בפרויקט "עתיד משותף" ליווה אלדור יחד עם יועצי השקעות מ"אי בי.אי בית השקעות", סטודנטים מצטיינים בשנה האחרונה ללימודיהם בתואר הראשון במנהל עסקים המתמחים בתחום המימון. הפרויקט מהווה חלק מקורס אקדמי שנתי, ובאופן זה, התאפשר לסטודנטים לרכוש ניסיון וידע מעשי בניהול תיקי השקעות. הוקמה גם קרן מלגות לרווחי הפרויקט שפירותיה משמשים מלגות לימודים לסטודנטים מעוטי יכולת ובעלי רקע של מעורבות בקהילה. קורסים נוספים שהעביר היו: אופציות וחוזים עתידיים, ניהול תיקי השקעות פרקטי, וסמינר בשוק ההון.
אחד מתפקידיו בבינתחומי היה ראש החוג למימון בבית הספר אריסון למנהל עסקים, תפקיד אותו מילא בין השנים 2013-2000. וכן, ראש מרכז ריץ׳ לשווקים פיננסיים.
כיהן כמרצה וחבר סגל בכיר גם באוניברסיטת בר-אילן, בין השנים 1998-1992 במקביל לעבודתו באוניברסיטת תל אביב.
התמודדות עם מחלת פרקינסון.
בשנת 2008 התגלתה בגופו מחלת פרקינסון, ובמטרה להאט את קצב התפתחותה החל לרקוד, לשחות, ולהתאמן בטאי צ׳י וצ׳י קונג. הוא הרבה לרקוד עם אנה ארונוב ורקדניות נוספות, להופיע באירועים שונים ברחבי הארץ ובתחרויות , בהן רקדן חובב מופיע יחד עם רקדן מקצועי. בשנת 2015 הוזמן להרצות ב-TEDx על המחלה והתמודדותו דרך הריקוד. נוסף על כך, הרבה להופיע ולהרצות על המחלה וההתמודדות איתה בתוכניות רדיו וטלוויזיה. הוא היה בין יוזמי ומקימי תוכנית "קצב החיים" ברמת השרון, שנולדה בעקבות מחקרים רפואיים רבים, אשר מצביעים על תועלת הריקוד לבריאות, כאחד הכלים היעילים לשמירה על הפעילות המוחית. לדבריו, כאשר ראה שהריקודים עוזרים לו החליט לעזור גם לאחרים. הוא פנה לבעלי אולמות סטודיו לריקוד שתרמו את האולמות כאשר אלה ריקים, גייס מורות והדריך אותן להתמקד בתנועות הריקוד המשפרות את מצב החולים. הקים קבוצת רקדנים המתמודדים עם המחלה ברמת השרון בחסות מנהל גיל הזהב ו"מגוונים" בשם "רוקדים את החיים", ובשנת 2018 זכתה התוכנית במקום שלישי בפרס גליקמן, בזכות עבודה מקצועית ומקורית בפיתוח השירותים לאוכלוסייה המבוגרת הסובלת מירידה קוגניטיבית. אלדור הקים קבוצות ריקוד נוספות של אנשים המתמודדים עם המחלה. היום קיימות בארץ קבוצות ריקוד ברמת גן, ראשון לציון, פתח תקווה ועוד. המחקרים הראו כי הריקודים מתאימים גם לחולים בעלי בעיות מוטוריות.
חברות ותפקידים במוסדות.
אלדור שימש בהתנדבות במשך 18 שנים כיו"ר ועדת ההשקעות של האגודה למלחמה בסרטן. ליווה וקידם את פרויקט "עתיד משותף", שפירותיו מעניקים מלגות לסטודנטים מצטיינים דלי-אמצעים;
מאמרים נבחרים.
בנושא כלכלה.
רפי אלדור כתב מאמרים רבים בנושא בכתבי עת מדעיים כמו רבעון לכלכלה, במדורים הכלכליים של העיתונות היומית בישראל: מעריב, ידיעות אחרונות, דבר ועוד, ובירחונים מקצועיים כמו רבעון לבנקאות, סטטוס, סוכן הביטוח ואחרים:
מעאלים פי אל-טריק
בית ספר הארי רדזינר למשפטים
בית ספר הארי רדזינר למשפטים במרכז הבינתחומי הרצליה הוקם בשנת 1994 על ידי פרופ' אוריאל רייכמן בסיועו של ד"ר הארי ל. רדזינר, והוא בית הספר המייסד של המרכז הבינתחומי. המחזור הראשון לתואר משולב במשפטים ומנהל עסקים סיים את לימודיו בשנת 1998.
