קלונר סקר וחפר בבית גוברין מאז 1981 ואילך, אם כי החשיפה העיקרית של הממצאים נערכה בשנים 1990 - 1998. קלונר היה גם בין המזהים והמגלים של מבנה שהתברר שהוא האמפיתיאטרון השלם היחידי בכל הלבנט, שנבנה מראשיתו ככזה. האמפיתיאטרון אמנם קטן בגודלו, אבל השתמר בצורה טובה מאוד, היום הוא חלק מהגן הלאומי ופתוח לקהל הרחב. זהו אמפיתיאטרון צבאי שנוסד על ידי הצבא הרומי שישב בבית גוברין אחרי מרד בר כוכבא והקים במקום מתקן שעשועים לשירות יחידות הצבא ששכנו במקום במחצית השנייה של המאה השנייה לספירת הנוצרים. האמפיתיאטרון מעט אובאלי בצורתו והכיל במקורו 3500 צופים, השתמרו מעט מאוד מושבים. המבנה שימש כאמפיתיאטרון במשך כמאתיים שנה עד רעידת האדמה של שנת 363 ונהרס באותה רעידת אדמה. לאחר מכן המשיכו להשתמש בו במשך כמה שנים או עשרות שנים, כמקום שעשועים. בתקופה הביזנטית הוא שימש כשוק של העיר שנקראה אז אליותרופוליס, שמשמעה עיר בני החורין. שם זה ניתן על ידי הקיסר ספטימיוס סוורוס בשנת 200 וכאמור בתקופה הביזנטית, היא תקופת השלטון הנוצרי, היה במקום שוק ציבורי כאשר בזירה נבנו עמודים סביב שנשאו גג (סטווים).
בנוסף לאמפיתיאטרון נתגלה במקום מרחץ גדול, מהטיפוס שנקרא אימפריאלי, שנחפר בשנות ה-90 של המאה ה-20 עם מיכה כהן. המרחץ הרומי נמצא במקום בו הוקמה בתקופות האומאית ואחריה מצודה פנימית אשר עיקר שרידיה הקיימים עתה הן מהתקופה הצלבנית. אז היה בכל השטח הצפוני של בית גוברין מבצר צלבני בתבנית מלבנית, כשהמצודה מהווה את מרכזו.
קלונר היה שותף למחקר בתי הקברות מהתקופות הרומית והביזנטית (עם גדעון אבני, עזי דהרי ואחרים) שמקיפים את בית גוברין. בתי הקברות הללו היו מחוץ לשטח הבנוי של העיר וסבבו אותה מכל עבריה.
בית הקברות הדרומי שרת את האוכלוסייה היהודית שהתגוררה במקום ונותרו כאן בחלקם הקטן גם לאחר מלחמת בר-כוכבא. מערות בבית קברות זה עוטרו בתבליטים של מנורות בנות חמישה ושבעה קנים, אתרוגים ולולבים. בית הקברות שימש במאות השלישית – שמינית לספירת הנוצרים; בתי הקברות האחרים שימשו אוכלוסייה פגאנית ונוצרית באותן מאות שנים לערך.
חפירות בחורבת רימון.
בשנים 1978–1980, כולל השלמות מחקר בשנים 1981–1982, נערכו בראשות קלונר חפירות בחורבת רימון, הנמצאת בדרום שפלת יהודה ליד קיבוץ להב. באתר היה כפר גדול מאוד של יהודים, לפי דברי אוזביוס בספר האונומסטיקון (ספר השמות המזהה יישובים מתקופת המקרא עם יישובים בני זמנו), שנכתב בשנת 320 לערך. הוא אומר "חרמון הזהה עם חורמה, כפר גדול מאוד של יהודים ט"ז מילין מבית גוברין בדרום".
בכפר הגדול הזה של יהודים זוהה המבנה המרכזי בראש הגבעה כבית כנסת. החפירות הראו כי המבנה היה מבוצר והיו לו לפחות ארבעה שלבים של קיום עם מבנים של בתי כנסת האחד מעל השני. הדבר מכונה בארכאולוגיה שיכוב, או סטרטוגרפיה. בתי הכנסת האלה התקיימו במקום בין אמצע המאה השלישית לספירה ועד סוף המאה השביעית. בסמוך לבתי הכנסת נתגלה חדר ששימש כמחסן של הקהילה ונמצאו חפצים רבים שהוחבאו או הוסתרו בו, כולל שני מטמונים של מטבעות בתוך כלי חרס.
