בעונת , בשל מחלוקות על רקע כלכלי בין קירט לקבוצתו, עבר הבלם לקבוצת מכבי תל אביב, במדיה היה לשחקן הרכב במרכז ההגנה. בתום עונה אחת, שהסתיימה במקום השמיני בטבלה, חזר השחקן לקדנציה נוספת בבית"ר ירושלים, וגם עמה סיים במקום השמיני בטבלה. עונה אחר כך, תחת המאמן דוד שווייצר, התקרבה בית"ר לזכייה באליפות, אך במשחקו האחרון של קירט בקבוצה הפסידה בית"ר להפועל תל אביב ובזאת הפסידה גם את האליפות למכבי חיפה וסיימה במקום השני והמאכזב מבחינתה.
אחרי עונה זו חתם קירט בקבוצת הפועל כפר סבא של המאמן יצחק שום, אך בתום עונה בינונית בה סיימה הקבוצה במקום ה-11 עבר לקבוצת בית"ר נתניה בעונתה היחידה בהיסטוריה בליגה הבכירה. עקב קשיים כלכליים עזב אותה קירט במהלך העונה ועבר למכבי יפו. בסיום העונה שתי הקבוצות נשרו לליגת המשנה.
קירט הוסיף לשחק בליגות נמוכות, עד שפרש בגיל 43 במדי קבוצת נעוריו, מכבי שעריים.
נבחרת ישראל.
קירט ערך את הופעת הבכורה הרשמית שלו במדי נבחרת ישראל ב-19 בדצמבר 1979, במשחק ידידות מול באצטדיון בלומפילד. מאמן הנבחרת דאז, עמנואל שפר, העלה אותו כמחליף במשחק שהסתיים בשוויון 1-1. קירט יצג את הנבחרת גם בטורניר הקדם אולימפי של 1980 ובמשחק אחד במסגרת מוקדמות מונדיאל 1982, מול .
במסגרת מוקדמות מונדיאל 1986, התמודדו ישראל ו על המקום בפלייאוף ההעפלה למונדיאל. במסגרת ההכנות להתמודדות, ציין מאמן אוסטרליה, פרנק ארוק, כי השחקן הטוב בנבחרת הוא שלמה קירט, וזאת תוך שהוא מתעלם ממספר כוכבים ששיחקו אז בשורות הנבחרת, כמו אורי מלמיליאן, אלי אוחנה ומשה סיני. הכרזה זו נתפסה כזלזול וחוסר הכרה בנבחרת הישראלית, אך למרות זאת, אוסטרליה ניצחה את ישראל ובסיום המשחקים העפילה על חשבונה לפלייאוף.
בשלהי הקריירה הבינלאומית שלו הביע קירט התנגדות לשיתופם של שחקנים ערבים ישראלים בנבחרת ישראל. בעקבות דבריו, הורחק קירט מהנבחרת לצמיתות. בסך הכל רשם קירט 24 הופעות במדי הנבחרת.
חיים אישיים.
בשלהי הקריירה החליט קירט לחזור בתשובה, ואף התמיד בכך לאחר פרישתו. בעונתו האחרונה בקבוצת מכבי שעריים זכה לשתף פעולה עם בנו, כפיר, במדי הקבוצה. כיום כפיר הוא מנהלה של מכבי שעריים.
מצר הנסיך מוויילס
מצר הנסיך מוויילס (באנגלית: Prince of Wales Strait) הוא מצר ים באוקיינוס הקרח הצפוני בתחומי הטריטוריות הצפון-מערביות הקנדיות, המפריד בין האי בנקס מצפון-מערב, לבין האי ויקטוריה מדרום-מזרח, ומקשר בין ויקונט מלוויל סאונד (Viscount Melville Sound) מצפון-מזרח לבין מפרץ אמונדסן (Amundsen Gulf) מדרום-מערב.
רוחבו של המצר בנקודה הצרה ביותר הוא 12 ק"מ, עומקו המרבי מגיע ל-160 מטרים (במעבר הדרומי), ואורכו – כ-275 ק"מ.
מצר הנסיך מוויילס מהווה נתיב ימי חלופי למצר מקקלור הקופא במעבר הצפון-מערבי.
רוברט מקקלור (Robert McClure, 1873-1807), חוקר אירי של האזור הארקטי בצי המלכותי הבריטי, היה הראשון לגלות את המצר בשנת 1850. המצר נקרא על שמו של הנסיך מוויילס דאז, אלברט אדוארד, בנה של המלכה ויקטוריה ולימים המלך אדוארד השביעי.
