נבחרת ניו זילנד הופיעה פעמיים במשחקים האולימפיים והישגה הטוב ביותר במסגרת זו היא מקום עשירי בשנת 2004.
עם ביטולה של אליפות אוקיאניה בכדורסל, החלה ניו זילנד להשתתף באליפות אסיה בכדורסל בשנת 2017 וסיימה במקום הרביעי. באליפות אסיה הבאה, בשנת 2022, סיימה ניו זילנד במקום השלישי.
דגל הרשות הפלסטינאית
עזיז דוויק
עזיז דוויק (בערבית: عزيز دويك תעתיק מדויק: עזיז דויכ) או אבו הישאם (נולד ב-12 בינואר 1948) הוא ממנהיגי חמאס ויו"ר המועצה המחוקקת הפלסטינית. דוויק אמור היה להיות יושב ראש הרשות הפלסטינית בפועל, מאחר שבאופן רשמי הסתיימה כהונתו של מחמוד עבאס, נציג הפת"ח, בשנת 2009.
דוויק נעצר ושוחרר לסירוגין על ידי ישראל בין השנים 2006–2015 בגין פעילותו וחברותו בארגון חמאס.
ביוגרפיה.
דוויק נולד בחברון לאם ממוצא מצרי ולאב ערבי שהיגר לאחר מלחמת העצמאות. הוא בעל דוקטורט בארכיטקטורה ותכנון אזורי מאוניברסיטת פנסילבניה. שימש פרופסור באוניברסיטת א-נג'אח.
בשנת 1992 גורש ללבנון בתגובה לפעילות הטרור של חמאס ומשך תקופה שימש דובר המגורשים בשפה האנגלית. לאחר שובו לתחומי ישראל חזר לפעול במסגרת הארגון ונבחר מטעמו כאחד מנציגי חברון במועצה המחוקקת הפלסטינית. בשנת 2006 נבחר ליו"ר המועצה, ובכך לממלא מקום נשיא הרשות הפלסטינית.
ביוני 2006 נאסר דוויק במהלך מבצע גשמי קיץ, אך שוחרר כעבור זמן קצר. הוא נאסר בשנית באוגוסט 2006 והורשע בחברות בארגון טרור ובקיום קשרים עם חאלד משעל. בינואר 2009, בעודו נתון במאסר, הוא הוכרז כנשיא הרשות הפלסטינית מטעם חמאס, בתגובה להארכת כהונתו של מחמוד עבאס ללא קיום בחירות. ביוני 2009 שוחרר.
ב-25 בינואר 2012 נעצר על ידי כוחות צה"ל בסמוך לרמאללה בגין פעילותו וחברותו בארגון טרור. בעקבות כך בית דין צבאי בכלא עופר שלח אותו לשישה חודשי מאסר מנהלי. ב-19 ביולי 2012 שוחרר.
ב-16 ביוני 2014 נעצר במהלך מבצע "שובו אחים" להחזרת שלושה נערים שנחטפו על ידי חולייה של ארגון החמאס. דוויק שוחרר ב-9 ביוני 2015.
עוף העמק
עוף העמק היא אגודה שיתופית העוסקת בייצור מוצרי מזון עשויים מבשר עוף.
משחטת "עוף העמק" הוקמה ברמת ישי ב-1957 על ידי חברת תנובה בהשקעה של 100,000 לירות, על בסיס משחטה ישנה שפעלה במקום מאז 1952. אך בתחילת 1959 לאחר תקופת הפעלה קצרה היא נסגרה על ידי תנובה בגלל חוסר כדאיות כלכלית. המשחטה נמכרה ליישובי הסביבה, 17 קיבוצים ושלושה מושבים מאזור עמק יזרעאל שיצרו את "מפעלי העמק", אגודת גג של מפעלים בעמק יזרעאל והחלו להפעילה במחצית השנייה של 1960. בתחילה הופעלה המשחטה בהיקף מצומצם של כ-25 עובדים.
בסביבות שנת 1963 המשחטה הורחבה ובראשית 1965 עבדו במשחטה כ-80 עובדים והיקף הייצור החודשי במשחטה הגיע לכמעט 200 טון, מקום שני בין המשחטות בישראל. עם זאת, המשחטה התקשתה לממן את תשלומי הריבית על ההשקעה ומנהליה בקשו סיוע של משרד החקלאות.