עד לשנת 2017 השלימו את לימודיהם בבית ספר רדזינר למשפטים כ-7,300 בוגרים.
תוכניות הלימודים.
במסגרת לימודי התואר הראשון, בית ספר הארי רדזינר למשפטים מציע מגוון מסלולי לימוד לתואר אקדמי כפול: משפטים ומנהל עסקים, משפטים וממשל ומשפטים ופסיכולוגיה. בנוסף, מציע בית הספר תואר ראשון במשפטים עם מסלול ישיר לתואר שני .M.A בכלכלה פיננסית, .M.A בממשל, MBA במנהל עסקים ותוכנית המצטיינים של בית הספר למשפטים (Honors program).
בית ספר הארי רדזינר למשפטים מציע תוכנית לימודים לתואר שני .LL.M במשפטים בהתמחות משפט עסקי. סטודנטים בתוכנית לימודים זו יכולים לבחור במסלול לימודים עם או ללא תזה. החל בשנת הלימודים תש"פ מציע בית ספר הארי רדזינר למשפטים תוכנית נוספת לתואר שני המיועדת למשפטנים וללא משפטנים המקנה M.A במשפטים, טכנולוגיה וחדשנות עסקית.
החל מ-20 במרץ 2018, בית הספר מציע גם מסלול לתואר דוקטור במשפטים. התוכנית מקנה לסטודנטים כלים מתודולוגיים לביצוע מחקרים אקדמיים בתחום המשפט ובהמשך לאיוש משרות בכירות בעולם המשפטים בישראל בעולם.
כתב העת משפט ועסקים.
כתב העת משפט ועסקים נוסד בשנת 2004 והוא כתב העת המשפטי של בית ספר הארי רדזינר למשפטים. כתב העת יוצא לאור מדי שנה בשני כרכים: הכרך הראשון מאגד מאמרים הדנים בנושאים חופשיים מתחומי המשפט השונים, והכרך השני מאגד מאמרים משפטיים בתחום ספציפי אחד או יותר אשר נבחרו מבין המאמרים שהוצגו בכנסים שנערכו על ידי כתב העת.
שיתוף פעולה בינלאומי.
בית ספר הארי רדזינר למשפטים מקיים שיתופי פעולה בינלאומיים במגוון מישורים; מדי שנה מתארחים מרצים מבתי הספר למשפטים בעולם המלמדים מגוון קורסים בשפה האנגלית; הסטודנטים בבית הספר למשפטים משתתפים בפעילויות בינלאומיות שונות במהלך לימודיהם, כגון; תוכניות חילופי סטודנטים, סמינרים משותפים ועוד.
מכון צבי מיתר לחדשנות טכנולוגית, משפט ואתיקה.
מכון צבי מיתר לחדשנות טכנולוגית, משפט ואתיקה בבית ספר הארי רדזינר למשפטים, הוקם על ידי קרן משפחת צבי ועפרה מיתר במטרה לחקור את הממשק שבין טכנולוגיה, מדע וחברה.
מכון המחקר בראשות ד"ר דב גרינבאום, מתמקד בהשלכות המשפטיות, אתיות וחברתיות הנובעות מהחדשנות הטכנולוגית ככלל ומטכנולוגיות חדשות ומתפתחות בפרט. פעילות המכון כוללת פרסום מאמרים מדעיים, עריכת מחקרים אקדמיים, סימפוזיונים, שולחנות עגולים, כנסים וסמינרים בקמפוס ומחוצה לו, שיתופי פעולה עם מוסדות אחרים בארץ ובעולם והגשת בקשות מחקר לקבלת מימון מקומי ובינלאומי. המכון פועל לקידום הצעות חוק, כתיבת ניירות עמדה והכנת בקשות הצטרפות כידיד בית משפט.
הר בדד
הר בָּדָד או הר מִשְאָר או אינזלברג הוא מונח בגאומורפולוגיה המתאר צורת נוף: תל, גבעה או הר קטן בודדים המתנשאים בחדות מעל מישור משופע קלות או אפילו שטוח. הרי בדד ידועים הם הר כרכום בישראל, צוק הסלע המכונה אולורו באוסטרליה, הר הסוכר בעיר ריו דה ז'ניירו בברזיל ומגדל השטן בארצות הברית.
