התנועה לסנגור עצמי היא תנועה אמריקאית לזכויות אזרח המופעלת על ידי אנשים עם מוגבלות שכלית התפתחותית והיא חלק מהתנועה לחיים עצמאיים, תנועה רחבה יותר הפועלת למען זכותם של אנשים עם מוגבלות לחיות חיים עצמאיים בקהילה. החדשנות בתנועות אלו היא בשימת הדגש על נקודת המבט של אנשים עם מוגבלות על האופן בו מנוהלים חייהם ועל אופי השירותים השונים הניתנים להם. בתחילת דרכם התקשו התנועות לתפוס תאוצה בעיקר משום שהקהילה לא עודדה זאת מתוך פטרונות, סטיגמות ודעות קדומות הקשורות ליכולתם של אנשים עם מוגבלות. נוסף על כך, אנשי המקצוע לא האמינו כי אלו מסוגלים להיות אחראים ולקבל החלטות על פעולותיהם. עם זאת, במשך השנים דעת הקהל השתנתה והתנועות גדלו והתרחבו וכיום התנועה פעילה בלמעלה מ-52 מדינות בעולם.
בשנת 1991 קמה בארצות הברית תנועת Self Advocates Becoming Empowered - SABE אשר הנחת היסוד שלה היא שיש להתייחס לאנשים עם מוגבלות כשווים תוך מתן שוויון בקבלת ההחלטות, שוויון זכויות והזדמנויות.
בשנת 2000 הוקמה הבמה האירופית לסנגור עצמי (EPSA) אשר מורכבת מארגונים של סנגור עצמי במדינות שונות באירופה. במה זו מהווה חלק מאינקלוז'ן אירופה אשר פועל למען חיזוק התנועה האירופית לסנגור עצמי תוך הדגש המרכזי על שוויון זכויות לאנשים עם מוגבלות שכלית התפתחותית.
בישראל הוקמה בשנת 1951 עמותת אקים על ידי הורים לילדים עם מוגבלות שכלית ומתנדבים במטרה לתת מענה ולטפל בבעיות עיקריות שאיתן מתמודדות אוכלוסיית האנשים עם מוגבלות שכלית ומשפחותיהם, להביא לשינוי חברתי, למיצוי זכויות, להכללה, להעצמה ולסנגור עצמי. יחד עם זאת, ברוב העולם עמותות של הורים למען ילדים עם מוגבלות אינן נחשבות עמותות המתמחות בסנגור עצמי, היות שהן מציגות פעמים רבות את נקודת המבט של ההורים ולא של האנשים עצמם.
סינגור עצמי בקרב אוכלוסיות שונות.
סנגור עצמי קיים כיום בקרב כמה אוכלוסיות: אנשים עם לקויות למידה ותלמידי חינוך מיוחד, אנשים עם אנשים עם מוגבלויות באופן כללי ועם מוגבלות שכלית בפרט.
סנגור עצמי של לומדים עם לקויות למידה.
לומדים רבים עם לקויות למידה מתקבלים למוסדות להשכלה גבוהה, אך מגלים שאין בהם את ההתאמות הנחוצות להם.
משום שרוב המרצים והיועצים אינם בקיאים בצרכים של סטודנטים בעלי לקויות למידה, עליהם ללמוד כיצד להיות הסנגורים של עצמם. חשוב לזכור כי הסנגור העצמי אינו מתוך אשמה בה מואשם האדם, ולכן כיום החל שימוש במושג "ייצוג עצמי" כראוי יותר לשימוש במקרים מסוג זה.
לעיתים קרובות מרצים מייחסים את ההנמכה בציונים כראייה לחוסר יכולת לרכישת הידע הנדרש בקורס מסוים.
סטודנטים המסוגלים לזהות את נקודות החוזק והחולשה שלהם ולהבהיר אותם למרצים יכולים לשפר את סיכויי ההצלחה שלהם.
סינגור עצמי בתחום זה הוא יצוג עצמי של אדם עם לקויות למידה במטרה להגן על זכויותיו בלימודים, בחברה ובתעסוקה ובתקווה להגיע למיצוי אישיותו, כשרונותיו ויכולותיו. מדובר על נושאים כגון אסטרטגיות למידה מסייעות או התאמות לימודיות כאשר הסתייעות ברשתות תמיכה וטיפוח פעיל של קשרי גומלין עמן הם מרכיבים חשובים בעידוד אנשים עם לקויות למידה בתהליך סנגור עצמי. קידום סנגור עצמי נעשה בחמש עשרה השנים האחרונות לאחת הסוגיות המרכזיות בחינוך מיוחד ובשירותים הנלווים אליו.