בתי הכנסת של חורבת רימון הם עדות לקיום היהודי שנשמר אחרי מלחמת בר כוכבא רק בשולי ארץ יהודה, בדומה לבתי הכנסת בדרום הר חברון ובית הכנסת, הנזכר פה, כולם בדרום הר חברון ודרום שפלת יהודה, מצפון לבאר שבע.
הממצא הארכאולוגי נותן לנו לדעת קלונר תמונה מלאה של המבנה הציבורי שהיה בתוך מתחם סגור, שהקנה להם גם את תחושת הביטחון. בתי מגורים מתקופות שונות נמצאו למרגלות הגבעה משני העברים. שטחו של היישוב בתקופות הרומית והביזנטית היה כמאה דונמים ואוכלוסייתו מנתה כ-4000 נפשות. בכפר הגדול הזה של רימון החלו החיים ביישוב בתקופת הבית השני וניתן לשער כי כבר אז נבנה לראשונה בית הכנסת במקום.
נושאי מחקר נוספים.
נושאי מחקר נוספים שעליהם כתב קלונר מאמרים הם דרכים עתיקות בארץ ישראל, בעיקר בתקופה הרומית ואף בירדן, בה בדק דרכים מתקופת הברזל (תקופת הבית הראשון) ומהתקופות הנבטית והרומית, מתקני ייצור של בתי בד לתעשיות שמן, מתקני אגירה ומאגרי מים.
ביה&quot;ח שיפא
פרנצ'סקו חנטו
סיסיליוס הראשון
סיסיליוס הראשון (באנגלית: Sisillius I, בוולשית: Seisyll; מת בשנת 721 לפנה"ס לערך) היה מלך בריטניה, על פי ספרו של ג'פרי ממונמות' "ההיסטוריה של מלכי בריטניה".
אין כל תעוד היסטורי למלכותו של סיסיליוס, והוא נחשב לאחד המלכים האגדיים של בריטניה.
סיסיליוס עלה לשלטון לאחר מות אביו, גארגאסטיוס, בשנת 735 לפנה"ס לערך. לאחר מותו עלה לשלטון יאגו, אחיו.
לסיסיליוס היו שני בנים קינמרק ואנטוניוס מדוכסי קורנוול האגדיים.
סיסיליוס מת בשנת 721 לפנה"ס לערך.
הפדרציה האוסטרלית לספורט לעיוורים
הפדרציה האוסטרלית לספורט לעיוורים (באנגלית: Australian Blind Sports Federation או בקיצור ABSF) נוסדה בשנת 1979 במטרה לארגן את ספורט העיוורים ולקויי הראייה באוסטרליה. הפדרציה מעודדת ומספקת גישה לתחרויות ספורט בינלאומיות בעולם העוורים ולתחרויות נכים. מוכרת על ידי האגודה הבינלאומית לספורט עיוורים (IBSA) ועל ידי הוועד הפאראלימפי הבינלאומי (IPC).
אתלטים עיוורים ולקויי ראייה ביחידים ובקבוצות מתחרים בתחרויות לאומיות בקריקט, גולף, קראטה, ג'ודו, רכיבה, כדור שער, אתלטיקה, כדורת דשא, הרמת כוח, חתירה, שיט מפרשיות, סקי מים וספורט חורף.
הפדרציה משרתת כ-2,600 אתלטים באימונים ובמתן עזרה פסיכולוגית.
סיסיליוס
סיסיליוס (באנגלית: Sisillius; בוולשית: Saessyllt) הוא שמם של שלושה ממלכי בריטניה המוזכרים בספרו של ג'פרי ממונמות' "ההיסטוריה של מלכי בריטניה".
ארקדיוס
תאודוסיוס השני
יוסטיניוס הראשון
יוסטיניאנוס הראשון
תאודורה (המאה ה-6)
הרקליוס
קונסטנס השני
קונסטנטינוס הרביעי
יוסטיניאנוס השני
הסכם מוסקבה
מר אמריקה
לאו השלישי (קיסר)
לאו הרביעי הכוזרי
מיכאל השני
בסיליוס הראשון
יוחנן הראשון צימיסקס
בסיליוס השני בולגרוקטונוס
תאודורה, קיסרית האימפריה הביזנטית
תאודורה (המאה ה-11)
רומנוס הרביעי
אלכסיוס הראשון
יוחנן השני
יוחנן החמישי קיסר ביזנטיון
יוחנן השביעי פלאילוגוס
מנואל השני
יוחנן השמיני
קונסטנטינוס האחד עשר
אכיליון
האכיליון (ביוונית: Αχίλλειο או Αχίλλειον) הוא ארמון קיץ באי קורפו שנבנה בשנת 1891 בהזמנת הקיסרית האוסטרית אליזבת נסיכת בוואריה, המכונה סיסי, שהייתה בדיכאון על מותו הטרגי של בנה רודולף, נסיך הכתר האוסטרי בשנת 1889.
