נבחרת הנשים הלאומית של גרמניה, המנוהלת גם היא על ידי התאחדות הכדורגל הגרמנית, זכתה פעמיים בגביע העולם בכדורגל נשים - בטורניר של 2003 תחת מאמנת הנבחרת טינה טיון-מייר, ובטורניר של 2007 תחת סילביה נייד שהיא גם מאמנת הנבחרת הנוכחית. בעקבות כך, היא הפכה לנבחרת הנשים הראשונה שזוכה בגביע העולם פעמיים רצופות. היא אף זכתה ארבע פעמים רצופות באליפות אירופה בכדורגל נשים - בשנים 1995, 1997, 2001 ו-2005. גרמניה היא האומה היחידה שזכתה בגביע העולם הן לגברים והן לנשים.
נבחרת הנשים של גרמניה היא היחידה שזכתה בגביע העולם לבוגרים, מבין הגברים או הנשים, מבלי לספוג אף שער במהלך הטורניר - לאחר שעשתה זאת בשנת 2007.
שירה גרא
שירה גרא (נולדה ב-17 בנובמבר 1959) היא שדרנית רדיו, מגישה ומנחת טלוויזיה ישראלית.
ביוגרפיה.
שירה גרא נולדה בשם שירה הררי, גדלה והתחנכה באשדוד. בנעוריה למדה ב"תיכון מקיף ג' אשדוד", שם החלה לשמש בקביעות כקריינית בטקסי בית הספר. החל מ-1978 שירתה בצבא ב"גלי צה"ל" ועד אמצע שנות ה-90' הגישה בתחנה הצבאית תוכניות רדיו. בין היתר השתתפה בתוכנית הרדיו הקומית של ארז טל, "מה יש", בתפקיד הילדה פזית. בראשית שנות ה-80 שימשה כמנחה בתוכנית "אות" ב"טלוויזיה החינוכית". באמצע שנות השמונים הייתה ממנחי השעשועון "אות ועוד" בטלוויזיה החינוכית. באמצע שנות ה-80 הנחתה תוכניות בערוץ הראשון של הטלוויזיה, כולל "משהו מהסרטים", פינות בתוכנית "שמיניות באוויר" עם דליק ווליניץ ובתוכנית "תוסס". בשנת 1987 הנחתה את חידון צה"ל ודיבבה בסדרה "קיד וידאו" את ניצנץ.
בשנת 1989 הנחתה את תחרות הקדם אירוויזיון ביחד עם משה בקר, ובשנת 1991 הנחתה את התחרות בשנית, עם דני רופ.
בשנת 1992 הנחתה את סדרת תוכניות הטבע "בריזה", ושימשה כמגישת התוכנית והייתה בין מגישי "בוקר טוב ישראל" (1993). בין השנים 1995 ל-2006 הייתה קולה של הילדה פזית בתוכנית פספוסים של יגאל שילון אשר שודרה בערוץ 2, ומ-2011, היא מנחה קבועה של התחרות הבינלאומית לפסנתר ע"ש ארתור רובינשטיין בתל אביב.
שירה גרא נשואה ליואב גרא, טכנאי קול, אותו הכירה בגלי צה"ל, ולהם חמישה ילדים.
רעם היופי
רעם היופי הוא ספר הכולל חמישה סיפורים של הסופר מיכה יוסף ברדיצ'בסקי.
חמשת הסיפורים המופיעים בספר נכתבו על ידי ברדיצ'בסקי בשנים 1900–1920. את הספר ערך אבנר הולצמן, פרופסור לספרות עברית באוניברסיטת תל אביב, שגם כתב את אחרית הדבר לספר. הולצמן עוסק במשך שנים ביצירתו של ברדיצ'בסקי. הולצמן ערך את כתבי יוסף מיכה ברדיצ'בסקי, וב-1995 פרסם את "אל הקרע שבלב: מיכה יוסף ברדיצ'בסקי – שנות הצמיחה".
הספר יצא לאור בסדרת הספרייה הקטנה של הספריה החדשה, ב-2009. הספר כולל את הסיפור קלוֹנימוֹס ונעמי, מיצירותיו הבולטות של ברדיצ'בסקי.
סם ניל
נייג'ל ג'ון דרמוט "סם" ניל (באנגלית: Nigel John Dermot "Sam" Neill; נולד ב-14 בספטמבר 1947) הוא שחקן קולנוע ניו זילנדי, אשר היה מועמד לשלושה פרסי גלובוס הזהב ולשני פרסי אמי.
ביוגרפיה.
