הדרישה להפעלת נומרוס נולוס כלפי המיעוט היהודי התחזקה במיוחד לאחר האמנציפציה ליהודים, שבעקבותיה עלה מאוד מספר היהודים במוסדות להשכלה גבוהה ובמשלחי יד יוקרתיים. התביעה לנומרוס נולוס כלפי היהודים נבעה מקנאה ומתחרות על מקומות עבודה ולימוד והשתלבה בנקל עם האנטישמיות הקלאסית. התביעות להפעלת נומרוס נולוס נדחו במקומות מסוימים, התקבלו חלקית במקומות אחרים על ידי הפעלת נומרוס קלאוזוס תחילה ובהמשך על ידי מעבר לנומרוס נולוס, כפי שזה קרה במדינות דוגמת הונגריה ורומניה.
נומרוס נולוס כלפי יהודי רומניה.
ב-29 באוגוסט 1940 פרסם שר החינוך הרומני החלטה מספר 153377 שקבעה נומרוס קלאוזוס של מקסימום 6% יהודים בכל כיתת לימודים בכל רמות הלימודים. בהוראה-חוק מספר 3438, מיום 11 באוקטובר 1940 הוחמר המצב ונקבע נומרוס נולוס, איסור מוחלט על לימודי יהודים במוסדות החינוך הממלכתיים או הפרטיים (בבעלות לא יהודית), כולל האוניברסיטאות. היהודים הורשו להקים לעצמם, על חשבונם, מוסדות חינוך פרטיים המיועדים אך ורק ליהודים.
לא רק היהודים הלומדים סולקו ממערכת החינוך הרומנית, גם המורים, כולל הפרופסורים היהודים באוניברסיטה, סולקו ממערכת החינוך בהתאם לאותו חוק. העיתונאים היהודים סולקו מכל אמצעי התקשורת הרומנים והורשו לפעול רק בעיתונים יהודים. הרופאים היהודים סולקו מכל בתי החולים הציבורים והפרטיים הלא יהודים והורשו לטפל רק בחולים יהודים. עורכי הדין היהודים סולקו מלשכת עורכי הדין והורשו להגן רק על לקוחות יהודים. כל עובדי הציבור היהודים סולקו ממקומות העבודה שלהם.
Kiss (אלבום של קארלי ריי ג'פסן)
Kiss (בעברית: נשיקה) הוא אלבום האולפן השני של הזמרת הקנדית קארלי ריי ג'פסן. האלבום יצא לאור ב-18 בספטמבר 2012, דרך חברות התקליטים 604, Schoolboy ואינטרסקופ רקורדס. "Kiss" הוא האלבום הבינלאומי הראשון של ג'פסן.
רקע והפקה.
האלבום הופק על ידי דאלאס אוסטין, קורי אנמי, מאטיו קומה, סטפאן קנדל גורדי, ג'וש ראמסאי, מייטי מייק, רייאן סטיוארט, רוב דנזן, אדם יאנג, ג'וש אברהם, אוליגיי, טובי גד, מקס מרטין, לוקאס הילברט, דויד ג'מאל ליסנבי, ג'ורדן גטסבי וקלאס אלונד.
קאלום קית' רני
קאלום קית' רני (באנגלית: Callum Keith Rennie; נולד ב-14 בספטמבר 1960) הוא שחקן קולנוע וטלוויזיה קנדי. גילם את הסיילון ליאובן קונוי בסדרת הטלוויזיה "בטלסטאר גלקטיקה". לאחר מכן לוהק לדמות סטנלי ריימונד קובלסקי בסדרה "קליפורניקיישן".
חיים אישיים.
רני נולד בסנדרלנד, טיין אנד ויר שבאנגליה, השני מתוך שלושה בנים להורים סקוטים. כשר היה בן 4 עבר עם כל משפחתו לקנדה. שמה גדל והתחנך באדמונטון, אלברטה.
הוא נשר מהמכללה ועבד בעבודות מזדמנות, ובאותה תקופה עזב את אדמונטון ועבר לוונקובר טורונטו.
לאחר התמודדות עם אלכוהוליזם בצעירותו, הצליח רני להשתלט על ההתמכרות שלו בגיל 33, ולבסוף הצליח להתחייב למשחק.
קריירה.
בשנת 1994 שיחק בדרמה הדרמה הקנדי "אושר כפול". ב-1998 שיחק קומדיה האפוקליפסטית "אתמול בלילה".
בשנת 2001 שיחק במיני-סדרת הדרמה הקנדית-בריטית "Dice".
בשנת 2004 שיחק בסרט "בלייד טריניטי", בסרט "וילבי הנהדרת" ובסרט "אפקט הפרפר".