פרינסס
פרינסס הוא סרט קולנוע ישראלי מסוגת דרמה העוסק באלימות מינית. הסרט נכתב ובוים על ידי טלי שלום עזר. בתפקידים הראשיים משחקים קרן מור, אורי פפר, שירה האס ואדר זהר הנץ. הסרט זכה לביקורות טובות, וגרף מספר פרסים.
תקציר העלילה.
בזמן שאמה (קרן מור) נעדרת מהבית, אדר (שירה האס) בת ה-12 ואביה החורג מיכאל (אורי פפר) מפתחים משחקי תפקידים הגולשים למחוזות מסוכנים. בעודה מנסה למצוא את מקומה בין מערכות היחסים הסוערות והיצריות בבית, אדר פוגשת באלן (אדר זהר הנץ) - נער חלומי שדומה לה להפליא, ומצרפת אותו למשפחה. אדר יוצאת בעקבות אלן למסע אפל בין ילדות להתבגרות, בין מציאות לדמיון, המשנה לעד את חוקי המשחק בבית.
הקרנות בבתי קולנוע בארץ.
על פי ספר הקולנוע הישראלי צפו בסרט זה 5,581 צופים בבתי הקולנוע ברחבי הארץ.
פרסים.
שירה האס, הועמדה לפרס השחקנית הראשית הטובה ביותר בטקס פרסי אופיר אך לא זכתה. הסרט וההפקה גרפו ארבעה פרסים בטקס פרסי "פסטיבל הקולנוע ירושלים 2014", פרס חג'ג לסרט באורך מלא יחד עם "גט", פרס חג'ג על המוזיקה של ישי אדר, פרס קרן ון ליר על צילום הסרט זכה ראדק לאדצ'וק על עבודתו ופרס חג'ג על משחקה של שירה האס בסרט באורך מלא.
Pig Heaven
הייסטינגס
הייסטינגס (אנגלית: Hastings) היא עיר בבריטניה השוכנת במחוז מזרח סאסקס באנגליה.
העיר ידועה עוד מהמאה ה-8. במאה ה-11 הייסטינגס הייתה עיירה קטנה; ב-1066 ויליאם הראשון הביס ביישוב זה את צבאו של הרולד השני. לאחר ניצחונו בקרב, הפך ויליאם למלך אנגליה והקים שושלת מלכי אנגליה חדשה.
בימי הביניים הייתה הייסטינגס אחת מחמשת נמלי אנגליה, אבל עם הזמן היא איבדה את מעמדה.
החל מ-1920 מתקיימת בעיר מדי שנה תחרות הייסטינגס לשחמט.
תורת החוגים
תורת החוגים היא ענף של האלגברה המופשטת העוסק בחקר חוגים - מבנה אלגברי בעל שתי פעולות בינאריות, המכלילות דוגמאות יסודיות כמו חוג המספרים השלמים וחוג המטריצות מעל שדה. באמצעות הכללה זו, משפטים מהאריתמטיקה מורחבים לעצמים שאינם מספרים, כגון פולינומים, מטריצות ופונקציות.
תורת החוגים עוסקת במבנה של חוגים, באידיאלים והמודולים שלהם, במחלקות מיוחדות של חוגים (כגון חוגי חבורה וחוג עם חילוק), ובשלל תכונות של חוגים, מהן המעוררות עניין במסגרת תורת החוגים עצמה, ומהם הרלוונטיות ליישומי תורת החוגים.
גאומטריה אלגברית ותורת המספרים האלגברית, המכילות דוגמאות רבות לחוגים חילופיים (קומוטטיביים), הניעו חלק נכבד מחקר החוגים החילופיים, הידוע כעת כאלגברה קומוטטיבית. כיוון ששלושה ענפים אלה כל כך קשורים זה בזה, קשה לפעמים לשייך תוצאה מסוימת דווקא לאחד מהם. משפט האפסים של הילברט, למשל, הוא משפט יסודי בגאומטריה אלגברית, אך הוכחתו נעשית בכלים של אלגברה קומוטטיבית. דוגמה נוספת היא המשפט האחרון של פרמה, שמנוסח במונחים של אריתמטיקה אלמנטרית, שהיא חלק מהאלגברה הקומוטטיבית, והוכחתו כוללת תוצאות עמוקות מתורת המספרים האלגברית וגאומטריה אלגברית.
