באותה שנה החלו בקנדה הליכים משפטיים כנגד קהילתו של הלברנץ. בשנת 2014 עברה הקהילה לגואטמלה, שם עברה כמה מקומות, עד שלבסוף קנתה שטח מבודד בעיירה אורטוריו שבמחוז סנטה רוסה. גם שם התחוללו חיכוכים בין השלטונות ובין הקהילה. ביוני 2017 עבר הלברנץ עם חלק מקהילתו למדינת צ'יאפס במקסיקו. זמן קצר לאחר מכן, ב-7 ביולי 2017, טבע למוות, כשטבל בנהר בערב שבת. הוא נקבר בשטח שקנתה קהילתו בגואטמלה.
שלום הלפרין
רבי שלום הלפרין (ט"ו בשבט ה'תר"ח - כ"ד באב ה'תרצ"ט) בנו של רבי דוד מברדיצ'ב ונכדו של רבי ישראל פרידמן אבי שושלת חסידות רוז'ין. היה מייסד חסידות וסלוי ואבי השושלת.
תולדותיו.
שלום הלפרין נולד בט"ו בשבט בשנת ה'תר"ח, בעיר ברדיצ'ב, העיר הגדולה ביותר במחוז ז'יטומיר שבאוקראינה. בן לאביו, הרב דוד הלפרין שכיהן כרב בברדיצ'ב. אביו של הרב דוד וסבו של הרב שלום היה הרב יחיאל הלפרין ממינסק. אמו של הרב שלום הלפרין הייתה הרבנית לאה פרידמן בת הרב ישראל פרידמן (הרוז'ינר) שהיה האדמו"ר הראשון לשושלת חסידות רוז'ין ואב למספר חצרות חסידיות.
הרב ישראל פרידמן מרוז'ין היה בנו של הרב שלום שכנא מפראהביטש (רבי שלום הגדול) (על שמו נקרא הרב שלום הלפרין), בנו של הרב אברהם המלאך שהיה תלמידו של אביו, המגיד ממזריטש שהיה יורשו של הבעל שם טוב אבי תנועת החסידות.
הרבנות והאדמו"רות.
בשנות נעוריו פעולתו התורנית של הרב שלום הייתה חריגה, גם לאחר שנישא לרבנית חנה שרה פרידמן, בת הרב יצחק פרידמן מייסד שושלת חסידות בוהוש המשיך הרב שלום הלפרין ללמוד תורה לכל אורך שעות היממה. בשנת ה'תרנ"ו, בעצת חותנו החל הרב שלום לכהן כאדמו"ר בעיר רדוקנן בסמוך לוסלוי שברומניה. בעת שהותו ברדוקנן הפכה העיר למרכז חסידי ידוע ורבים מיהודי רומניה היו נוהרים אל הרב שלום.
את בחרותו העביר במחיצת סבו ודודו, הרב אברהם יעקב פרידמן שהיה מייסד חסידות סדיגורה. כשכיהן כאדמו"ר ברדוקנן ניכר במידת קנאותו הדתית ובהנהגתו השתדל לשלב גם רחמנות לצד אדיקות, הרב שלום הלפרין שם דגש על 'ירידה אל העם' במקביל לתכונותיו השמרניות. הרב שלום הלפרין היה ממתנגדיה החריפים של התנועה הציונית ושל החינוך ההשכלתי שהחל לפרוח בחברה היהודית. מעברו מהעיר רדוקנן לעיר וסלוי בא בעקבות בית ספר השכלתי ליהודים ברדוקנן שהיה לא לרוחו. הרב שלום הלפרין היה מתנגד חריף לציונות לצד התנהגות אצילה וסמכותית שהונהגה בחצרות בית רוז'ין. הוא טען כי הערבים ילחמו ביהודים עד בוא המשיח באשמת הציונות. כמו כן היה ידוע באי הסכמתו להשתמש באתרוגי ארץ ישראל שכן הם נעשו בעבודת כפיים של חברי התנועה הציונית-החלוצית.
בווסלוי ייסד את חצרו שכונתה 'חסידות וסלוי' והפך את העיר למרכז חסידי ידוע. הרב שלום הלפרין נפטר בכ"ד אב בשנת ה'תרצ"ט בעיר וסלי בה נטמן, יורשו היה בנו, הרב חיים דב הלפרין שכיהן כאדמו"ר בווסלוי, בבוקרשט ובחיפה. מרכז החסידות כיום הוא בעיר תל אביב.
משפחה.
הרב שלום הלפרין נישא לרבנית חנה שרה פרידמן, בת הרב יצחק פרידמן (אדמו"ר ראשון מבוהוש). בנם יחידם:
שלמה זלמן בהר&quot;ן לעווי
שלמה זלמן (בהר"ן) לעווי (כונה בירושלים: רבי נחומצן, בהר"ן ראשי תיבות של 'ן 'בי חום) (התקצ"ו - כ"ה באדר א' ה'תר"ע, 6 במרץ 1910) היה מנהל החשבונות של חברת ההתיישבות שהייתה אחראית לייסוד השכונות מחוץ לחומות במאה ה-19 בירושלים. הרב לעווי היה תושב שכונת בתי מחסה בעיר העתיקה והוא הרבה לעסוק בהתנדבות בניהול כספי החברה.