סינגור עצמי של אנשים עם מוגבלות נפשית.
מוגבלות נפשית היא מצב בתחום ההתנהגות וההרגשה הנפשית המתבטאת בדפוס התנהגותי או חשיבתי, שונה מהנורמה והגורם למצוקה משמעותית או לפגיעה משמעותית בתפקוד. בתחום הפסיכולוגיה הקלינית והפסיכיאטריה משמש המונח בסיווג התנהגויות על ציר בין נורמליות לבין אבנורמליות לצורך איבחון וטיפול.
היכולת של אנשים המתמודדים עם הפרעות נפשיות חמורות לסנגר על עצמם במסגרות רפואיות ושיקומיות הוא מרכיב בסיסי של יכולת ההתמודדות העצמית.
יכולת גבוהה של סינגור עצמי מקושרת לרמות גבוהות יותר של תקווה, איכות חיים גבוהה יותר וירידה בכמות התסמינים.
תחומים של סנגור עצמי לאנשים עם מוגבלות נפשית רבים ומגוונים, למשל בחירת מסגרת דיור, תעסוקה, מיניות ויצירת קשרים זוגיים ועוד.
סנגור עצמי לאנשים עם מוגבלות שכלית.
סנגור עצמי לאנשים עם מוגבלות שכלית, בא לידי ביטוי בשני מישורים- במישור האישי (הפרט) ובמישור החברתי (התנועה לסנגור עצמי).
במישור הפרט סנגור עצמי של אדם עם מוגבלות שכלית בא לידי ביטוי ביכולתו ואחריותו של האדם להכיר ולקבל את כישוריו ומגבלותיו, לבטא בגלוי את רצונותיו, לקבוע מהם צרכיו והאינטרסים שלו, לשפר יכולת בחירה בין אפשרויות שונות בתחומי חייו ולהגדיל את הסיכויים לקבל מענה לצרכיו. יישומו של סנגור עצמי בחיי הפרט עם מוגבלות שכלית תורם לאיכות חייו, מגביר אסרטיביות, מוטיבציה, עניין ודימוי עצמי חיובי. סנגור עצמי של אדם עם מוגבלות שכלית נעשה ברמות שונות- מאנשים החיים בקהילה ועד האנשים החיים בהוסטלים ובמוסדות.
במישור התנועה לסנגור עצמי נערכות פעילויות שונות ליצירת שינוי חברתי, להבטחת זכויותיהם של יחידים וקבוצות של אנשים עם לקות או מוגבלות, להעצמתם לדבר בעד עצמם, להחליט בעצמם ולעמוד על זכויותיהם. מטרת התנועה לסנגור עצמי היא השגת מודעות לצורכיהם של אנשים עם מוגבלות שכלית והקטנת בידודם בקרב החברה, כמו כן מתן כלים והתנסות ללקיחת שליטה משמעותית יותר על חייהם תוך ביטוי גלוי של רצונות וצרכים. מטרה נוספת היא העצמת יכולת לפעול לפיתוח שירותים הולמים בתחומי חייהם של אנשים עם מוגבלות שכלית.
בתחום זה סנגור עצמי עוסקים בכמה מושגים עקרוניים: העצמה, הכללה ואיכות חיים.
קבוצות סינגור עצמי בעולם ובישראל.
כיום, מתקיימות בכל העולם קבוצות סינגור עצמי של אנשים עם מוגבלויות שונות. מטרת קבוצות אלו לקדם את זכויותיהם, להשמיע את קולם ודעתם לגבי חייהם האישיים ולהביא לשינוי בחיי המשתתפים והאנשים שהם מייצגים.
בעידן האינטרנטי ברחבי העולם, קיימות קהילות וירטואליות רבות לסנגור עצמי המשמשות כלי להעצמה בקרב אנשים עם מוגבלות שכלית ובני משפחותיהם. האתרים מאפשרים היכרות עם תחומי סנגור עצמי מגוונים, מתן במה וביטוי לאוכלוסייה עם מוגבלות שכלית ולבני משפחותיהם, מקורות מידע עדכני לגבי שירותים, פעילות פנאי, כנסים ואירועים, ייעוץ משפטי, פורומים וקבוצות דיון, ואף אתרים לחיפוש בני זוג לאנשים עם מוגבלות.
