בתחילת המאה ה-20 החלה להיווצר בעיית תחבורה אמיתית בעיר לונדון. לאורך השנים הועלו מספר הצעות להתמודדות עם הבעיה, עד שבשנת 1938 פורסמו מסקנות לגבי פיתוח כבישים מהירים על ידי המהנדסים צ'ארלס ברסלי ואדוארד לוטיינס. מספר שנים לאחר מכן פטריק אלברקרומבי, מעצב ערים ואדריכל, פרסם שני מחקרים (בין 1943–1944) לגבי הבעיות השונות של לונדון. בין היתר הציע אלברקרומבי להקים מספר כבישי טבעת סביב מרכז העיר, כאשר כל אחד מהם רחוק ורחב יותר מקודמו. תוכניות אלו לא מומשו בתקופה זו משום סיומה של מלחמת העולם השנייה והבעיות הכלכליות שבאו לאחריה.
בשנות ה-60 המועצה של לונדון הגדולה הגתה את תוכנית ארבעה כבישי הטבעת סביב העיר. חלקים משתי הטבעות החיצוניות נבנו בתחילת שנות ה-70, אך שתי הטבעות הפנימיות שהיו עתידות להיבנות בתוך החלקים הפנימיים של העיר נתקלו בהתנגדות ורק קטעים בודדים נבנו ולבסוף התוכנית בוטלה בשנת 1973 לאור ההתנגדות הרבה. למרות זאת, מיזם כביש הטבעת הפנימי יצא בכל זאת לפועל על ידי הרחבת מספר רחובות והגדרה רעיונית של ציר הטבעת. כך גם היה לגבי רוב כביש הטבעת האמצעי, בעוד שכביש הטבעת החיצוני שקיבל את השם M25, אכן יצא לפועל ונבנה בין השנים 1975–1986.
הרחובות המרכיבים את כביש הטבעת.
מהנקודה הצפונית ביותר ועם כיוון השעון:
מחושים
אות-אות-אות
יזמות חברתית
יזמות חברתית (באנגלית: Social entrepreneurship) הוא מונח המתייחס לאדם או קבוצות אנשים הפועלים למציאת פתרונות חדשניים לבעיות חברתיות בתחומים שונים כגון: חינוך, רווחה, איכות הסביבה, צמצום עוני, זכויות אדם, ועוד. מרבית המיזמים פועלים כארגונים לא ממשלתיים וללא מטרות רווח, במסגרת עמותות או חברות לתועלת הציבור, אלו ידועים בשם "המגזר השלישי". עם זאת, ישנם ארגונים שיש בהם מטרת רווח, אך היא אינה יחידה ועיקרית ולצדה יש מטרות חברתיות. ארגונים אלו נחשבים גם כמיזמים חברתיים והם מוכרים גם בשם "המגזר הרביעי".
הגדרה.
המונח "יזמות חברתית" אוזכר לראשונה בספרות בשנות ה-70, והפך להיות נפוץ במהלך שנות ה-80 בעקבות פעילותו של ביל דרייטון, מייסד ארגון אשוקה - עולם של יזמות חברתית.
יזמות חברתית היא אמצעי לשינוי חברתי, אשר עושה שימוש בפרקטיקות של יזמות. העוסקים במלאכה, היזמים החברתיים, מאתרים את הבעיות החברתיות בקהילה שלהם ומוצאים פתרונות לאותן בעיות.
בעוד שמטרת ארגון עסקי הוא לייצר רווח לבעלי המניות, הרי שמטרת ארגון חברתי היא לייצר השפעה חברתית.
הצלחת הארגון העסקי נמדדת באמצעות שורת הרווח הכלכלי בלבד ואילו הצלחת ארגון חברתי נמדדת באמצעות בדיקת ההשפעה החברתית שלו.
ישראל, בהיותה מדינה עתירה ביזמים מכל הסוגים, עשירה גם ביזמים חברתיים, ובארגונים אשר תומכים ביזמים כאלה.
בשנים האחרונות הולך ומתפתח התחום של השקעות הון סיכון במיזמים חברתיים אשר יכולים להגיע לקיימות עסקית. גם בישראל יש מספר קרנות אשר עוסקות בתחום.
בלובאקים
בלובאקים (בלטינית: Bellovaci) הם שבט בלגי מצפון-מזרח גאליה.
שטחם משתרע פחות או יותר מהעיר המודרנית בובה עד נהר אואז (Oise). הבלובאקים גבלו בשישה שבטים: אמביאנים (Ambiani), וירומנדים (Viromandui), סאוסיונים (Suessiones), וליוקאסים (Veliocasses), קאלטים (Caleti) ופריסים (Parisii).