ניל נולד בעיירה אומג' שבצפון אירלנד, בנם של פרסיליה ודרמוט ניל. ניל חזר עם משפחתו לניו זילנד ב-1954 שם למד ב"מכללת קריסטיאן" בעיר קרייסטצ'רץ'. לאחר מכן למד אנגלית באוניברסיטת קנטרברי שם חשף לראשונה את יכולות המשחק שלו.
לאחר סיום לימודיו שם עבר ניל לולינגטון, שם למד באוניברסיטת ויקטוריה בעיר, וסיים בהצלחה את לימודיו עם תואר בלימודי השפה האנגלית.
קריירה.
לאחר שעבר בחברת ההפקה הלאומית של ניו זילנד שיחק ניל בסרטו הראשון, סרט מקומי בשם "כלבים ישנים". לאחר מכן שיחק ניל בקלאסיקה האוסטרלית "הקריירה המבריקה שלי", לאחר עוד מספר הופעות במספר סרטים: "אות משמיים 3 - הקונפליקט האחרון", "חזקה" ו"הרבה" מעמדו של ניל כשחקן קולנוע בינלאומי עלה והוא הוזכר לגלם את תפקיד ג'יימס בונד בסרט "007 באזור המסוכן" אך לבסוף הפסיד את התפקיד לטימותי דלטון.
בשנת 1985 קיבל ניל מועמדות ראשונה לפרס גלובוס הזהב על משחקו בסדרת הטלוויזיה "ריילי, אס המרגלים" שבה גילם את המרגל הבריטי סידני ריילי.
ב-1990 קיבל ניל תפקיד גדול ראשון בהוליווד ושיתף פעולה עם שון קונרי בסרט המרדף אחר אוקטובר האדום המבוסס על הרומן הספרותי "המרדף אחר אוקטובר האדום", שנה לאחר מכן קיבל ניל את מועמדות פרס גלובוס הזהב השנייה שלו על תפקידו בסדרה "אחד נגד הרוח". שנה קודם לכן, ב-1989, שיחק בסרט האוסטרלי "סיכון רטוב" לצידה של ניקול קידמן.
ניל שיחק בסרטו של סטיבן ספילברג ואחד משוברי הקופות הגדולים ביותר בתולדות הקולנוע: "פארק היורה". בסרט גילם ניל את הפלאונטולוג ד"ר אלן גרנט. באותו העת שיחק ניל גם בדרמה זוכת 3 פרסי אוסקר "הפסנתר" לצד הולי האנטר והרווי קייטל.
בהמשך שנות ה-90 ניל הופיע לצד רוברט דאוני ג'וניור בדרמה זוכת 2 פרסי אוסקר "התחדשות", במותחן המסתורין "סיוט בקצה האופק", """, "הלוחש לסוסים", "איש המאתיים" ו"מרלין" שהופעתו בסרט זה זיכתה אותו במועמדות לפרס אמי ולמועמדות שלישית לפרס גלובוס הזהב. בסרט גילם ניל את דמותו של המכשף הנודע מרלין.
בשנת 2001 שיחק ניל בסרט "פארק היורה 3" וחזר לגלם את דמותו של ד"ר אלן גרנט.
בשנים האחרונות מרבה ניל לשחק בסרטים ניו זילנדים מקומיים ומגיח לעיתים להופעות בסרטים הוליוודים. ב-2004 שיחק בסרט הבריטי "וימבלדון - אהבה בלבן" כאביה של קירסטן דנסט, שחקנית טניס מקצוענית הרוצה לזכות בטורניר וימבלדון היוקרתי. בשנת 2007 גילם את תפקידו של החשמן תומאס וולסי, בעונה הראשונה של הסדרה שושלת טיודור.
בשנת 2012 התחיל ניל לשחק בסדרת המתח של ג'יי ג'יי אברהמס, אלקטרז, אודות בית הכלא המפורסם.
ב-2016 שיחק בסרט הניו זילנדי "המצוד אחר אנשי הבר".
ב-2022 חזר להופיע כד"ר אלן גרנט בסרט .
חיים אישיים.
ניל גדל בעיר סידני והתחתן עם השחקנית הניו זילנדית ליסה הארוו, להם נולד בן טים (1983), אולם הזוג התגרש כעבור כמה חודשים. ניל התחתן בשנית בשנת 1989 עם נוריקו וואטנב, לזוג נולדה בת אלנה (1990).
ניל תומך בארגונים הבינלאומיים "גרינפיס" ו"הקרן העולמית לשימור חיות הבר".
התוכנית הבין-תחומית לתלמידים מצטיינים ע&quot;ש עדי לאוטמן
התוכנית הבין-תחומית לתלמידים מצטיינים ע"ש עדי לאוטמן היא תוכנית ארבע-שנתית לסטודנטים מצטיינים המאפשרת מסלול ישיר לתואר שני מאוניברסיטת תל אביב.
