כהשלמה לספר ההלכות, כתב רבי דוד שלמה את הספר "ערבי נחל" שהיה ליצירה דרושית מונומנטלית שרבים הוגים בה. הספר מושתת על יסודות החסידות שחידש הבעל שם טוב שדבריו ודברי תלמידיו מצוטטים בספר רבות. הספר בנוי בדרושים ארוכים על סדר פרשיות התורה ומבנה הדרושים כמעט אחיד. בפתיחה מוצגים קושיות בהבנת המקראות, לאחריהם באים הקדמות המיוסדות על יסודי פנימיות התורה מתורת החסידות שלובים באמרי חז"ל ומדרשים, בהמשך מובאים דברי מוסר רשפי אש המעוררים כל לב, ולאחר הצעת ההקדמות והלקחים, מיושבים על פי הם כל הקושיות שהובאו בפתיחה.
שם הספר "ערבי נחל" נבחר על ידי המחבר עצמו, שלא פירש את טעמו. השערות וטעמים לכך, הועלו במשך הדורות על ידי רבים, אולם לידי וודאי לא באו. ככל ספרי רבי דוד שלמה, גם ספרו זה נפוץ בתפוצה גדולה והודפס במהדורות רבות, עד שבשנת תרט"ז אף נדפס בלבוב כביאור סביב לחומש.
קוד-פתוח
דזואו ין
דזוֹאוּ יָן (סינית: 鄒衍/邹衍, פין-יין: Zōu Yǎn; וייד-ג'יילס: טסו ין; 305-240 לפנה"ס) היה פילוסוף סיני שחי בתקופת המדינות הלוחמות, המייסד והנציג החשוב ביותר של אסכולת היין והיאנג בפילוסופיה הסינית.
חייו ועבודתו.
רוב הפרטים על חייו ועל עבודתו ידועים בזכות אזכוריו של ההיסטוריון הסיני סה-מה צ'יאן בעבודתו "רשומות ההיסטוריון", אולם אלה מקוטעים ולא שלמים ומתחילים לתאר את חייו רק בזמן בגרותו. מהמתואר על חייו ידוע שהוא נולד במדינת צ'י ובצעירותו היה תלמיד יוצא דופן באקדמיית ג'ישיה לפקידי ממשל ומלומדים אותה סיים בהצלחה. לאחר סיום הכשרתו החל דזואו יין לפתח את רעיונותיו. ראשית, על ידי העברת ביקורת קשה על המלכים והאצולה של זמנו שלדעתו היו נגועים בשחיתות בשל מעמדם כאנשים מעל החוק. לדעת דזואו ין היה על האצולה והשליטים לשמש דוגמה ומופת להתנהגות טובה לעם הפשוט.
לאחר מכן החל לשקוד על עבודותיו (שעסקו בתחומים אחרים) "שינויים מוזרים", "החכם הגדול" ו"סוף והתחדשות" עבודותיו מצביעות על חשיבה מסודרת ושיטתית אך עם זאת לא מתחשבת במסורת הנהוגה בזמנו. לפי סה-מה צ'יאן מחקריו תמיד החלו בהתבוננות ולמידה של דברים קטנים וסופיים, בדרך כלל בטבע, והסתיימו בניסיון ללמוד כיצד עובדים הדברים האינסופיים.
דיני ספקות
דברים שבלב (הלכה)
פונקציית תועלת
פונקציית תועלת היא מושג יסודי במיקרו-כלכלה. הפונקציה מהווה דרך נוחה מתמטית לתיאור יחס ההעדפות של מקבל החלטות. כאשר מקבל החלטות מתלבט בין אפשרויות שונות, פונקציית התועלת נותנת לכל אפשרות ערך מספרי, כאשר הערך המספרי של אפשרות א' גבוה מהערך המספרי של אפשרות ב' אם מקבל ההחלטות מעדיף ממש את אפשרות א' על פני אפשרות ב'.
הגדרה.
תהי O קבוצת אפשרויות ו- formula_1 יחס העדפות שלם וטרנזיטיבי על O. פונקציה formula_2 נקראת פונקציית תועלת המייצגת את formula_1,
אם לכל
formula_4 מתקיים:
formula_5
במילים אחרות, פונקציית תועלת formula_6 היא פונקציה המתאימה לכל תוצאה formula_7 מספר ממשי
formula_8 באופן שלתוצאה עדיפה יותר מתאים מספר גדול יותר.
ייצוג יחס העדפות על ידי פונקציית תועלת.