בלובאקים היו חלק מהקואליציה הבלגית שהשתתפה בקרב אקסונה נגד הרפובליקה הרומית בשנת 57 בעת מלחמת גאליה. לאחר מכן הצטרפו למרידות הכלליות שפרצו ברחבי גאליה בשנים 52 - 51. קיסר הצליח לדכא את המרד ולאחר מכן השבט לא מרד עוד בשלטון הרומי. מנהיגי המרד ברחו לאי הבריטי והצטרפו שם לקבוצות בלגיות נוספות שהיגרו לאי.
טנרקאים
טנרקאים (שם מדעי: Afrosoricida) היא סדרת יונקי שליה קטנים, הקרובים לפילים, לשפניים ולחדפי פיל. בעבר הם נחשבו לאוכלי חרקים. הם חיים ביבשת אפריקה וכן באי מדגסקר.
בסדרה יש 51 מינים, ב-19 סוגים בשלוש משפחות: טנרקיים, מינים דמויי-קיפוד, חפרפזיים, שהם יונקי מדבר הדומים לחפרפרות ו"שוחים" בחול, בעזרת ראשם העבה, והפוטמוגליים, שהם יונקים מימיים דמויי לוטרה.
כוח רתק
סרטן העין
סרטן העין הוא מונח שתפקידו לתאר סוגים שונים של גידולים המתרחשים בחלקים שונים של העין. סרטן זה מתרחש כאשר תאים מתחילים לגדול ללא בקרה ויוצרים מסה הנקראת גידול. הגידולים מתחלקים לשני סוגים: גידול שפיר (לא סרטני) או גידול ממאיר (סרטני, יכול לשלוח גרורות לחלקים שונים של הגוף). שני סוגי מחלות הסרטן הנפוצות המתפשטות באמצעות גרורות אל העין הם סרטן השד וסרטן הריאות.
קיימים מספר סוגים של סרטן העין: מלנומה של הענביה (הנפוץ מבין הסוגים השונים), לימפומה תוך עינית, רטינובלסטומה (מחלת סרטן נדירה בקרב עיני ילדים), מלנומה של הלחמית, קרצינומה של עפעף וגידול של בלוטת הדמעות.
סוגים שונים של סרטן העין.
מלנומה של הענביה.
מלנומה של הענביה הוא הנפוץ ביותר מבין הגידולים התוך העיניים אף על פי שמדובר בסרטן נדיר, שכיחותו היא בין 6-8 מקרים חדשים למיליון נפש לשנה. הענביה היא השכבה בעין הכוללת את הקשתית, החלק הצבעוני בעין אשר אחראי על ויסות כמות האור הנכנסת אל העין. מבנה זה עשיר במלנוציטים.
מלנומה, בדומה לסרטן העור, מתפתח מתאים אשר מייצרים פיגמנט הנקרא מלנוציטים. המלנומה המתפתחת בגלגל העין היא בדרך כלל הענביה ומכאן מקור שמו של סרטן זה. בישראל כ-50 מקרים מאובחנים מדי שנה, כאשר מרבית המקרים מאובחנים לאחר גיל 40.
לימפומה תוך עינית.
לימפומה היא סוג של סרטן שמתחיל בתאים לימופציטים של מערכת החיסון. הסרטן מתחיל בדרך כלל בבלוטות הלימפה אך גם יכול להתחיל באיברים פנימיים בגוף כדוגמת קיבה, ריאות ולעיתים נדירות גם בעיניים.
לימפומה ניתן לסווג לשני סוגים עיקריים. מחלת הודג'קין ולימפומה שאינה הודג'קין. לימפומה תוך עינית היא לימפומה שאינה הודג'קין. בסרטן זה לוקים בעיקר קשישים או אנשים בעלי בעיות במערכת החיסון כדוגמת איידס.
רטינובלסטומה.
רטינובלסטומה היא סרטן נדיר בעין בו לוקים כ-4 מיליון ילדים ברחבי העולם. על אף נדירותו מדובר בגידול הממאיר הנפוץ ביותר בקרב ילדים.
רטינובלסטומה יכולה להופיע בשתי העיניים (רטינובלסטומה בילטרלית) והיא תעבור בדרך כלל בתורשה אצל תינוקות וילדים צעירים. רטינובלסטומה הפוגעת בעין אחת בלבד (רטינובלסטומה אונילטרלית) איננה עוברת בתורשה והיא מופיעה בדרך כלל בקרב ילדים בוגרים יותר. במקרים מסוימים תיפגע גם בלוטת האצטרובל (רטינובלסטומה משולשת). על מנת לקבוע כיצד לטפל בגידול חשוב לסווג את מקרה הרטינובלסטומה לפי מיקום, גודל וכמות הגידולים.