חוגים לא חילופיים הם בעלי אופי שונה. המגמה הנוכחית בחקירתם החלה בשנות ה-80, עם פיתוחה של גאומטריה לא קומוטטיבית ועם גילוין של חבורות קוונטיות, שהובילו להבנה טובה יותר של חוגים לא חילופיים, ובפרט חוגים נתריים לא חילופיים.
היסטוריה.
שורשיה של תורת החוגים החילופיים נמצאים בתורת המספרים האלגברית, בגאומטריה אלגברית ובתורת השמורות הפולינומיות. מקום מרכזי בהתפתחותם של ענפים אלה תפסו חוגי שלמים בשדות מספרים אלגבריים ובשדות פונקציות אלגבריות וחוגים של פולינומים בשני משתנים או יותר. תורת החוגים הלא חילופיים החלה בניסיונות להרחיב את המספרים המרוכבים למערכות של מספרים היפר-מרוכבים. ראשיתן של תורות אלה בתחילת המאה ה-19, והן הגיעו לבשלות רק ברבע השלישי של המאה העשרים.
ויליאם רואן המילטון הניח את היסודות לאלגברת הקווטרניונים בשנת 1843. חוקרים נוספים עסקו במאה ה-19 במבנים אלגבריים נוספים, קודם שהנושא נעטף במסגרת הכללית של מבנים אלגבריים. מספרים היפר-מרוכבים שונים זוהו עם חוגי מטריצות בידי ג'וזף ודרברן (1908) ואמיל ארטין (1928). הגדרה אקסיומטית ראשונה של חוג ניתנה בשנת 1914 על ידי אברהם הלוי פרנקל, בהשפעת הגישה האקסיומטית של שטייניץ לשדות, האסכולה האמריקאית של א.ה. מור, ובעיקר עבודתו תחת קורט הנזל על שדה המספרים ה-p-אדיים. האקסיומות של פרנקל תארו מה שמוכר היום כחוג עם יחידה, שבו כל איבר רגולרי הוא הפיך ("חוג קלאסי"), וכך שלכל שני איברים a,b יש איברים רגולריים u,v כך ש-ab=bau=vba. ב-1920 פרסמה אמי נתר, יחד עם ו. שמיידלר, מאמר שעסק בתורת האידיאלים, שבו הגדירו אידיאל ימני ואידיאל שמאלי בחוג. כעבור שנה פרסמה נתר מאמר פורץ דרך בדבר תנאי שרשרת בהקשר של אידיאלים. מאמר זה הביא ליצירת המושג חוג נתרי, ובו נתנה נתר את ההגדרה המקובלת כיום לחוג חילופי.
חוג.
חוג הוא מבנה הכולל קבוצה formula_1 עם פעולות המכונות "חיבור" ו"כפל", המקיימות מספר תכונות:
אם ביחס פעולת הכפל יש איבר יחידה, שמסומן בדרך כלל כ-1 או כ-formula_9, החוג נקרא "חוג עם יחידה". לדוגמה, חוג המספרים השלמים הוא חוג עם יחידה (המספר 1), אך לחוג formula_10, שכולל את כל המספרים השלמים הזוגיים עם הפעולות הרגילות, אין יחידה כפלית.
אם פעולת הכפל גם היא חילופית, החוג נקרא "חוג חילופי" (חוג קומוטטיבי). לדוגמה, חוג המספרים השלמים חילופי, אך חוג המטריצות אינו חילופי.
כמו בהרבה מבנים אלגבריים, גם כאן אפשר להגדיר תתי-מבנים. זה טבעי להגדיר תת-חוג של formula_11 בתור תת-קבוצה של formula_11 שסגורה תחת פעולות החיבור והכפל של החוג (ואם לחוג יש יחידה, דורשים גם שהיחידה תהיה בתת-חוג). עם זאת, יש תת-מבנה של חוג שמתגלה כהרבה יותר שימושי, מבנה זה נקרא אידיאל. תת-חבורה formula_13 של חוג formula_11 נקראת אידיאל שמאלי אם לכל formula_15 ו-formula_16 מתקיים formula_17 ואידיאל ימני אם לכל formula_15 ו-formula_16 מתקיים formula_20. אידיאל דו-צדדי הוא אידיאל שהוא גם אידיאל שמאלי וגם אידיאל ימני. בחוגים חילופיים כל האידיאלים הם דו-צדדיים. האידיאלים משחקים תפקיד חשוב מאוד בתורת החוגים ובאפיון המבנה של החוג.