ניתן להוכיח כי כל יחס ההעדפות שמקיים שלמות, טרנזיטיביות, ורציפות ניתן לתיאור על ידי פונקציית תועלת. גם אם יחס ההעדפה איננו רציף הוא ניתן לתיאור על ידי פונקציית תועלת אם מספר האפשרויות הוא בן מניה..
במידה ומרחב האפשרויות הוא מרחב הגרלות (כלומר, מקבל ההחלטות פועל בתנאי סיכון), הרי שאם יחס ההעדפות מקיים את אקסיומות פון נוימן-מורגנשטרן ניתן לתאר אותו על ידי פונקציית תועלת מסוג "תוחלת תועלת".
אורדינליות של העדפות ופונקציות תועלת.
מכיוון שיחס העדפה שלם וטרנזיטיבי הוא יחס סדר על קבוצת האפשרויות, הרי שהוא ניתן לתיאור על ידי מספר רב של פונקציות תועלת. ספציפית, אם פונקציית תועלת formula_6 מייצגת את יחס ההעדפות formula_1, הרי שכל העתקה (טרנספורמציה) מונוטונית עולה של פונקציה זו מתארת את יחס ההעדפה גם כן.
דוגמה.
נניח כי:
formula_11
ויחס ההעדפות formula_1 ,נתון על ידי
formula_13
נשים לב שאמנם הגדרנו את היחס רק על חלק מזוגות התוצאות, אך בגלל השלמות והטרנזיטיביות נקבע היחס בין כל זוג תוצאות. למשל: formula_14.
במקרה זה קיימות רצף של פונקציות תועלת המייצגות את היחס, שכן כל אשר formula_6 צריכה לקיים הוא:
formula_16
לדוגמה, הפונקציה formula_6 המוגדרת על ידי:
formula_18
מייצגת את formula_1 המוגדר לעיל.
שימו לב כי ניתן לבנות פונקציות תועלת נוספות אשר מייצגות יחס העדפה. למשל, הפונקציה formula_20 מייצגת את יחס ההעדפה גם כן.
מיכל אפרת
מיכל אפרת (בלשנית)
מיכל אורנן-אפרת (נולדה ב-3 ביוני 1956) היא בלשנית ישראלית, חברת סגל החוג ללשון עברית באוניברסיטת חיפה.
ביוגרפיה.
מיכל אורנן-אפרת נולדה בישראל, כאחת מתוך שלישיית בנות. קיבלה תואר ראשון בלשון עברית וחינוך ב-1979 ותואר שלישי ב-1984. עבודת הדוקטורט, שעליה קיבלה ציון מעולה, הייתה בנושא "טבלת שורש משקל - דרך המלך של תצורת המלה העברית". עיקר התמחותה היא השתיקה כאמצעי הבעה. היא עוסקת גם בחקר שקיפות והיבטים סמנטיים, מורפולוגיים, ופסיכו-לשוניים של חידושי מילים (תחדישים). כמו כן היא מתמחה בחקר הלשון בתחומים חוץ-בלשניים, למשל תחום סימני המסחר ותחום הלשון והבלשנות בפרקטיקה ובתאוריה הפסיכואנליטית.
חיים אישיים ומאבק משפטי.
מיכל אורנן-אפרת נשואה לבלשן פרופ' עוזי אורנן, ולהם בן ובת.
בשנת 1989 פנתה אפרת למשרד הפנים והודיעה על שינוי שם משפחתה מ"אפרת" ל"אורנן-אפרת". להודעתה צורף מכתב לוואי שבו הסבירה כי היא מבקשת להיקרא בשם שבו רשום בנה. משרד הפנים הודיע לאפרת כי שינוי שמה נפסל משום שהוא עלול להטעות ולפגוע בתקנת הציבור. כעבור זמן, לאחר שאפרת ילדה בת, סירב משרד הפנים לרשום את הבת בשם המשפחה "אורנן-אפרת" ואף סירב לאפשר לבנה של אפרת להוסיף ולהיות רשום בשם משפחה זה. בתגובה פנו אפרת ואורנן אל בית המשפט, משרד הפנים חזר בו מעמדתו והבת נרשמה בשם "אורנן-אפרת". בעקבות זאת שבה אפרת וביקשה כי משרד הפנים ישקול את עמדתו מחדש בעניין שינוי שם משפחתה, אולם פנייתה המחודשת נדחתה אף היא. אפרת עתרה לבג"ץ, וב-29 במרץ 1993 בג"ץ קיבל את עתירתה וביטל את פסילת השינוי של משרד הפנים (בג"ץ 693/91 ד"ר מיכל אפרת נ' הממונה על מרשם האוכלוסין במשרד הפנים). בעקבות פסק דין זה תוקן חוק השמות, ונקבע בו במפורש כי השר אינו רשאי לפסול שם מן הטעם שהשם נבחר עקב קשר בין ידועים בציבור.