מלנומה של הלחמית.
מלנומה של הלחמית הוא גידול על פני שטח העין. סרטן זה מהווה רק כ-2% עד 3% מכלל מקרי סרטן העין. הסרטן מתחיל מצמיחה הנראית ככתם חום ללא כאבים בעין או כאשר מתרחש שינוי צבע של גידול שטוח על פני שטח העין ולא מורגש כאב. לעיתים רחוקות טועים וחושבים על נמש שהוא שפיר כשלמעשה מדובר במצב טרום סרטני חמור. מלנומה של הלחמית נוטה להופיע אצל אנשים בשנות ה-50 או ה-60 לחייהם. אך לעיתים נדירות גם בקרב אנשים צעירים מגיל 20.
קרצינומה של העפעף.
קרצינומה בזלית של העפעף (Basal Cell Carcinoma – BCC), היא הגידול השכיח ביותר של העפעפיים (בדרך כלל מתרחש על העפעף התחתון). אף על פי שמדובר בגידול ממאיר הוא אינו שולח גרורות, קצב גדילתו מאוד איטי ונמשך זמן רב והתפשטותו מקומית. הטיפול היעיל במחלה הוא כריתה מלאה של הגידול, ביחד עם שולי הרקמה הנקיים ושחזור העפעף. בהתאם לגודל החסר לאחר הכריתה, לעיתים ניתן לבצע חיבור ראשוני של העפעף, אך במקרים רבים יש צורך בשתל רקמה ממקור אחר כדוגמת עפעף עליון, עור, רקמת רירית הפה.
גורמי סיכון.
קיימים מספר גורמי סיכון אשר מגבירים את סיכויי הפרט לחלות בסרטן העין:
טיפול.
הקרנות פנימיות.
הטיפול ניתן באמצעות מקור רדיואקטיבי הנקרא פלאק. באמצעות לוחית מתכת הממוקמת על פניו של הגידול המוחדרת בעזרת ניתוח. הלוחית נשארת במקומה מספר ימים (בין 1-4 ימים) ומתבצעת בהרדמה כללית, במקרים מסוימים ניתן לבצע אותו גם באמצעות הרדמה מקומית. בתום ההקרנות יש לבצע ניתוח נוסף על מנת להסיר את הלוחית.
טיפול בלייזר.
טיפול בלייזר נקרא גם תרמותרפיה (tranpupillary thermotherapy TTT) מבצעים שימוש בלייזר על מנת לכווץ גידולים קטנים. היתרון בטיפול בלייזר הוא שקיימות בו פחות תופעות לוואי מאשר בניתוח. ניתן לשלב טיפול בלייזר ביחד עם הקרנות.
טיפול כירורגי.
ניתן לבצע הסרה של הגידול בלבד, הסרת חלק קטן של העין או במקרים מסוימים הסרת כל העין. סוג הניתוח תלוי בגודלו ובמיקומו של הגידול. האפשרויות הכירורגיות הן: הסרת חלק מהקשתית (Iridectomy), הסרת חלק מהקשתית וגוף הריסים (iridocyclectomy) והסרת העין (enucleation).
במקרים מסוימים הטיפול היחידי במלנומה היא הסרת עין. בעקבות אובדן הראייה, אדם בעל עין אחת יתקשה בתפיסת עומק. לאחר הסרת העין מתבצע ניתוח נוסף בו משתילים למנותח עין מלאכותית. באמצעות שימוש בשתל ניתן לגרום לתותב להיראות ולהתנהג במידה רבה כפי שנראית עין אמיתית.
במקרה של קרצינומה של העפעף כיוון שמדובר בגידול ממאיר המתפתח באופן מקומי ניתן לטפל בו באמצעות כריתה מלאה של הגידול ביחד עם שולי הרקמה. לאחר שבוצע הניתוח יש לשחזר את העפעף.
סרטן עין
הולגר ורפל שוירמן
הולגר ורפל שוירמן (בדנית: Holger Werfel Scheuermann, 12 בפברואר 1877 הרסהולם - 3 במרץ 1960 רוסקילה) היה רופא אורתופד ורדיולוג דני. תיאר את העקשת של המתבגרים (Osteochondritis deformans juvenilis dorsi) הקרויה גם מחלת שוירמן.
חייו.