בעקבות התרחבות בשנת 2001, היקף הייצור של המשחטה הוא כ-24,000 טונות בשנה. חלק מהתוצרת הועברה למפעל עיבוד מוצרי בשר של עוף העמק במגדל העמק וחלקה משווקת לגורמים אחרים. המפעל עצמו ייצר בשנת 2000 כ-3,000 טונות של מוצרי עוף, ובהם עוף בגריל, סטייקים, בשר טחון, המבורגרים וקבבים. בשנת 2000 עמד היקף הפעילות של המשחטה והמפעל גם יחד על כ-130 מיליון שקלים חדשים, ובשנת 2009 הועסקו בו כ-200 עובדים. בשנת 2003 נסגר המפעל.
בשנת 2008 התקשרה "עוף העמק" עם חברת טבעוף, המתמחה בגידול עופות ללא שימוש באנטיביוטיקה, והן הקימו חברה משותפת, ש-75% ממנה בבעלות טבעוף. שיתוף הפעולה בין החברות לא צלח, ו"עוף העמק" נקלעה לקשיים כלכליים. בראשית 2009 נאמדו חובותיה בכ-40 מיליון שקלים חדשים, היא הפסיקה את פעילות פסי הייצור, ועמדה בפני סכנת סגירה. באוגוסט 2009 נרכשה החברה על ידי אנשי העסקים רמי לוי ועמיר דגן תמורת 13 מיליון ש"ח והמפעל חזר לפעול חודשים ספורים אחר כך.
מאזן חומצה ובסיס
מאזן חומצה ובסיס הרצוי בגוף (הומאוסטאזיס) הוא בערך pH שווה ל-7.4. מעליו, קיימת בַּסֶּסֶת (אלקלוזיס), ומתחתיו חַמֶּצֶת (אצידוזיס), כאשר מכל אחת מההפרעות הללו עלולות לנבוע השלכות קליניות חמורות.
מאזן החומצה והבסיס בגוף מושג על ידי פעולות מתואמות של הכבד, הריאות והכליות. הכבד מוסיף לנוזל החוץ תאי חומרים שונים של חומצה ובסיס, ואילו הריאות והכליות מטפלות בעודף חומצה או בסיס.
ריכוז יוני המימן בנוזלי הגוף נמוך בהשוואה לריכוזם של יונים חיוניים אחרים, אך למרות ריכוזו הנמוך, תפקידם של יוני המימן חשוב ביותר מאחר שהם פולאריים מאוד, הם יכולים להיקשר בקלות לאתרים שונים על גבי חלבונים, לשנות את צורתם המרחבית, ולפגוע בתפקודם. מכאן, שעל הגוף לשמור על ריכוז יוני המימן בטווח צר יחסית.
מימן וביקרבונט.
קיימים שני מקורות עיקריים ליוני המימן בגוף:
מערכת הבופר - כדי להתנגד לשינויים חמורים בחומציות שבגוף, ובייחוד מהצטברות יוני מימן בגוף (בתצורת יוני הידרוניום), יש צורך בתמיסת בופר - בדרך כלל תערובת של אניונים בחומציות נמוכה, יחד עם המלחים שלהם (-xCOO יחד עם xCOOH), לדוגמה: תמיסה המכילה חומצה אצטית (CH3COOH) ויוני אצטט (-CH3COO). בנוזל חוץ תאי של הגוף, הבופר העיקרי הוא תערובת של חומצה פחמתית H2CO3 יחד עם ביקרבונט -HCO3 שממתנת באופן משמעותי את שינוי ה-PH עם תוספת יוני מימן, ורק בכמות גדולה ביותר של יוני מימן ייווצר שינוי ב-PH. אולם, כאשר קיים מחסור בביקרבונט, הגוף עלול לעבור למצב של חמצת (אצידוזיס). דרכים נוספות שבהן ניתן לנטרל את יוני המימן בגוף, שלא על ידי ביקרבונט, הן הכנסת המימן לתאים (תהליך שלוקח זמן רב יותר ומתבצע על ידי חלבונים שונים כמו המוגלובין או חומצות אורגניות), נשימת יתר (היפרוונטילציה), שחרור מלחי עצם ועוד.
מערכת הבופרים.
מדי יום נוצרים בין 50 ל-100 mEq של יוני מימן - אלו מתפנים על ידי הכליות, במנגנון הבא:
בדרך זו, הטובול הפרוקסימלי אחראי לסיפגה חוזרת של 85% מהכמות המסתננת של ביקרבונט.
הפרשת חומצות על ידי הכליה.
הכליה אחראית על ייצור השתן, כאשר יכולתה להחמיץ את השתן מוגבלת - עד רמה של PH=4.5. מצד שני, יש צורך לפנות מדי יום בין 50 ל-100 mEq של יוני מימן - השקולים למעשה ל-PH נמוך בהרבה - במילים אחרות, כדי לפנות את כל המימן העודף, היה עלינו תאורטית להפריש כ-700 ליטר של שתן ביממה, בעוד שבפועל אנו מפרישים כליטר עד ליטר וחצי של שתן ביום. הדרך שבה הכליה מנטרלת את המימן, היא על ידי שני בופרים עיקריים הקיימים בשתן: חומצה זרחתית, ואמוניה.
