אוי דיוויז'ן היא להקה ישראלית, המנגנת מוזיקת כליזמר. שמה הוא קריצה על שמו של הרכב הפוסט-פאנק הבריטי ג'וי דיוויז'ן. אוי דיוויז'ן היא מהלהקות הבודדות שמבצעות מוזיקה יהודית מזרח-אירופית תוך נאמנות לאופן ביצוע מקורי, שזכו להכרה בקרב ציבור המאזינים בישראל. שירי הלהקה הושמעו בתחנות רדיו רבות בישראל.
היסטוריה.
באוגוסט 2006 התקיים פסטיבל מוזיקת כליזמר בינלאומי במונטריאול, בו התקיימו הופעות וכיתות אמן של סוגה מוזיקלית זו. בפסטיבל למדו המשתתפים לבצע מוזיקת כליזמר ממזרח אירופה תוך שימת דגש על אופן ביצוע אותנטי של המוזיקה. בפסטיבל נכחו מספר ישראלים, בהם אסף תלמודי וגרשון לייזרסון - נגן כינור. לאחר חזרתם ארצה הקימו תלמודי ולייזרסון דואט (כינור ואקורדיון), תוך כוונה לבצע חומרים יהודיים מזרח אירופאיים מסורתיים. לאחר תקופת חזרות הצטרפו להרכב מוזיקאים נוספים - אביחי טוכמן (קונטרבס), אייל תלמודי (קלרינט) וסולן להקת הבילויים נועם ענבר (שירה).
הלהקה החלה להופיע במועדונים ובפסטיבלים בישראל ובהמשך יצאה לסיורי הופעות בחו"ל. בשנת 2008 הוקלט אלבום שכלל שירים פוליטיים ומוזיקה אינסטרומנטלית בשיתוף עם שני זמרי אוונגרד - דניאל קאהן (גרמניה) ופסוי קורולנקו (רוסיה). באותה שנה הוקלט אלבום הבכורה של הלהקה, שכלל מוזיקה אינסטרומנטלית ושירים ביידיש וברוסית ממסורת הכליזמר.
הרכב הלהקה.
בלהקה חמישה מוזיקאים: אסף תלמודי - מנגן באקורדיון ומנחה, גרשון לייזרסון - שר ברוסית ומנגן בכינור, נועם ענבר - זמר סולן, אייל תלמודי - קלרינט, ואביחי טוכמן - קונטרבס. בחלק מהשירים חברי הלהקה מנגנים בכלים נוספים. עד היום לא נעשה שימוש בכלים חשמליים למיניהם, על מנת לא לפגוע באותנטיות של הצליל העממי.
מחסום
דגל חיל האוויר הישראלי
דגל חיל האוויר הישראלי הוא דגלו הרשמי של חיל האוויר של צבא הגנה לישראל. עיצוב הדגל מבוסס על עיצובו של דגל ישראל. את הדגל הגה מפקדו הראשון של בסיס תל נוף, אלכס זילוני, והוא הונף לראשונה כדגל הבסיס.
הדגל צבוע תכלת ועליו שני פסים כחולים מקבילים שבתוך כל אחד מהם פס לבן. הפסים נמתחים לכל אורכו של הדגל. במרכז הדגל רונדל חיל האוויר הישראלי - דסקה לבנה ובתוכה מגן דוד כחול מלא, אשר בניגוד לרונדל אשר צבוע על מטוסי החיל, בסמל זה קצות הקרניים של הכוכב נוגעות בקצה הדסקה אשר לה גבול בצבע כחול כהה.
את דגל זה, יחד עם חפצים נוספים, נשא האסטרונאוט הישראלי אילן רמון למשימת החלל במעבורת קולומביה, אשר התרסקה. הדגל נשרף בחלקו אך נמצא באתר ההתרסקות של מעבורת החלל קולומביה.
בחירות תשמ&quot;ט
עלווית אפורה
עלווית אפורה (שם מדעי: "Phylloscopus trochilus") היא ציפור שיר קטנה מהסוג עלווית במשפחת הסבכיים. נפוצה למדי בטווח אזורי הקינון שלה המשתרעים לרוחב רצועת האקלים הממוזג של אירופה ואסיה וגם באזורים הארקטיים. עלווית אפורה, ככל העלוויות, חולפת בנדידתה בישראל בסתיו (מאוגוסט ועד נובמבר) ובאביב (מסוף מרץ ועד מאי). היא חורפת באפריקה שמדרום לסהרה שם היא מחליפה את נוצותיה לקראת נדידתה חזרה לאזורי הקינון. מהסוג עלווית היא מהמקדימות לשוב לאזורי הקינון שלה באביב, היחידה שמקדימה אותה היא עלווית חורף.
