יעקובי יצרה את עבודותיה בחוץ, בחצר הצופה אל גבעת טרשים ואל ואדי צחיח, על גבול המדבר. היא יצרה בתנאים אובייקטיביים קשים, מחומרים שמצויים בסביבה הקרובה. במשך השנים למדה ליצור בתנאים צנועים אמנות שעושרה בא מדמיון עשיר ומחזיונות. "אני לא יוצרת בסטודיו, אלא בחוץ, מאפשרת לאלמנטים – גשם, חום כבד, יובש – להשתתף בתהליך היצירה", אמרה יעקובי. "באופן כלשהו היצירות שלי, גם אלה התלויות במוזיאון, ממשיכות להתהוות. שלא כמו יצירות אמנות קלאסיות שנראות כמשהו שלם וסופי, משהו שהסתיים, העבודות שלי ממשיכות להתהוות, הן מושפעות מהקהל שצופה בהן. בכל ארץ שבה הצגתי נוספו לעבודות סממני התרבות של אותו מקום. מעצם המעורבות שלהם, הצופים משפיעים על העבודות. אין תחושה של סיום אלא של התהוות מתמדת והשתנות".
פרופסור מרדכי עומר, שהיה המנכ"ל והאוצר הראשי של מוזיאון תל אביב, אמר על יצירתה של יעקובי כי היא "נטועה בהוויה נפשית פרטית, המבינה את הסבל כמצב קיומי של קדמוניות מתמשכת. ההתרחשויות בפנים הנפש, כמוהן כעולם התופעות והטבע, נחוות כביטוי של כוחות מאגיים וכגילום של יסוד רוחני שכמו מאחד את העולם כולו. הוויה קיומית זו קרובה לחוויה הדתית והמיסטית ולעולם המיתוס הקדום ומתפרשת לכן כמסע: תהליך טרנספורמטיבי, תודעתי ורוחני כמסעם של גיבורים מיתיים אל שאול תחתיות ובחזרה לעולם החיים, או כמסעה של הנפש אל הגאולה והנצח. ביצירתה של יעקובי, מסע זה מתנהל בין קטבים של לידה, מוות והיוולדות מחדש, בתנועה מעגלית המבשרת את החיים מתוך המוות. הכלת ממדיו האפּיים של מסע רוחני מעין זה מחייבת מעשה אמנות טוטאלי ורליגיוזי, שבו הציור, החפץ ופעולת הגוף האנושי נתפסים כמוליכים של כוחות מאגיים, ככלים להיטהרות וריפוי המתאפשרים רק מתוך פעולתם ההדדית והשכנתם זה לצד זה בחלל המשמש להם משכן. בחלל זה מתמצה מסעה של יעקובי מלב הקיום הפרטי אל ישות רוחנית המתגלגלת בדמות האם הגדולה, ישות המאפשרת לה לקשור את האישי עם הציבורי בתפקידה כאם החיים והמוות, כמי שמקוננת ובה–בעת מעניקה חיים ומביאה ריפוי ותיקון" (מתוך קטלוג של תערוכת יחיד בגלריה האוניברסיטאית של אוניברסיטת תל אביב, 2011).
קרולין גליק
קרולין גליק (באנגלית: Caroline Glick; נולדה בדצמבר 1969) היא עיתונאית ופובליציסטית ישראלית-אמריקאית. עמיתה במרכז למדיניות ביטחון בוושינגטון, עורכת בכירה בעיתון ה"ג'רוזלם פוסט", כותבת טור ב"ברייטברט" וב"מקור ראשון", וממקימות אתר הסאטירה הישראלי "לאטמה" ועורכת ראשית בו. חברה בתנועת הביטחוניסטים.
ביוגרפיה.
גליק נולדה ביוסטון, טקסס וגדלה בשיקגו, אילינוי שבארצות הברית. בוגרת אוניברסיטת קולומביה במדע המדינה. עלתה לישראל בשנת 1991.
שירות צבאי.
גליק התנדבה לשירות בצה"ל ושירתה כקצינה בפרקליטות הצבאית במהלך האינתיפאדה הראשונה. ב-1993 הייתה שותפה לכתיבת ספר באנגלית בהוצאת צה"ל, בשם "ישראל, האינתיפאדה ושלטון החוק". בין השנים 1996-1994 שירתה בלשכת מתאם פעולות הממשלה ביהודה, שומרון וחבל עזה. גליק כיהנה כמרכזת המשא ומתן עם אש"ף בנושאים אזרחיים ובתוך כך הייתה לחברה קבועה בצוות המשא ומתן הישראלי בשנים אלו.
לאחר שחרורה, הצטרפה ללשכת ראש ממשלת ישראל, שם שימשה כעוזרת היועץ המדיני לראש הממשלה, בנימין נתניהו.
פעילות תקשורתית וציבורית.
בין השנים 2000-1998 למדה לתואר שני במדיניות ציבורית וביטחון בינלאומי בבית הספר לממשל ע"ש קנדי באוניברסיטת הרוורד. בשנת 2000 חזרה לארץ ושימשה ככתבת בעיתון "מקור ראשון". כמו כן שימשה סגנית עורך ראשי ב"ג'רוזלם פוסט".
בשנת 2003 התלוותה לכוחות המזוינים של ארצות הברית (יחידות חיל רגלים) במהלך הפלישה האמריקנית לעיראק. היא דיווחה על המלחמה מהקו הקדמי עבור הג'רוזלם פוסט, מעריב, Chicago Sun-Times, וערוץ 2. כתבותיה התפרסמו בהבוסטון גלוב, ב-The Washington Times וב-Wall Street Journal.
שימשה כחוקרת שותפה במסגרת המרכז לחקר תורת המערכה בצה"ל.
בשנת 2008 הקימה במימון המרכז למדיניות ביטחון אתר אינטרנט בשם "לאטמה", המבקר באמצעות סאטירה את התקשורת בישראל.
בשנת 2014 יצא לאור ספרה "The Israeli Solution: A One-State Plan for Peace in the Middle East."
מהדורה עברית של הספר, תחת השם "סיפוח עכשיו", יצאה לאור בתחילת 2015. בספר זה מעלה גליק טיעונים בעד פתרון המדינה האחת לסכסוך הישראלי-פלסטיני.
בתחילת 2019 הצטרפה למפלגת הימין החדש בראשות נפתלי בנט ואיילת שקד ושובצה במקום השישי ברשימה לקראת הבחירות לכנסת העשרים ואחת. הרשימה לא עברה את אחוז החסימה ולכן לא נבחרה לכנסת. בחודש ספטמבר של אותה שנה מערכת עיתון ישראל היום הודיעה שגליק תחל לכתוב טור קבוע ב"ישראל השבוע", מוסף האקטואליה בגיליון יום שישי של העיתון. ביוני 2022 פוטרה מ"ישראל היום".
פרסים.
גליק היא כלת פרס "עט הזהב" לעיתונות לשנת 2003, מטעם ארגון האמריקאים והקנדים בישראל, וכלת הפרס לעיתונות ע"ש בן הכט לשנת 2005, מטעם ארגון ציוני אמריקה. בשנת 2005 זכתה גליק בפרס הישראלי לביקורת התקשורת ע"ש אברמוביץ' של "האגודה לזכות הציבור לדעת" . קיבלה את פרס "שומר ציון" מטעם אוניברסיטת בר-אילן בשנת 2009.
בשנת 2016 זכתה בפרס מוסקוביץ לציונות.
חיים פרטיים.
נשואה לשמעון ואם לשני בנים. מתגוררת באפרת.
מניפולציות
אורלי אבקסיס
אוצר הרשת
קווריאנטיות לטרנספורמציות אפיניות חיוביות
קווריאנטיות לטרנספורמציות אפיניות חיוביות היא תכונה מתמטית המתארת מושגי פתרון של משחקים בצורה קואליציונית ומשחקים בצורה אסטרטגית. התכונה אומרת שאם משחק אחד מתקבל ממשחק אחר על ידי הפעלת טרנספורמציה אפינית חיובית, אז הפתרון של המשחק הראשון שווה לפתרון המשחק השני לאחר הפעלת אותה טרנספורמציה אפינית. קווריאנטיות לטרנספורמציות אפיניות חיוביות מתקיימת עבור הפתרונות של הליבה, ערך שפלי, קבוצות מיקוח, הגרעינון והגרעין במשחקים השיתופיים, ועבור שיווי משקל נאש ושיווי משקל מתואם במשחקים הלא שיתופיים.
הגדרה פורמלית.
טרנספורמציה אפינית חיובית.
טרנספורמציה אפינית חיובית של פונקציה כלשהי formula_1 היא הפונקציה
formula_2 המקיימת formula_3 עבור מספר formula_4 ומספר ממשי formula_5.
קווריאנטיות לטרנספורמציות אפיניות חיוביות (משחק מיקוח).