בישראל משרד העבודה והרווחה בשיתוף עם אקים וג'וינט ישראל מפעילים קבוצות לסנגור עצמי של אנשים עם מוגבלות שכלית במסגרות פנימייתיות ובמפעילים מוגנים. למשל ב-1998 הונחו על ידי אנשי מקצוע קבוצות לסנגור עצמי לאנשים עם מוגבלות שכלית במקביל בתשעה מעונות ברחבי הארץ. בישראל חוקקו מספר חוקים לקידום זכויות ושוויון אנשים עם מוגבלות אשר מתוכם נובעת ההתייחסות לנושא הקידום העצמי. בשנת 2012 ישראל חתמה על אמנת האו"ם בדבר זכויותיהם של אנשים עם מוגבלויות אשר לפי תפיסתה יש לקדם את הביטוי, שמיעת קולם ומתן אפשרויות בחירה לאנשים עם מוגבלות. בין שאר סעיפים חשובה התייחסות להכרה בחשיבות האוטונומיה הפרטית ועצמאות הפרט אצל אנשים עם מוגבלויות כולל מעורבות פעילה בתהליכי קבלת החלטות בדבר מדיניות הנוגעת לזכויותיהם. סעיפים אלה מתייחסים באופן ישיר לזכות לסנגור עצמי של האדם עם מוגבלות. באגף לטיפול באדם עם מוגבלות שכלית התפתחותית של משרד הרווחה פועלת מחלקה לסנגור עצמי שמטרתה להטמיע נושא זה במסגרות השונות ומפעילה סדנאות הדרכה. כמו כן אלווין ישראל ובית איזי שפירא החלו לעבוד יחד בשנים האחרונות על הקמת וטיפוח קבוצות שיביאו להקמת תנועה לסנגור עצמי ומנהיגות בקרב אנשים עם מוגבלות שכלית בישראל. כמו כן ארגון בזכות מפעיל קבוצות דומות לאנשים עם מוגבלות פיזית או נפשית.
לקריאה נוספת.
לאה קוזמינסקי - מדברים בעד עצמם סינגור עצמי של לומדים עם לקויות למידה. הוצאת מופ"ת, הוצאת יסוד, 2009 קישור לקריאה מקוונת בספר דרך אתר 'כותר'.
אהוד שפירא (מדען מחשב)
אהוד שפירא (נולד ב-1955) הוא פרופסור במחלקה למדעי המחשב ומתמטיקה שימושית ובמחלקה לכימיה ביולוגית במכון ויצמן למדע. הוא ממציא המחשב הביולוגי, איש השנה העולמי בביוטכנולוגיה לשנת 2004, ונמצא ברשימת 50 המדענים המובילים בעולם של Scientific American.
ביוגרפיה.
שפירא נולד וגדל בירושלים עד גיל 13, שבו עבר להתגורר ברמת גן. בתיכון שמע שיעורים מפי הפילוסוף הסנסציוני משה קרוי. ב-1979 סיים בהצטיינות תואר ראשון במתמטיקה ופילוסופיה באוניברסיטת תל אביב, ובשנת 1982 סיים דוקטורט במדעי מחשב באוניברסיטת ייל שבארצות הברית. בעבודת הדוקטורט שלו ניסה לספק פרשנות אלגוריתמית לגישתו של פילוסוף המדע קרל פופר על תגליות מדעיות. המחקר הניב גם מערכת מחשב להסקה של תאוריות לוגיות, וגם מתודולוגיה לאיתור באגים (ניפוי שגיאות) בתוכניות, שפותחה באמצעות שפת התכנות פרולוג.
בחזרתו לארץ בשנת 1982, הצטרף כבתר-דוקטורנט למחלקה למדעי המחשב ומתמטיקה שימושית במכון ויצמן למדע. הפרויקט היפני של מחשב הדור החמישי היווה בעבורו השראה להמצאת שפת תכנות עילית לחישוב מקבילי ומבוזר, שנקראת Concurrent Prolog. לעבודתו הייתה השפעה מכרעת על הכיוון האסטרטגי של הפרויקט הלאומי היפני, כשהוא מקיים שיתוף פעולה הדוק עם היפנים על הפרויקט הזה בכל משך עשר שנות קיומו.