קארולוס ליניאוס, מייסד שיטת המיון, תיאר ומיין אותה בעבודתו- "Systema Naturae" מ־1758 תחת הסוג נחליאלי.
אזור חיותה הוא חורש, שיחים ושטחים פתוחים עם עצים, בין השאר מהסוג טיליה וערבה, בתקופת הנדידה מצויה בכל סוגי הצמחייה. היא תבנה את הקן הסגלגל בעל פתח צידי על האדמה או בסמוך לה, לעיתים קרובות בצמחייה נמוכה. הנקבה תטיל 4 עד 7 ביצים שיבקעו לאחר 12 עד 14 יום ולאחר כפרק זמן דומה הפרחונים יעזבו את הקן. באזורים דרומיים יותר הזוג יגדל מחזור שני. בדומה לרוב המינים במשפחת הסבכיים, ציפור זו ניזונה בעיקר מחרקים וחסרי חוליות כגון זבובאים עכבישאים וזחלים, אולם בסתיו ניזונה גם מפירות.
זו עלווית טיפוסית למראה, אורכה עד 13 ס"מ ומוטות כנפיה עד 17 ס"מ. משקלה עד 11 גרם. הזוויגים דומים. הגב בצבע ירקרק חום-זיתי, ולבן מלוכלך בחלק התחתון. היא מאוד דומה למראה לעלווית חורף, אולם אמצעי הבחנה מלבד שירתן הוא רגליים בהירות יותר בצבע חום בהיר, מקור ארוך יותר וחיוור יותר, צורת הגוף אלגנטית יותר וחישוף אברות ארוך יותר. שירתה הוא שריקה יורדת פשוטה החוזרת על עצמה.
האוכלוסייה האירופית מוערכת בין 27 ל-41 מיליון זוגות.
הנדסת RF
Heroes (אלבום)
שורש תנייני
בית הוצאה כתר
תקנות סדר הדין האזרחי
במשפט הישראלי, תקנות סדר הדין האזרחי (סד"א) הן תקנות שמתקין שר המשפטים, על מנת להסדיר את פרטי הדברים הנוגעים לדיון האזרחי, אם אינם מוסדרים בחוק בתי המשפט או בכל דין אחר.
הנושאים המוסדרים בתקנות הם רבים ושונים, ומקיפים את עיקר הנושאים הכרוכים בניהול תובענה אזרחית במדינת ישראל. עם זאת, סדרי דין ספציפיים כגון סדרי הדין בבית המשפט הגבוה לצדק או סדרי דין בתובענה העוסקת בתאונת דרכים מוסדרים בחיקוקים ספציפיים.
תקנות סדרי הדין עניינן פרוצדורה, אך הן מהוות את ה"שער" לבתי המשפט בהליכים אזרחיים ומעוררות פולמוס בקרב העוסקים בליטיגציה, הערים להשלכותיהן על הגישה לבית המשפט ואופן ניהול ההתדיינות.
היסטוריה חקיקתית.
התקנות החלות כיום הותקנו בשנת 2018 ונכנסו לתוקף בתחילת 2021, וקדמו להן תקנות שהותקנו בשנת 1984. לאלה קדמו תקנות סדר הדין האזרחי תשכ"ג-1963, תקנות הפרוצדורה האזרחית, 1938 ותקנות הפרוצדורה בבתי משפט השלום, 1940. שתי התקנות האחרונות, הידועות כ"דבר המלך במועצה על ארץ ישראל", הילכו בארץ ישראל בתקופת המנדט הבריטי. לתקנות הבריטיות קדם "החוק העות'מאני לפרוצדורה אזרחית". התקנות אינן גוף מונוליתי שנחקק וקפא, והן מתחדשות ללא הרף. סעיפים מתוקנים או נמחקים, וסעיפים רבים נוספים, על מנת להתאים את התקנות לחידושים המשפטיים ולייעל את הדיון האזרחי.
התקנות משנת 1984, שהותקנו מכוח ו, מונות למעלה מ-500 סעיפים ("תקנות"), וכן תוספות וטפסים. כאמור, מספר התקנות משתנה מעת לעת בהתאם לצורכי השעה. כך, עם העברת הטיפול בענייני ירושה לרשם הירושה והתקנת תקנות מיוחדות בנושא נמחקו מהתקנות מספר רב של תקנות; לעומת זאת, עם מחשוב בתי המשפט בישראל, נוספו תקנות רבות העוסקות בתובענה ממוכנת.
התקנות הנוכחיות.
