים (שהם בעלי האגודה) שהושקעו בהון העצמי של האגודה.
בשנת 1984 התקבל אישור המפקח על הביטוח לפעילות החברה ו-"ביטוח חקלאי", תחת ניהולו של משה גרוס מקיבוץ מענית, החלה לפעול במתכונת החדשה, כשהיא מבטחת את כל הרכוש היצרני והצרכני (פרט לתעשייה), וכל המכונות החקלאיות, השדות, התבואות, המטעים, בעלי החיים, חומרי הדברה וכדומה של הקיבוצים החברים באגודה. יתר הביטוחים, בכללם ביטוחי התעשייה וביטוחי חבויות, נעשו בחברת "הסנה".
תנועת הקיבוץ הדתי, שאיחדה לתוכה, עם השנים, את הקיבוצים והמושבים השיתופיים של תנועת "הפועל המזרחי", החליטה בתקופה זו שלא להצטרף להעברת הביטוח ל"ביטוח חקלאי" ולמעשה פרשה מן האגודה.
לאחר מלחמת לבנון הראשונה החלה תקופת היפר-אינפלציה, וקריסת הבורסה ומניות הבנקים סחפו את התנועה הקיבוצית למשבר כלכלי כבד.
התנועה הקיבוצית, על שני זרמיה באותם ימים (התק"ם והקיבוץ הארצי), נזקקה לכל מקור כספי. על פי הרשאה חריגה של המפקח על הביטוח אושרה תקנה כללית המתירה לתאגיד ביטוח במבנה של אגודה שיתופית להעמיד את הונה העצמי כהלוואה לחבריה, ללא ביטחונות מוצקים.
כך הפכה אגודת "ביטוח חקלאי" למעשה אחת מהמערכות הכלכליות של התנועות הקיבוציות, ואגודת "ביטוח חקלאי", בניהולו של יעקב (ז'קו) רקח מקיבוץ מפלסים, נחלצה לעזרת הקיבוצים והעניקה הלוואות לארגוני הקניות התנועתיים.
סכומי ההלוואות עלו בהדרגה והגיעו בסוף שנות ה-80 למלוא היקף ההון העצמי של "ביטוח חקלאי", שנאמד בכ-30 מיליון ₪.
בסוף שנות ה-80 המשיכה האגודה בניהולו של המנהל החדש, איתן נדן מקיבוץ חפציבה, לפתח את האגודה כחברת ביטוח במטרה לתת מענה לכל שירותי הביטוח לתנועה הקיבוצית ולתאגידים הקשורים לה.
בשנת 1987 העתיקה האגודה את משכנה לרחוב החשמונאים 93 בתל אביב, המשמש כמושב הנהלת החברה גם כיום.
שנות ה-90: קריסת "הסנה".
בשנות ה-90 השפיעו על החברה השינויים שעברה התנועה הקיבוצית וגבר רצונם של הקיבוצים להתנתק מהמערכות הקיבוציות, תוך דרישת הקיבוצים להשוואת התנאים להם הם זוכים מחברות ביטוח אחרות, וזאת בשל הצורך של הקיבוצים בצמצום מקסימלי בהוצאות, מבלי לפגוע בכיסוי ביטוחי שייענה על צורכיהם.
קריסת חברת הסנה בשנת 1992 הציבה את הקיבוצים ותאגידיהם בפני הצורך בכיסוי ביטוחי מיידי בכל תחומי החבויות לצורך פעילות שוטפת. מתוך מחויבות לחבריה העמידה "ביטוח חקלאי" באופן מיידי ביטוח בכל ענפי החבויות, לפי הפוליסות שהיו קיימות ב"הסנה".
בשנת 1993 הוקמה על ידי "ביטוח חקלאי" קרן הפנסיה "עתודות". הקרן, שהוקמה בשיתוף פעולה עם "מבטח שמיר", אפשרה לקיבוצים לבנות חיסכון פנסיוני לחבריהם. בתחילת 1995, הוקמה קרן "עתודות חדשה", בשיתוף עם כלל חברה לביטוח. בהמשך מכרה "ביטוח חקלאי" את חלקה בקרן "עתודות החדשה" ומחזיקה כיום בשיתוף עם "כלל" (שרכשה את חלקה של "מבטח שמיר") בקרן הפנסיה "עתודות" הוותיקה, ובחברת הניהול של הקרן – "שבח".
שנות ה-2000.
נכון לשנת 2009 הנפיקה ביטוח חקלאי כ-124,000 פוליסות ביטוח. מחזור הפרמיות של האגודה באותה שנה עמד על כחצי מיליארד שקל, ומאזנה השנתי הגיע ללמעלה ממיליארד שקל.
על מבוטחיה של "ביטוח חקלאי" נמנים מפעלי התעשייה המובילים במגזר הקיבוצי. סך הכל מבטחת כיום "ביטוח חקלאי" למעלה מ-300 מפעלים בלמעלה מ-5 מיליארד דולר.
עיקר הכנסותיה של "ביטוח חקלאי" נובעות מביטוח במגזר הקיבוצי (קיבוצים ומושבים שיתופיים, מפעלים ועסקים הקשורים להם). התפלגות הכנסותיה על פי המגזרים היא: כ-60% המגזר הקיבוצי, וכ-40% המגזר הפרטי. קודם לפתיחת שירותי הביטוח של "ביטוח חקלאי" למגזר הפרטי, עמד חלקו של מגזר זה ביחס לכלל הכנסות האגודה על כ-20% בלבד.
"ביטוח חקלאי" פועל במגזר הפרטי באמצעות 300 סוכנים מכל רחבי הארץ.
עם הגידול בהיקף הפעילות גדל גם מספר עובדיה של "ביטוח חקלאי" מכ-55 עובדים בשנת 2003 ל 170 עובדים בשנת 2021.
חברות בנות.
"ביטוח חקלאי" מחזיקה בבעלות של החברות הבאות:
תחומי פעילות.
"ביטוח חקלאי" פועלת כיום בתחום הביטוח האלמנטרי, ומציעה פוליסות ביטוח בענפי הביטוח:
Invision Power Board
Invision Power Board (בקיצור: IPB) היא מערכת להקמת פורום אינטרנט אשר פותחה בידי Invision Powers Services. המערכת נכתבה בשפת התכנות PHP ובאמצעות MySQL לצורך הקמת מערכת נתונים בסיסית.
עם שיווק המערכת, הציעה המפתחת מגוון עשיר של תוספים בעלות נמוכה. נוסף לכך מפתחים חיצוניים פרסמו תוספים שונים ואף ערכות נושא למשתמשי המערכת.
נכון לתחילת 2021 מוצע גם תרגום למערכת בעלות של 10$ עד 120$ למשתמש בשפה העברית, והוא נמצא זמין להורדה באתר של Invision Community תחת חנות המסחר הנקראת Marketplace.
היסטוריה.
חברת Invision Power Services (IPS) הוקמה בשנת 2002. מוצרם הראשון שהוצע למכירה היה מערכת ליצירת פורום באינטרנט לצרכים אישיים או עסקיים, מערכת פשוטה המאפשרת התקנתה בהתאם לדרישות הלקוח.
גרסאות המערכת לאורך השנים היו:
ארקדי לוקסמבורג
ארקדי לוקסמבורג (ברוסית: Аркадий Люксембург; באנגלית: Arkady Luxemburg; נולד ב-15 במרץ 1939) הוא מלחין מולדובני–אמריקאי ממוצא יהודי.
ביוגרפיה.
לוקסמבורג קיבל בשנת 1964 תואר שני באמנויות (בקומפוזיציה, תורת המוזיקה, ונגינת פסנתר) באקדמיה למוסיקה בקישינב מולדובה הסובייטית שבברית המועצות.
הוא עבד כמורה במוסדות חינוך שונות בקישינב, בהם האקדמיה למוזיקה, המכללה למוזיקה של מולדובה ובית הספר למוזיקה של מולדובה. כמה מתלמידיו היו לאמנים ידועים בעולם. הוא חיבר כמה יצירות בתורת המוזיקה והרמוניה. בשנת 1967 זכה בתואר מלחין השנה.
בשנת 1990 ארקדי לוקסמבורג עלה לישראל והחל ללמד במכללה לחינוך על שם דוד ילין בירושלים. בשנת 1995 היגר לסן דייגו בארצות הברית.
הוא חבר איגוד הקומפוזיטורים בישראל, מולדובה ו-ASCAP בארצות הברית.
בין היצירות הסימפוניות הבולטות שלו ניתן למנות את "הסינפונייטה", סימפוניה לתזמורת מיתרים "השואה" לזכרם של קורבנות השואה, שני קונצ'רטי לפסנתר עם ​​תזמורת, קונצ'רטו לצ'לו עם תזמורת סימפונית פנטזיה "ניגוני האביב". בין יצירות למקלדת סולו הבולטות ניתן למנות את "Aquarelie", "לזכרו של שוסטקוביץ'", "לזכרו של גרשווין".
ארקדי לוקסמבורג כתב מספר פמוזנים בשיתוף פעולה עם מספר משוררים, לרבות יפים קרימרמן.
Don't Stop the Music
Don't Stop the Music (בעברית: אל תעצור את המוזיקה) הוא שיר של הזמרת ריהאנה שיצא לאור ב-7 בספטמבר 2007 כסינגל הרביעי מאלבום האולפן השלישי של ריהאנה, Good Girl Gone Bad. השיר נכתב על ידי טוואנה דבני והמפיקים סטארגייט בתוספת קרדיט של מייקל ג'קסון בגלל השורה "Mama-say, mama-sa, ma-ma-ko-ssa" שנלקחה מתוך השיר של הזמר "'Wanna Be Startin' Somethin". השיר הוא שיר דאנס בשילוב של מוזיקת היפ-הופ.
מבקרי מוזיקה רבים שיבחו את הסימפול משירו של ג'קסון ואף היה מועמד לפרס גראמי בקטגוריית "הקלטת הדאנס הטובה ביותר". השיר זכה להצלחה אדירה בעולם כאשר הגיע למקום הראשון ב-9 מדינות ביניהם אוסטרליה, צרפת וגרמניה. בבריטניה השיר הגיע למקום ה-4 וזכה לקבל מעמד זהב. בארצות הברית השיר הגיע למקום ה-3 ולמקום הראשון במצעד שירי הדאנס ובנוסף הגיע למעמד פלטינה משולשת במדינה עם מכירות של 3.7 מיליון עותקים.