בשנת 2007 שיחק בדרמת הפשע "התנפצות". באותה שנה שיחק בסרט הפעולה "" באותה שנה גילם את הקפטן זירו במיני-סדרת הפנטזיה "איש הפח" בערוץ SyFy.
בשנת 2010 שיחק בסרט האימה "תיק 39". בשנת 2014 שיחק בסרטה של הלן האנט "אמא בהפרעה". בשנת 2016 שיחק במותחן "חכי עד שהלן תבוא".
בשנת 2017 שיחק בקומדיה "בריון להשכרה 2" שכתב וביים ג'יי בארושל. באותה שנה שיחק בסרט "המסור 8".
רני שיחק בעשרות סדרות טלוויזיה, בעיקר בתפקידים קטנים. שיחק בסדרה "קליפורניקיישן" בתפקיד ליאו אשבי מהעונה השנייה עד לעונה השישית (14 פרקים).
רני זכה פעמיים בפרס ג'יני בקטגוריית שחקן המשנה הטוב ביותר: על תפקידו בסרט "אתמול בלילה" (1998) ועל תפקידו בסרט "נורמלי" (2007).
קתקאלי
קתקאלי (കഥകളി) הוא סוג של תיאטרון-מחול הודי.
הקתקאלי נפוץ בעיקר בקוצ'ין ובערים אחרות בקרלה. תוכני הריקודים לקוחים מהמהאבהראטה ומהראמאיאנה.
תוכן.
הדמויות המוצגות על הבמה הם לרוב שדים או אלים מהמיתולוגיה ההינדואית. את כל התפקידים, גם הנשיים משחקים שחקנים-רקדנים גברים.
רוב ההופעה היא אילמת, עם קריאות וצעקות בודדות. את הטקסט שרים אחד או שני מוזיקאים מצד הבמה. את ההכשרה מתחילים שחקנים כבר בגיל ילדות, והיא יכולה להימשך עשר שנים.
מסכה.
תפקיד חשוב מאוד יש לאיפור. האיפור לוקח זמן רב, ולעיתים אף שעות שלמות. הדמויות העיקריות:
סרבלוס אראבנזיס
סחר חופשי
סחר חופשי הוא מדיניות כלכלית ממשלתית הדוגלת באי התערבות ביצוא סחורות או בהצבת מגבלות על יבוא סחורות, בעזרת הטלת מכסים (על סחורות יבוא) או סובסידיות (על סחורות יצוא) או קביעת מכסות. על פי עקרון היתרון היחסי מדיניות זו מאפשרת לצדדים למסחר להפיק יתרונות משותפים מסחורות ומשירותים.
על פי מדיניות סחר חופשי, מחירים נקבעים על פי ביקוש והיצע, והם לבדם קובעים הקצאת משאבים. סחר "חופשי" שונה מצורות מדיניות סחר אחרות שבהן הקצאת הסחורות והשירותים בין המדינות הסוחרות נקבעים על ידי אסטרטגיות קביעת מחירים השונים מאלה שהיו נקבעים בהיעדר פיקוח. מחירים הנקבעים על פי מדיניות הם תוצאה של התערבות ממשלתית בכוחות השוק בדרך של קביעת מחירים או הגבלת ההיצע, כולל פרוטקציוניזם. התערבות ממשלתית כזו עשויה להעלות או להפחית את מחיר הסחורות והשירותים לצרכנים וליצרנים גם יחד. מאז מחצית המאה ה-20 קיימת מגמה של הפחתת מכסים ומגבלות מטבע על סחר בינלאומי בין ממשלות בעולם. עם זאת הגבלות אחרות העשויות להיות יעילות באותה מידה במניעת סחר חופשי, הן כוללות מכסות יבוא, מסים, ודרכים שונות למתן סובסידיות לתעשייה מקומית.
מאפייני סחר חופשי.
סחר חופשי כולל את המאפיינים הבאים:
לרוב סחר חופשי נעשה באופן הדדי בין מדינות החותמות על הסכמי סחר, אך מדינה יכולה להחליט באופן חד-צדדי על פתיחת תחום לסחר חופשי. בשנת 2011 ביטלהמדינת ישראל באופן חד-צדדי את המכס על כ-400 מוצרי צריכה, במטרה לצמצם את יוקר המחיה.
היסטוריה.
בטרם הופיעה דוקטרינת השוק החופשי, וההתנגדות הקיימת לה עד עצם היום הזה, התפתחה מדיניות המרקנטיליזם באירופה של המאה ה-16. שניים מן הכלכלנים הבריטים הראשונים שהתנגדו למרקנטיליזם היו אדם סמית ודייוויד ריקארדו.