ב-5 בספטמבר 2018 התקינה שרת המשפטים איילת שקד תקנות סדרי דין חדשות, שהיו אמורות להיכנס לתוקפן בפברואר 2019, לאחר מכן נדחתה כניסתן לתוקף לספטמבר 2019, שר המשפטים אמיר אוחנה דחה את כניסתן לתוקף לספטמבר 2020, ושר המשפטים שבא אחריו, אבי ניסנקורן, קבע שהתקנות ייכנסו לתוקף ב-1 בינואר 2021.
באפריל 2020 ניצת פולמוס סביב מועד כניסתן לתוקף של התקנות בין שופט בית המשפט העליון יצחק עמית לבין ראש לשכת עורכי הדין אבי חימי. הפולמוס גרר ביקורת מצד עורכי הדין. באמצע יולי 2020 קבע ניסנקורן, חרף התנגדות של לשכת עורכי הדין, שתקנות סדר הדין האזרחי, ייכנסו לתוקף בתחילת 2021, וכך קרה.
עיקר השינויים בתקנות הוא קציבת מספר העמודים בכתבי הטענות, כללים לניסוח כתבי טענות, הגשת רשימת בקשות ביניים מראש על ידי הצדדים, צמצום מספר השאלות בשאלונים, ביטול תובענות בסדר דין מקוצר והמרצת פתיחה, המצאה בדואר אלקטרוני, צמצום ישיבות קדם-משפט, ומינוי מגשר מהו"ת (מידע, היכרות ותיאום) ללא תשלום בתביעות העולות על 40,000 ש"ח.
לקריאה נוספת.
התקנות הקודמות:
התקנות הנוכחיות:
ועידת הרבנים בקאסל
ועידת הרבנים בקאסל הייתה כינוס של 24 רבנים מבני יהדות גרמניה בשנת 1868, בעיר קאסל במדינת הסן שבגרמניה.
רקע ההתכנסות.
באמצע שנות השישים של המאה ה-19 הורגשה באווירה בגרמניה רצון לפנייה לכיוון ליברלי יותר. בקרב הציבור הנוצרי קמה "אגודה פרוטסטנטית" חדשה, שתבעה התחדשות דתית שתתאים את הנצרות לתרבות המודרנית. הדוגלים בכך רצו בהשתלבות של האינטלקטואלים, הנוצרים מהשורה וחוגי הכמורה לשם יצירת הדרך החדשה וערכו ועידות לשם כך.
בציבור היהודי הגרמני, בין חסידי הרפורמה, נוצרה תחושה דומה, ולשם כך, בדומה לוועידות הנוצריות, התכנסה ועידת הרבנים הגרמנים.
החלטות הוועידה.
ועידת הרבנים קיבלה כמה החלטות בנושא תפילות, אך עיקר פועלהּ היה בהכנת סינוד שיערך תוך שנה בלייפציג – סינוד ליברלי באופיו, אף שהרפורמה ביהדות לא צוינה במפורש במטרותיו. המטרה המוצהרת של הסינוד המתוכנן הייתה מאבק בפירוד הדתי בתוך הקהילה היהודית והבטחת המשך קיום היהדות.
חצויה
חצויה היא סדרת טלוויזיה יומית ישראלית לנוער שעלתה לשידור ב-28 במאי 2009 בחברת HOT. הסדרה שודרה גם בערוץ הילדים ומאוחר יותר בערוץ זום והחל משנת 2018 גם בערוץ KidZ. לסדרה הופקו 2 עונות וסדרת ספין אוף.
הסדרה זכתה להישג בתעשיית הטלוויזיה הישראלית, כאשר דורי מדיה גרופ מכרה את הסדרה ליותר מ-60 מדינות שונות, ובהן איטליה, צרפת, ספרד, גרמניה, שווייץ, הונגריה ואוסטריה.
עלילה.
עונה ראשונה - 45 פרקים.
שידור מקורי: 28 במאי 2009 - 28 ביולי 2009.
הסדרה מספרת את סיפורה של אלה רוזן בת החמש עשרה, המתחילה את שנת הלימודים ביחד עם ידידה הטוב, עומר טנא, ואחיה, גיא רוזן בבית ספר התיכון גרין. בית הספר מנוהל על ידי אמנון גרין, נכדו של ארתור גרין, מייסד בית הספר. אמנון גרין בנוסף מנהל חיים כפולים ועומד בראש מסדר "בני הדם" - מסדר חשאי בן 1,000 שנים (שאותו הקים אביו הקדום של אמנון) שמטרתו "לנקות" את העולם מערפדים.
בעונה הראשונה קיימים שלושה קווי עלילה מקבילים: