תרמית זכייה בפרס היא תרמית נפוצה המופיעה בווריאציות שונות, שמטרתה הוצאת כסף במרמה. תרמיות כאלה לפעמים זוכות בתקשורת הישראלית לכינוי "העוקץ הניגרי" על שמו של תרגיל עוקץ מפורסם מסוג אחר. תרמית זו ברשת מתחילה לרוב ביצירת קשר עם קורבנות אפשריים של התרמית, באמצעות אתר אינטרנט, בשליחת הודעה בדואר אלקטרוני, ברשתות חברתיות או בדרך אחרת. בעת יצירת הקשר מבשרים לקורבן שהוא כביכול אחד הזוכים בפרס כספי גדול (בדרך כלל כמה מאות אלפי דולרים ואף יותר) למשל, בהגרלת הפאוורבול האמריקאית או בהגרלות שונות אחרות, או בסכום כספי גדול בירושה. לעיתים בהודעה מפורטים נתונים אודות תאריך ההגרלה והמספרים הזוכים שהם כביכול המספרים של הנמען. בשלב הבא "הזוכה" מתבקש למסור פרטים אישיים כדי לאמת את זכייתו, מתבקש למסור את פרטי חשבון הבנק שלו לצורך העברת הכסף כביכול, וכן הוא מתבקש לשלם מראש סכום מסוים אשר יוכל לאפשר את קבלת כספי הזכייה לאחר מכן. העברת התשלום מראש מהקורבן אל הפונים אליו היא מטרת התרמית, ולרוב לאחר ביצוע העברת הכספים מהקורבן ייפסק הקשר עם איתו, ומבצעי העוקץ יטשטשו את עקבותיהם על ידי ניתוק או ביטול אמצעי התקשורת שבאמצעותו תיקשרו עם הקורבן, והעברת הכסף שהתקבל מהקורבן בצורה שלא מאפשרת את איתורו והחזרתו. ההסבר שניתן לקורבנות העוקץ היא שהעברת הכספים אל מבצעי העוקץ נדרשת כתשלום מס בגין הזכייה, או תשלום לעורך דין שכביכול אמור לטפל בהעברת הכסף ל"זוכה", או למטרה דומה.
תרמית אחרת היא להבטיח באינטרנט, בהודעות טקסט, או ברשתות חברתיות פרס צנוע יותר, כגן כרטיס טיסה חינם, וזאת כדי לעודד משתמשים ללחוץ על קישור לאתר אחר, שמטרתו לשאוב פרטים אישיים של המשתמש, או לשתול אצלו קוד זדוני, או אפילו לבקש ממנו כופר כסף.
בסוף יולי 2019 התחזה אתר אינטרנט בגנדיה בספרד לחברה סלולרית ישראלית, פנה לגולשים ישראליים באמצעות אתר אינטרנט קופץ והציע להם סמסונג גלקסי S10 או אייפון XS, עבור דמי משלוח של דולר אחד, תמורת מילוי סקר צרכני בדף שעשה שימוש בצבעים ובלוגו של החברה הסלולרית הישראלית, והשאלות בדף היו באנגלית. אחרי מילוי הסקר, חיוב הלקוח בדולר אחד בדף שלא היה שייך לחברה הסלולרית, ומסירת מען הלקוח לקבלת הסמארטפון, הועבר ה"זוכה" למסלול מנוי חודשי של 35 דולר ללא מועד סיום. אחרי פנייה לספק התשלומים של הלקוח, בוטל החיוב בדולר.
מכתב שרשרת.
מכתב שרשרת הוא מכתב הכולל הודעה הקוראת לנמען ליצור מספר העתקים של המכתב ולהעבירם הלאה לנמענים נוספים. שיטות נפוצות המשמשות במכתבי שרשרת כוללות מניפולציות רגשיות באמצעות סיפורים קורעי לב, תרמיות פירמידה להתעשרות מהירה וניצול של אמונות טפלות כדי לאיים על הנמען במזל רע, אלימות או אף מוות אם יעז "לשבור את השרשרת" ולא לשלוח הלאה את המכתב.
מכתבי שרשרת משמשים לעיתים גם להשגת מטרה חיובית הדורשת תפוצה נרחבת, לדוגמה: השבת אבידה, החתמה על עצומה, או גיוס תרומה. שימוש במחקר במכתבי שרשרת נעשה בחקר תופעת העולם הקטן. לעיתים, מכתבי השרשרת אינם נכונים אך גם אינם הרי אסון, למשל, הודעה שאומרת שהעברת המכתב תעניק תרומה לארגון כלשהו. בישראל מפעיל חנן כהן אתר בשם 'לא רלוונטי' בו הוא מדרג מכתבי שרשרת על פי השקפת עולמו והעובדות.
כיום מועברים מרבית מכתבי השרשרת באמצעות מערכות מסרים מיידיים, רשתות חברתיות ודואר אלקטרוני.
ישראל באליפות העולם בפוקר
הישגי שחקנים ישראלים באליפות העולם בפוקר, נכון ליולי 2022, 15 שחקנים ישראלים זכו בסה"כ ב-21 צמידים.
אלי אלעזרא, אלי בלס, גל יפרח ויובל ברונשטיין לא משחקים תמיד תחת דגל ישראל, ועל כן, בחלק מהדירוגים, הצמידים שזכו בהם נספרים לארצות הברית - במקרה זה נחשבים לישראל יותר צמידים.
החל משנת 2010 פרצו השחקנים הישראלים בסבב אליפות העולם בפוקר, ובשמונה שנים בלבד זכו ב־14 צמידים. שנת השיא הייתה 2018 בה בלבד זכו בחמישה צמידים. הישגי השחקנים הישראלים בסבב נחשבים גדולים במיוחד שכן הפוקר בישראל אינו חוקי.
בשנת 2013 סיים אמיר להבות במקום השלישי באירוע המרכזי וזכה בפרס של 3.7 מיליון דולר. ובשנת 2015 סיים צבי שטרן במקום החמישי וזכה ב-1.9 מיליון דולר. בשנת 2021 בתחרות שנערכה און-ליין טל הרצוג זכה ב-923 אלף $.
גרף כמות הצמידים לישראלים בחתך לשנים.
&lt;graph&gt;{
"version": 2,
"width": 800,
"height": 100,
"data": [
"name": "table",
"values": [
"x": 1990,
"y": 0
"x": 1994,
"y": 1
"x": 1998,
"y": 1
"x": 2002,
"y": 3
"x": 2006,
"y": 4
"x": 2012,
"y": 8
"x": 2016,
"y": 12
"x": 2018,
"y": 19
"scales": [
"name": "x",
"type": "linear",
"range": "width",
"zero": false,
"domain": {
"data": "table",
"field": "x"
"name": "y",
"type": "linear",
"range": "height",
"nice": true,
"domain": {
"data": "table",
"field": "y"
"axes": [
"type": "x",
"scale": "x"
"type": "y",
"scale": "y"
"marks": [
"type": "line",
"from": {
"data": "table"
"properties": {
"enter": {
"x": {
"scale": "x",
"field": "x"
"y": {
"scale": "y",
"field": "y"
"y2": {
"scale": "y",
"value": 0
"interpolate": {
"value": "monotone"
"stroke": {
"value": "steelblue"
"strokeWidth": {
"value": 3
"padding": {
"top": 30,
"bottom": 30,
"left": 50,
"right": 50
}&lt;/graph&gt;
Microsoft Expression Web
Microsoft Expression Web הייתה תוכנה לבניית אתרי אינטרנט ועורך HTML שפותחה על ידי מיקרוסופט. התוכנה, שהחלה כממשיכת דרכן של FrontPage ו-SharePoint Designer 2007, הייתה בתחילה תוכנה קניינית אשר שווקה עם חבילת התוכנות Expression Studio, אך ב-20 בדצמבר 2012 הכריזה מיקרוסופט על הפסקת פיתוחה וסיום התמיכה בה, ומאז מופצת התוכנה כתוכנה חינמית (Freeware).
בעזרת Expression Web, ניתן לעצב דפי אינטרנט הן על ידי כתיבת קוד מקור והן על ידי עיצוב חזותי בשיטת WYSIWYG, תוך שימוש בטכנולוגיות HTML5, CSS3, ASP.NET, PHP, JavaScript, XML+XSLT ו-XHTML. לצורך הצגה ויזואלית של הדפים, משתמשת התוכנה במנוע פריסת תצוגה משלה ולא ב-Trident של אינטרנט אקספלורר.
היסטוריה.
התוכנה פותחה בהתחלה על בסיס Microsoft FrontPage שהייתה חלק מחבילת אופיס, וגרסת הקדם-בטא שלה (שנקראה "Community Technology Preview" או בקיצור CTP) הוצגה לציבור ב-14 במאי 2006. גרסת הבטא הראשונה שלה הוצגה בספטמבר אותה השנה. בגרסה זו הוסרה התמיכה ביצירת רכיבי אינטרנט קנייניים ולא תקניים ששימשו באופן בלעדי את FrontPage והיו מוכרים אך ורק על ידי שרתים שהותקנה בהם תמיכה ב-FrontPage Server Extensions, לטובת רכיבי אינטרנט בטכנולוגיות מוכרות כ-ASP.NET. הגרסה המלאה הראשונה של התוכנה יצאה לאור ב-4 בדצמבר 2006, ושנה מאוחר יותר, בדצמבר 2007, יצאה ערכת השירות הראשונה והיחידה לגרסה זו.
הגרסה השנייה של התוכנה יצאה לאור ב-2008 וכללה תמיכה מלאה ב-PHP ובטכנולוגיית Silverlight של מיקרוסופט.
גרסה 3 של התוכנה יצאה לאור ב-2009. עד כה, הייתה Expression Web התוכנה היחידה מבין תוכנות Expression Studio שנבנתה על בסיס תוכנה שהייתה בעברה חלק ממיקרוסופט אופיס ולפיכך תלויה בספריות תוכנה רבות של אופיס. בגרסה 3, החליטו המפתחים לשכתב את קוד המקור של התוכנה מהיסוד תוך שימוש ב-Windows Presentation Foundation (WPF) לעיצוב ממשק המשתמש של התוכנה, בדומה ליתר התוכנות של Expression Studio, ובכך "לשחרר" את התוכנה מהתלות בספריות התוכנה של אופיס. כתוצאה מכך, תכונות רבות שהיו מצויות בשתי הגרסאות הקודמות (דוגמת התאמה אישית של סרגלי הכלים, בדיקת איות ודקדוק, תוספות DLL, אפשרויות ייצוא, גרירה ושחרור של קבצים מאתרים שונים, תמיכה במאקרואים ועוד) הושמטו מגרסה זו. כמו כן, אופיינה הגרסה בבאגים רבים וביניהן פקודות תוכנה - לרבות פקודות בסיסיות כ-Undo - שלא עבדו כיאות. עם זאת, נוספה תכונה בשם SuperPreview שאיפשרה השוואת תצוגה מקדימה של דפי אינטרנט כפי שייראו בדפדפנים שונים. לגרסה זו יצאו 3 ערכות שירות בין 2009 ל-2011, ועסקו בתיקוני באגים, חורי אבטחה והוספה מחדש של תכונות שהושמטו קודם לכן.
הגרסה הרביעית והאחרונה של התוכנה יצאה לאור ב-7 ביוני 2010. בגרסה זו הורחבה התמיכה של SuperPreview כך שתוכל להציג דפים כפי שייראו לא רק בדפדפנים שונים, אלא גם במערכות הפעלה שונות כמקינטוש ולינוקס. כמו כן, נוסף גם כלי עזר לקידום אתרים במנועי חיפוש שמנתח את האתר, מצביע לבונה האתר על בעיות טכניות באתר שיקשו על דירוגו ומציע אפשרויות שיפור שונות. כמו כן, גרסה 4 הוסיפה מחדש את מרבית התכונות שהושמטו בגרסה 3, אך לא את כולן. גם לגרסה זו יצאו 3 ערכות שירות, שהתמקדו בעדכוני אבטחה ותיקוני באגים לצד הוספת תמיכה בהשלמה אוטומטית (בעזרת טכנולוגיית InteliSense של מיקרוסופט) ל-HTML5, CSS3 ו- jQuery, עריכה של סגנונות CSS3 בצורה גרפית דרך חלונית הסגנונות, תמיכה בתגי HTML5 "סמנטיים" (דוגמת &lt;header&gt;, &lt;main&gt; וכדומה) בעורך החזותי ותמיכה ב-PHP 5.3.
בדצמבר 2012 הכריזה מיקרוסופט על הפסקת הפיתוח של תוכנות חבילת Expression Studio והפסקת השיווק שלהם כמוצרים עצמאיים. כתוצאה מכך, הפכה גרסתה הרביעית של Expression Web לתוכנה חינמית. מיקרוסופט הכריזו על המשך התמיכה בלקוחות אשר רכשו קודם לכן את התוכנה כחלק מחבילת Expression, אך הצהירה כי לא תתקיים תמיכה עבור לקוחות שהורידו את התוכנה בחינם, וכן כי לא מתוכננות עוד גרסאות חדשות או עדכונים וערכות שירות לגרסה הקיימת.
הונאה ברשת
הונאת רשת
הונאה באינטרנט
חדאת'א