האמוניה (או יוני האמוניום) נוצרת בכליות במהלך המטבוליזם של גלוטמין. הכליות מקבלות גלוטמין בעיקר מהכבד, ואת מלחי הנתרן מהפלסמה. הכליות מבצעות מטבוליזם לגלוטמין, בעיקר בטובול הפרוקסימלי, ומפרישות יוני אמוניה כתוצאה מכך, כאשר מכל מולקולה של גלוטמין נוצרות שתי מולקולות של אמוניה ואניון דו ערכי אחד. מולקולות האמוניה מופרשות באמצעות הטרנספורטר נתרן/מימן (במקום המימן), כאשר בזרוע העבה של לולאת הנלה, האמוניה נספגת מחדש לתוך האינטרסטיציום, ושם חוזרת לטובול בלולאה, או חוזרת לצינור המאסף ומשמשת לנטרול המימן. באופן כללי, כשיש אצידוזיס, קיים טריגר לאנזימים אשר מפרקים גלוטמין כדי לייצר אמוניום - למעשה, ייצור אמוניום מעיד בצורה טובה על כמות המימן המפונה. יכולת הכליה להפריש אמוניה בשתן יכולה לגדול פי 4 אם יש אצידוזיס. קיום של אצידוזיס יכול להתרחש גם למשל במקרים בהם יש רמת אשלגן גבוהה בדם - היפרקלמיה: התאים בגוף "חשים" בקיומו העודף של אשלגן בדם ומכניסים אשלגן, בתמורה להוצאת מימן ויצירת אצידוזיס (הוצאת מימן לזרם הדם).
הפרעות במאזן חומצה ובסיס.
ככלל, קיימות ארבע הפרעות בסיסיות במאזן החומצה והבסיס בגוף:
אצידוזיס מטבולי.
אצידוזיס מטבולי מאופיין בריכוז נמוך של ביקרבונט בדם אשר מלווה ב-PH נמוך. יכול שאצידוזיס מטבולי ינבע למשל מקושי להפריש יוני מימן בשתן (במצבים של אי ספיקת כליות - ראו מחלות כליה), או פגיעה בייצורו של ביקרבונט למשל. אצידוזיס מסוג זה מאופיין בייצור נורמלי של חומצה בגוף. ישנו אצידוזיס אשר נגרם כתוצאה מעליה בייצור החומצה וקושי של הגוף להתמודד עם עליה זו - למשל - במצבים של קטואצידוזיס, או הרעלות כגון סליצילטים, מתנול וכו' - במצבים אלו קיימת עליה בייצור החומצה אשר גורמת לאצידוזיס.
סימפטומים קליניים: לרוב, החולה יתלונן על עייפות, כאבי בטן, קוצר נשימה, כאבים כלליים ועוד. הוא ינשום נשימות עמוקות ואיטיות (מכונות kussmaul respiration) כדי לשחרר כמות גדולה של פחמן דו-חמצני. ניתן לראות בנוסף הקאות, אפקט אינוטרופי שלילי של הלב, התכווצות של הוורידים והאטריאולות בריאות עצמן (לעומת הרחבת הארטריאולות במערכת הסיסטמית).
חולה, אשר נמצא במצב של אצידוזיס מטבולי, ינסה לבצע פיצוי נשימתי (היפרוונטילציה - העלאת האוורור הריאתי). במידה והחולה אינו סובל מבעיה נשימתית נוספת, נצפה שהירידה בלחץ החלקי של פחמן דו-חמצני כתוצאה ממנגנון הפיצוי האמור, יהיה פי 1.2 מהשינוי שחל בביקרבונט. במילים אחרות, נצפה שהחולה יפחית את לחץ הפחמן הדו-חמצני בגוף כתגובה ליתר החומציות. שינוי מועט מיחס זה, מצביע על בעיה נוספת מלבד האצידוזיס המטבולי – למשל, אצידוזיס רספירטורי כתוצאה מדלקת ריאות.
כדי להסיק ממה נובע האצידוזיס המטבולי, ניתן להשתמש ב-anion gap.
מדד זה הוא ההפרש בין הקטיונים המרכזיים בגוף (נתרן ואשלגן) לבין אניונים מרכזיים (כלוריד וביקרבונט):
Anion gap= Na + K – Cl – HCO3