התוכנית, שבה לומדים 15 סטודנטים מדי שנה, מיועדת לתלמידים בעלי עניין בנושאים בין-תחומיים ובעלי יכולות אישיות גבוהות. מטרתה לאפשר לתלמידים להתעמק בתחומי ידע שונים לפי תחומי העניין שלהם, להשוות בין המתודולוגיות שלהם ולהתמודד עם בעיות בין-תחומיות.
התוכנית, שנוסדה ב-1985 על ידי פרופ' יהודה אלקנה, קרויה מאז 1995 על שמו של תלמיד התוכנית עדי לאוטמן, בנו של התעשיין וחתן פרס ישראל דב לאוטמן, שהתאבד בשנת 1994. ראש התוכנית כיום היא פרופ' לילך הדני (בעצמה בוגרת התוכנית), ובעבר עמדו בראשה פרופ' יהודה אלקנה, פרופ' רות (רוּרוּ) מנור, פרופ' אינה וינר, פרופ' יצחק גלבוע ופרופ' נעמה פרידמן (בעצמה בוגרת התכנית).
תוכנית הלימודים.
משך התוכנית 4 שנים. על אף שבשל אופייה משתנה מסלול הלימודים מסטודנט לסטודנט, ניתן לחלק באופן גס את שנות הלימודים לשניים:
במסגרת התוכנית נחקרות שאלות מחקר המשלבות מספר דיסציפלינות. נושאים בינתחומיים לדוגמה שנחקרים על ידי תלמידי התוכנית הם שפה ומוח (תחום המשלב את מדעי המוח, פסיכולוגיה, ביולוגיה, פילוסופיה ובלשנות), מודלים חישוביים של התנהגות חיידקים, אינטליגנציה מלאכותית, אומץ לב מוסרי, בחינת הבסיס הביולוגי והפילוסופי לרגשות ולתודעה ועוד.
התוכנית אינה מיועדת לתלמידים המעוניינים להתמחות בתחום ידע אחד ספציפי, או לכאלה המבקשים לרכוש מקצוע כמו רפואה, עריכת דין או הנדסה.
בוגרי התוכנית.
עם בוגרי התוכנית נמנים התסריטאים רשף לוי ויהונתן אינדורסקי, הבמאי יובל אדלר, השף יותם אוטולנגי, הסופרים אתגר קרת, שמעון אדף, יניב איצקוביץ', דב אלבוים, ניר רצ'קובסקי, מאיה ערד, יחזקאל רחמים, אסף ענברי, ינץ לוי, יאיר אגמון ועידו גפן, העיתונאים אריק גלסנר, נריה קראוס וגלי וינרב, הרקדן והכוריאוגרף דן פלג, המוזיקאים אבנר דורמן וגיל וינברג, המשורר והמבקר אורי הולנדר, איש החינוך איל רם, וכן אנשי אקדמיה רבים: בתחומי הבלשנות (פרופ' יועד וינטר, פרופ' גלעד צוקרמן ופרופ' עידן לנדו), הפילוסופיה (פרופ' אוֹרי שִמחֶן, פרופ' אלי דרזנר, פרופ' עדו גייגר), המתמטיקה (פרופ' ברק ווייס), מדעי המחשב (פרופ' עודד שוורץ, פרופ' יאיר וייס, פרופ' סיון טולדו), הפסיכולוגיה (פרופ' רן חָסין), מדעי המוח (פרופ' דפנה יואל, פרופ' נעמה פרידמן, פרופ' גל צ'צ'יק, פרופ' מיכל בן-שחר, ד"ר תום שינברג, פרופ' ליעד מודריק), ביולוגיה (פרופ' אביב רגב, פרופ' לילך הדני, ד״ר אורי אובולסקי), כלכלה (פרופ' צבי נאמן), משפטים (פרופ' אסף לִחוֹבסקי, פרופ' שי לביא וד"ר עדי אַיָּיל).
קבלה לתוכנית.
תהליך המיון לתוכנית כולל בין היתר ריאיון אישי ובחינת קונקורס. בניגוד לדעה הרווחת, אין נהוגים חתכי קבלה לפי ציונים, כגון בבגרות או בפסיכומטרי, ואלה מהווים רק גורם אחד המשוקלל יחד עם גורמים נוספים, כגון תחומי עניין, התנסות ולימודים קודמים במסגרות שונות, והפגנת סקרנות ויכולות למידה.
הסטודנטים שמתקבלים לתוכנית פטורים מתשלום שכר לימוד ולעיתים מקבלים מלגת קיום.
בתרבות.