פתרון formula_6 למשחקי מיקוח מקיים את הקווריאנטיות לטרנספורמציות אפיניות: אם לכל משחק מיקוח formula_7, לכל וקטור formula_8 כאשר שתי הקואורדינטות של formula_9 הן חיוביות, ולכל וקטור formula_10 יתקיים הדבר הבא: formula_11 .
באופן זה ניתן לומר כי העקרון המוצג כאן הוא שילוב עקרונות הקווריאנטיות תחת הזזות והאי-תלות ביחידות המדידה.
במשחק בצורה קואליציונית.
עקרון הקווריאנטיות לטרנספורמציות אפיניות חיוביות מופיע כעיקרון שקילות אסטרטגית עבור משחקים בצורה קואליציונית עם תשלומי צד.
פתרון formula_12 למשחק בצורה קואליציונית עם תשלומי צד מקיים שקילות אסטרטגית אם לכל משחק
formula_13, לכל formula_14, לכל וקטור formula_15 ולכל שחקן formula_16 מתקיים: formula_17
במשחק בצורה אסטרטגית.
במשחק בצורה אסטרטגית מושגי הפתרונות של שיווי משקל נאש ושיווי המשקל המתואם מקיימים קווריאנטיות לטרנספורמציות אפיניות חיוביות, עבור כל שחקן formula_18 במשחק, באופן הדומה לזה שהוצג במשחקי מיקוח ובמשחקים בצורה קואליציונית.
קשר למשפט פון נוימן-מורגנשטרן.
משפט פון נוימן-מורגנשטרן קובע באיזה תנאים קיימת לשחקן פונקציית תועלת ליניארית. בנוסף, המשפט קובע כי פונקציית התועלת הליניארית של השחקן נקבעת עד כדי טרנספורמציה אפינית חיובית. לכן, כאשר מביעים את תוצאות המשחק ביחידות תועלת, על הפתרון להיות קווריאנטי תחת שקילות אסטרטגית: אם משנים את יחידות התועלת של שחקן על פי טרנספורמציה אפינית חיובית, הפתרון אמור להשתנות על פי אותה טרנספורמציה אפינית חיובית.
הרי הלבנון
זוהר הצפון
הספרייה הבודליינית
הספרייה הבודליינית או באופן מדויק יותר ספריית הבודליאנה (באנגלית: Bodleian Library) היא ספריית המחקר המרכזית של אוניברסיטת אוקספורד, היא אחת מן הספריות העתיקות ביותר באירופה ובבריטניה היא שנייה רק לספרייה הבריטית (הספרייה העיונית הגדולה בעולם). מאז 2003 היא מוגדרת כאחת משש ספריות ההפקדה של בריטניה וכן רשאית לדרוש עותק מכל ספר שיצא לאור באירלנד. בקרב בוגרי אוקספורד מכונה "Bodley" או "the Bod".
היסטוריה.
הספרייה הראשונה באוקספורד נבנתה למטרה זו במאה ה-14. לספרייה זו היה אוסף קטן יחסית שגדל בהתמדה. בין השנים 1435 ל-1437 תרם הדוכס האמפרי (אחיו של הנרי החמישי, מלך אנגליה), אוסף גדול של ספרים, עבורו נבנה מבנה מתאים במבנה ה-Divinity School , הקיים עד היום כחלק מהספרייה ונקרא "ספריית הדוכס האמפרי".
במאה ה-16 התדרדרה הספרייה עד כדי מכירת כל הריהוט וכמעט כל הספרים שבה. ומאוספו של הדוכס האמפרי נותרו בה רק שלושה ספרים. בשנת 1598 פנה המלומד תומאס בודלי לסגן מנהל אוניברסיטת אוקספורד והציע לממן רכישת ספרים לצורך הקמתה מחדש של הספרייה. הוא אף תרם ספרים מאוספו האישי. ב-8 בנובמבר 1602 נפתחה רשמית "ספריית בודלי" או הספרייה הבודליינית.
בודלי רכש ספרים ברחבי העולם, כולל מטורקיה ומסין. ב-1610 הגיע להסכם עם מוציא לאור גדול בלונדון שימסור עותק אחד מכל ספר שיוציא לספרייה הבודליינית. האוסף גדל במהירות רבה והמבנה הסמוך ל-Divinity School הורחב כדי לקלוט את כל הספרים. ב-1654 קיבלה הספרייה בירושה את אוספו הגדול של ג'ון סלדן, ובו כמות גדולה של כתבים עבריים ובנושאים יהודיים. אוסף זה נקרא עד היום Selden End.