קישורים חיצוניים.
מכּתביה:
על כתביה:
בית הכנסת החדש (אפינגן)
בית הכנסת החדש ברחוב קייזר 6 בעיר אפינגן במחוז היילברון בגרמניה, היה בית כנסת שנבנה בשנים 1872–1873. המבנה הוצת ב-1938, ושנתיים לאחר מכן נהרס כליל.
היסטוריה.
במשך כמאה שנה, ערכה הקהילה היהודית באפינגן את תפילותיה בבית כנסת ברחוב קופרגאסה 2. לאחר שהמבנה לא תאם יותר את רוח ורעיונות הזמן, הוחלט להקים מבנה חדש ומייצג יותר, בקרבת מקום לכנסייה האוונגליסטית בעיר. לעיתים רחוקות בלבד הותר לבנות בית כנסת בקרבת כנסייה. בשנת 1868 רכשה הקהילה היהודית את אתר הבנייה, והבנייה נערכה בשנים 1872–1873 לפי תוכניות של האדריכל ויליאם לובלין.
חנוכת בית הכנסת נערכה ביום שישי ב-31 באוקטובר 1871. בשעה 4 אחר הצהריים יצאה תהלוכה שצעדה מבית הכנסת הישן, בראשה צעדו ילדי בית הספר בליווי מקהלה, ובעקבותיהם ראשי ואנשי הקהילה שנשאו את הספר תורה. בהגיעם לבית הכנסת החדש נמסרו להם המפתחות על ידי האדריכל, וכשהקהל נע דרך השער ניגנו בהרמוניום. את הנאום החגיגי נשא הרב דוד גייסמר, ובתוכנית האמנותית הייתה מקהלת בנים ובנות בליווי מוזיקלי. את דרשת ערב השבת נשא רב מחוז היידלברג הלל זונדהיימר.
אדריכלות.
שער שמוקף בשני צדדיו בעמודים מעוטרים העניק את הגישה היחידה לבניין. העובדה שלא הוקצתה כניסה נוספת נפרדת לנשים נובעת כנראה מהליברליות של הקהילה היהודית באפינגן. את הדלת הראשית כיסה קשת מבוססת על ארכיטרב, שהוקף בשלשה חלונות מקושתים. מעל החלונות נמתח גמלון שבמרכזו חלון בדמות "עין שור", עם רצועת אפריז.
פרעות ליל הבדולח.
חלק גדול מאנשי הקהילה היהודית באפינגן היגרו מהעיר או עברו לערים הגדולות בעקבות הצרת צעדי היהודים על ידי הנאצים. למרות שבית הכנסת נמכר לבנק גרמני באוקטובר 1938, הוא הועלה באש באירועי ליל הבדולח בנובמבר, ונהרס בשנת 1940. על הריסות בית הכנסת בנה הבנק את המטה שלו בשנת 1956.
אדוארד נקרמן, עורך דין באפינגן, תיאר את אירועי הלילה כדלקמן:
ביוזמת הכנסייה הקתולית והפרוטסטנטית הותקן במקום לוח זיכרון. בשנת 2008 נוסף שלט הנצחה עם שמות יהודי העיר שנרצחו.
קישורים חיצוניים.
בית הכנסת החדש באפינגן, באתר alemannia-judaica.de
ג'פרי פאלמר
סר ג'פרי וינסטון ראסל פַּאלְמֶר (באנגלית: Sir Geoffrey Winston Russell Palmer; נולד ב-21 באפריל 1942) הוא מדינאי ניו זילנדי שכיהן כראש ממשלת ניו זילנד ה-33, ושימש בתפקידו, מטעם מפלגת הלייבור של ניו זילנד, בין אוגוסט 1989 לספטמבר 1990. פאלמר, משפטן במקצועו, אחראי לרפורמות רבות במערכת החוקתית של ניו זילנד, בהן "חוק החוקה הניו זילנדית" מ-1986, שניתק את קשריה של ניו זילנד להכרעות הפרלמנט של בריטניה, "חוק מגילת הזכויות" מ-1990, המעגן את זכויות האדם החוקתיות של תושבי ניו זילנד, "חוק יישום חוקי האימפריה" מ-1988, המחיל החלטות מסוימות של הפרלמנט הבריטי ותקדימים של המשפט המקובל על תושבי ניו זילנד, וחוק המגזר הממשלתי מ-1988, שארגן מחדש את השירות הממשלתי בניו זילנד.
ראשית חייו.