כלכלנים אשר תמכו בסחר חופשי האמינו כי סחר היה הגורם לפריחתן הכלכלית של ציוויליזציות מסוימות. אדם סמית לדוגמה טען כי הגברת הסחר לא רק שגרמה לפריחתן של תרבויות מזרח תיכוניות דוגמת מצרים, יוון ורומא, אלא אף בנגל (במזרח הודו) וסין. עושרה האדיר של הולנד, לאחר שהשתחררה משלטון ספרד ודגלה בסחר חופשי, הפכה את הוויכוח בין גישת המרקנטליזם לבין סחר חופשי לשאלה החשובה ביותר בכלכלה במשך מאות שנים. מדיניות של סחר חופשי עמדה בניגוד למדיניות כלכלית של מרקנטליזם, בדלנות, קומוניזם, פופוליזם, וקווי מדיניות כלכלית אחרים, לאורך מאות שנים.
מסחר במושבות הבריטיות באמריקה נשלט על ידי המערכת המרקנטילית הבריטית באמצעות פקודות הסחר והניווט. עד לשנות ה-60 של המאה ה-18 רק מתיישבים מעטים תמכו באופן גלוי בסחר חופשי, בין השאר כיוון שחוקי הסחר לא נאכפו באופן קפדני, אולם גם מכיוון שהסוחרים במושבות לא רצו להתחרות עם סחורות זרות ומשלוחי סחורות. כך, טוען ההיסטוריון אוליבר דיקרסון כי הרצון לסחר חופשי לא היה מגורמי המהפיכה האמריקאית. רק לאחר מלחמת העצמאות האמריקאית, כאשר הפרלמנט הבריטי חוקק, בשנת 1775, חוק המטיל סגר ימי על נמלי המושבות האמריקאיות המורדות (Prohibitory Act 1775), הגיב הקונגרס הקונטיננטלי, ב-6 באפריל 1776, בהכרזת עצמאות כלכלית, תוך פתיחת נמלי אמריקה ליבוא סחורות. משכך, לדעת ההיסטוריון ג'ון וו. טיילור, סחר חופשי נכפה על ארצות הברית.
הכלכלה המודרנית במאה ה-21 מתאפיינת בסחר חופשי חלקי, בהתאם להסכמים בין המדינות השונות.
שימרון
נפתלי לנדסברג
נפתלי לנדסברג () היה אמן ישראלי, ממייסדי קיבוץ בארות יצחק. שימש כאוצר ודירקטור גלריית האמנות של הקיבוץ בתל אביב בין השנים 1983 ל-1988.
קורות חיים.
לנדסברג נולד בבאד הרצפלד שבגרמניה. הצטרף לתנועת בח"ד (ברית חלוצים דתיים) בגרמניה. בשנת 1940, בעיצומה של מלחמת העולם השנייה, הפליג לארץ ישראל באוניית המעפילים פאסיפיק. האניה נתפסה על ידי הבריטים ונוסעיה הועברו לאוניית הגירוש 'פאטריה'. "ההגנה" חיבלה באונייה וגרמה לטביעתה, ולנדסברג ניצל ונשלח למחנה המעצר בעתלית. לאחר שנה שוחרר מהמחנה, והצטרף לקבוצת 'רמת השומרון' של חברי בח"ד. בינואר 1943 עלתה הקבוצה על הקרקע בנגב הצפוני והקימה את קיבוץ בארות יצחק. באותה שנה נישא לנדסברג ליהודית דז'ובס, ובהמשך נולדו לזוג שלושה ילדים. במלחמת העצמאות השתתף בהגנה על הקיבוץ ואף נפצע במהלך הקרבות. לאחר המלחמה הקים עם חבריו את הקיבוץ מחדש בסמוך לפתח תקווה.
בשנים 1961-1960 למד במכון לאמנות בת ים, בשנים 1968-1965 למד בבית הספר הגבוה לציור בתל אביב (לימים מכון אבני) וכן למד במדרשה למורים לאמנות ברמת השרון. משנת 1971 השתתף ברוב התערוכות הקבוצתיות של אגודת הציירים. הציג תערוכות יחיד: גלריית צ'מרינסקי בתל אביב (1972), בית התרבות בכפר סבא (1973), גלריה הקיבוץ בתל אביב (1981) ובקיבוצי הדרום. לנדסברג עסק ברישום, ציור, אקריליק, ופיסול בחומרים שונים וחלק מעבודותיו מעטרים מבנים שונים ובהם בית הכנסת של קיבוץ בארות יצחק בו היה חבר עד לשנת 1993 כשאז עזב ועבר להתגורר בכפר סבא.