המגורים בפולין והעלייה לארץ ישראל.
שלמה זלמן לעווי נולד לרב נחום לעווי (כונה רבי נחום שאדיקר) ולחיה סימפלוניע לעווי בעיר שאדיק בפולין. אביו היה רבה הראשי של העיר וראש כולל פולין לאחר עלייתו לארץ ישראל יחד עם משפחתו.
הרב שלמה זלמן היה בן בכור להוריו, עם עלייתם ארצה החל הרב שלמה זלמן לקחת חלק בפעולות נגד החלטות השלטון שהתערב באותם ימים בענייני החינוך בירושלים. בשנת ה'תרט"ו, עם הקמת בית הספר הראשון בעיר - 'למל', קרא הרב שלמה זלמן (בהוראת רבני ירושלים) להחרמת בית הספר לאחר שהנהלתו הנהיגה חינוך חילוני שאיימה על לימודי הקודש בעיר. בעקבות כך נכלא הרב שלמה זלמן על ידי הממשל.
הרב שלמה זלמן התפרסם בחוכמתו הרבה. בין תלמידיו הבולטים היה אחיו הרב דוד בהר"ן והרב גרשון לפידות. עם עלייתו ארצה של הרב משה יהושע יהודה לייב דיסקין - המהרי"ל דיסקין. הוא הסתופף בקבוצת תלמידיו הקרובה שכונתה 'חבורת האריות' והפך להיות לאיש סודו של המהרי"ל. נחשב לאחד מתלמידיו הבולטים ולימים אף שימש כדיין בבית הדין של המהרי"ל.
היציאה מהחומות ומאה שערים.
הרב שלמה זלמן היה ממייסדי חברת בוני ירושלים שהייתה החברה העיקרית לבניית השכונות הראשונות של ירושלים במאה ה-19 לאחר היציאה מהחומות. יחד עם הרב שמואל הומינר הוא ניהל את החברה ובנה בעזרתה כמה מהשכונות המפורסמות של ירושלים כמו נחלת שבעה, משכנות שאננים, מחנה ישראל, בית דוד ושכונת מאה שערים.
לאחר היציאה מהחומות התגורר בשכונת מאה שערים ואף כתב את ספר התקנות המפורסם של השכונה, מאוחר יותר היה ממקימי המושבה פתח תקווה. לזכרו נקרא רחוב שלמה זלמן בהר"ן בשכונת מאה שערים.
משפחתו.
אחיו:
ילדיו:
שלמה יעקב אייכנשטיין
רבי שְׁלֹמֹה יַעֲקֹב אַיְּיכְנְשְׁטֵיין (1830, ה'תק"ץ - 4 בדצמבר 1885, כ"ו בכסלו ה'תרמ"ו) היה אדמו"ר בדור השלישי בשושלת זידיטשוב.
ביוגרפיה.
נולד בשנת ה'תק"ץ בזידיטשוב לרבי יצחק אייזיק אייכנשטיין (המהרי"א מזידיטשוב), נישא בזיווג ראשון לבתו של רבי יוסף רוטנברג מקוזובה, ובזיווג שני נישא לחיה בתו של רבי אברהם אבא הורוביץ משנדישוב.
לאחר פטירת אביו בט' בסיון ה'תרל"ג החל רבי שלמה יעקב לכהן באדמו"רות בזידיטשוב לצד אחיו הגדולים רבי אלכסנדר סנדר יום טוב ליפא ורבי אליהו. עם זאת מרבית חסידי אביו היו אצל אחיו ורק מקצתם היו חסידיו. במחציתה השנייה של שנת ה'תרל"א היגר רבי שלמה יעקב לעיר סטרי שבמחוז סטריסקי בחבל לביב שבמערב אוקראינה, שם התגורר עד לפטירתו בכ"ו בכסלו ה'תרל"ג.
צאצאיו.
מזיווג ראשון:
מזיווג שני:
שמואל אברהם אבא הגר
הרב שמואל אברהם אבא הגר (1865, ה'תרכ"ה - 24 בפברואר 1895, ל' בשבט ה'תרנ"ה) היה רב ואדמו"ר בעיר הורודנקה. היה בנו של הרב ברוך הגר האדמו"ר מוויז'ניץ.
ביוגרפיה.