המבנה.
האכיליון נטוע בלב סביבה ירוקה כעשרה קילומטרים דרומית לעיר קורפו, על הר המשקיף אל הים היוני. יש בו גנים מרהיבים ונוף עוצר נשימה. הקיסרית אליזבת אהבה את דמותו של אכילס המיתולוגי שפאריס נסיך טרויה ירה חץ מורעל בעקבו, וקראה לארמון על שמו. בגן ניצבים פסלים של אכילס, ובאולם הארמון ציורים בהם הוא מוצג. בגן פזורים פסלים של דמויות נוספות מהמיתולוגיה היוונית.
סיסי רכשה את המקום מפטרוס ורילאס ארמנסיס (Petros Vrailas Armenis). הארמון תוכנן על ידי האדריכל רפאלה קאריטו (Raffaele Caritto). לאחר רצח הנסיכה אליזבת בז'נבה בשנת 1898 נרכש הארמון בשנת 1907 על ידי וילהלם השני, קיסר גרמניה והוא הפך למרכז דיפלומטי. בתקופת מלחמת העולם הראשונה שימש האכיליון כבית חולים צבאי על ידי הכוחות הצרפתים והסרביים. לאחר המלחמה עבר המקום לבעלות ממשלת יוון.
במלחמת העולם השנייה הייתה באכיליון מפקדה צבאית של מדינות הציר. לאחר המלחמה עבר ניהול הארמון לידי ארגון התיירות היוני הלאומי שהוא מחלקה של משרד התיירות ביוון. בשנת 1962 הוחכר האכיליון לחברה פרטית שהפכה את חלקו העליון לקזינו ואת קומת הקרקע למוזיאון. בשנת 1983 חזר ניהול המקום לידי ארגון התיירות היוני והקזינו חדל לפעול. בשנת 1981 צולמה באכיליון סצנת הקזינו בסרט לעינייך בלבד שהוא אחד מסרטי ג'יימס בונד.
מועדון כדורגל סביליה
מס קנייה
מס קנייה הוא מס עקיף (מס צריכה) המוטל על קבוצות מוצרים לצרכן ומחושב כאחוז מסוים מהמחיר הסיטונאי של המוצר.
בישראל, החלה הממשלה להטיל מיסי קנייה בשנת 1952, עם החלת חוק מס קניה (טובין ושירותים), תשי"ב-1952. החוק מסמיך את שר האוצר להטיל מס על מוצרים מסוימים, בנוסף למיסים אחרים המוטלים עליהם. על המוצרים הבאים מוטלים מיסי קנייה:
המס מוטל בשיעורים שונים בהתאם לסוג הטובין.
מס הקנייה בישראל מוטל בין היתר על מוצרי הדלק (ביניהם בנזין, סולר, נפט, גז, פחם ומזוט). מס הקנייה המוטל על מוצרי דלק נקרא גם מס בלו והוא מס קצוב (נקוב בשקלים ולא כאחוז יחסי מהסכום).
החל מראשית שנות ה-90 של המאה ה-20 קיימת מדיניות של הפחתה הדרגתית של שיעורי מס הקנייה. המועד לחישוב המחיר הסיטונאי של הטובין, הוא בעת מכירתם לצרכן.
קיימות אפשרויות להחזרי מס קנייה, למשל במקרים של נכות, חוב אבוד או הישבון במקרה שמס הקנייה שולם עבור חומרי גלם ששימשו לייצור מוצרים ליצוא.
במדינות רבות באירופה הוחלף מס הקנייה במס ערך מוסף.
החל מ-2017 אין מס קנייה על טלפונים סלולריים וכרטיסי SIM.
המבשר (יומון)
הַמְבַשֵר הוא עיתון חרדי יומי המזוהה עם סיעת שלומי אמוני ישראל באגודת ישראל. העיתון יוצא לאור החל מ-14 בינואר 2009 (י"ח בטבת תשס"ט) על ידי חבר הכנסת מאיר פרוש, שהקימו עם אביו, מנחם פרוש.
הסיסמה של העיתון היא: "העיתון של היהדות הנאמנה".
הרקע להקמת העיתון.