הרב שמואל אברהם אבא הגר נולד בשנת ה'תרכ"ה בעיירה ויז'ניץ שבבוקובינה שבאימפריה האוסטרית (כיום באוקראינה) לרב ברוך הגר שהיה האדמו"ר השני בשושלת חסידות ויז'ניץ והרביעי לקוסוב-ויז'ניץ, ולציפורה שפירא, בתו של הרב אריה לייב שפירא מז'יטומיר ונכדתו של הרב פנחס שפירא מקוריץ.
לאחר מות אביו, הרב ברוך הגר בכ' בכסלו ה'תרנ"ג, נתמנה הרב שמואל אברהם אבא לכהן כרב בעיר הורודנקה. בעת כהונתו ברבנות חיבר את הספר "שפתי צדיק" על השבתות והמועדים וראשי החודשים. כשנתיים בלבד לאחר מינויו לרב בעיר נפטר הרב שמואל אברהם אבא הגר בל' בשבט ה'תרנ"ה, ואת מקומו ברבנות מילא אחיו הרב יחיאל מיכל הגר.
משפחתו.
הרב שמואל אברהם אבא הגר היה נשוי לרבנית הינדא מטיל, בת הרב משה מרדכי טברסקי (האדמו"ר מקארוב). בנותם:
שמואל טייטלבוים
הרב שמואל טייטלבוים (1814, ה'תקע"ד - 14 באוקטובר 1888, ט' בחשוון ה'תרמ"ט) היה אב"ד גורליצה ובנו של הרב אלעזר ניסן טייטלבוים שהיה אב"ד דרוהוביץ' והאדמו"ר השני מסיגט.
ביוגרפיה.
נולד בשנת ה'תקע"ד (לערך) לאביו, הרב אלעזר ניסן טייטלבוים שהיה רבה של העיירה דרוהוביץ' במחוז לבוב שבאוקראינה. סבו, אביו של הרב אלעזר ניסן, היה הרב משה טייטלבוים (הראשון) שהיה מייסד חסידות סיגט וממפיצי החסידות בהונגריה. אמו הייתה הרבנית רוזיה בלומה בת הרב אהרן אב"ד העיר חודורוב שבאוקראינה.
בשנת ה'תרט"ז חל מפנה במשרתו כרב. אחיו הרב יקותיאל יהודה טייטלבוים (ייטב לב) רצה לעבור לכהן כרב העיר דרוהוביץ' בו כיהן אביהם כרב, ואילו הרב שמואל תכנן לכהן כרב בעיר גורליץ. אולם דרכו של האח יקותיאל יהודה לרבנות בדרוהוביץ לא הייתה קלה. סוחרי העיר העדיפו לקבל את מרותו של הרב ברוך הלברשטאם שהיה בנו של הדברי חיים מצאנז. בין שני הרבנים החלה להתפתח מחלוקת עד שהרב חיים הלברשטאם, אדמו"ר ומייסד חסידות צאנז ואביו של הרב ברוך, הכריע בנידון כשציווה על בנו לעזוב את דרוהוביץ' ולכהן כרבה של הקהילה היהודית בעיר רודניק בפולין. הרב שמואל טייטלבוים קיבל את שחפץ והתמנה לאב"ד גורליץ עד סוף ימיו. לאחר פטירתו כיהנו עוד שניים מבניו כרבנים בגורליץ.
בט' בחשוון בשנת ה'תרמ"ט נפטר הרב שמואל טייטלבוים בעיר קרקוב בפולין, ונקבר בבית הקברות היהודי שבה.
משפחתו.
הרב שמואל טייטלבוים נישא לבתו של הרב מנחם מנדל הורביץ מסקאהל. נכדו של מנחם מנדל (הראשון) מלינסק
ילדיהם:
עמי-יעל אקסלרוד
עמי-יָעָל אקסלרוד (4 בפברואר 1939 – 16 באוקטובר 1973) היה קצין צנחנים, אשר עוטר בעיטור העוז על לחימתו בסיני במלחמת יום הכיפורים, שבה נהרג.
קורות חיים.
אקסלרוד נולד בקיבוץ נען. שמו ניתן לו על רקע המאבק לעלייה באותם ימים. בילדותו עברה משפחתו לקיבוץ קריית ענבים. למד בבית הספר האזורי הרי-יהודה והיה פעיל בשורה ארוכה של תחביבים וביניהם גדנ"ע וסיירות. לפני גיוסו שימש במשך שנה כמדריך בתנועת הנוער העובד באשקלון.
אקסלרוד התגייס לצה"ל ב-1958 והתנדב לשירות בחטיבת הצנחנים, עבר קורס קצינים וקורס קציני חבלה. לאחר תום שירותו חזר לקיבוצו והשתלב בעבודה במשק.
במילואים עבר אקסלרוד קורס מפקדי פלוגות ושירת כסגן מפקד פלוגת הנדסה של חטיבת צנחנים. השתתף במלחמת ששת הימים. שנה אחר כך יצא בשליחות חשאית לחבל כורדיסטן. הוענקה לו דרגת רב-סרן והוא התקדם לתפקיד של מפקד פלוגה.