הגדרות.
על פי הגדרתם הרי בדד נוצרים כתוצאה מסחיפה ומשום כך הרי געש בודדים אינם מוגדרים כהרי בדד. הם קיימים במגוון אקלימים ומופיעים במגוון צורות. לעיתים נוהגים לסווג את הרי הבדד על פי הרכבם או האקלים שבהם נוצרו ובספרות מופיעים מספר מונחים חופפים לתופעה זו.
גאולוגיה.
תהליכים געשיים, דוגמת פקק געשי, או אחרים יכולים להביא ליצירת גוף סלעי עמיד בפני סחיפה, דוגמת קוורציט או סלעים געשיים סדוקים פחות, בתוך גוף של סלע רך יותר כדוגמת אבן גיר העמיד פחות בפני סחיפה. הסלע העמיד פחות נסחף על מנת ליצור משטח סחיפה סלעי המכונה אדן סלע (pediment) נרחב ששיפועו מתון המכוסה בחלקו העליון במניפות סחף ובחול ובחלוקי נחל בחלקו התחתון. הסלע העמיד יותר נותר כתוואי בולט בפני השטח של אדן הסלע.
הר בדד הוא אחד מכמה סוגים של צורות הנוף המכונות "צורות קדומות" (paleoforms) היכולות לשרוד בשינויים קלים במשך מיליוני שנים. תהליכי הסחיפה הפעילים מוגבלים לקרקעית העמק או לשוליו.
נוכחות הר בדד מעידה על קיומה של רמה סמוכה או שרידיה. דבר זה נכון בייחוד במקרה של הרי בדד הבנויים מסלעי משקע, הבנויים מאותם יחידות סטרטיגרפיות כשל הרמה הסמוכה. עם זאת החל מהרגע שהרי בדד מסוג זה נחשפים נהרסים הרי הבדד מהתמוטטות שולית של גושים סדוקים או התכדדות של לוחות. תהליך זה מותיר גושי סלע גדולים (טוֹר) על פסגת ההר ובמשך הזמן נוצרת שיורת הגובלת בדרדרת, המכונה "טירת קוֹפְּיָה" (castle kopje).
אקולוגיה.
בחלק מהרי הבדד נוצרה צמחייה ייחודית, השונה מסביבתם. לעיתים הקרקע הדקות, העניות בחומרי מזון, והמחסור במים מעודד צמיחה של צמחים טורפים וסוקולנטים. הרי הבדד של מזרח אפריקה משמשים מקלט לבעלי החיים של הסרנגטי בטנזניה ובקניה. במקומות שהקרקע דקה מדי או קשה מדי מכדי לאפשר צמחייה של עצים מאפשרת קרקע שנלכדת על ידי הרי הבדד צמיחה עבותה של עצים כשבאזורים הסמוכים גדל עשב נמוך בלבד. כוכים בפני הסלע משמשי כגבים למים. בעלי חיים רבים הסתגלו לשימוש בהרי הבדד, כולל אריות, צבועים ושפע של עופות וזוחלים.
פיאנארנצוה
פיאנארנצוה (במלגשית: Fianarantsoa) היא עיר הנמצאת בדרום מזרח מדגסקר, היא בירת מחוז פיאנארנצוה. העיר נמצאת ברמה בגובה 1,200 מטר מעל גובה פני הים ומקושרת במסילת ברזל לעיר מאנאקארה שלחופי האוקיינוס ההודי.
העיר נבנתה בתחילת המאה ה-19 ושימשה כבירת ממלכת בטסילאו (Betsileos). משמעות שם העיר במלגשית הוא "חינוך טוב", ושמה ניתן בעקבות המרכזים התרבותיים שבה שהופכים אותה למרכז התרבותי והאינטלקטואלי העיקרי של מדגסקר. העיר היא מקום מושבם של קתדרלות פרוטסטנטיות ולוטריות ומקום מושבו של הארכיבישוף הקתולי של פיאנארנצוה. העיר גם נחשבת לעיר היין של מדגסקר בשל הכרמים הרבים שבסביבותיה. העיר גם ידועה בייצור אורז, טבק, קפה ושמן.
באוקטובר 1942 היה העיר מקום מושבו של המושל הצרפתי מטעם וישי, לאחר שכוחות בעלות הברית כבשו את בירת מדגסקר. העיר נכבשה ב-30 באוקטובר 1942 על ידי בעלות הברית.
מראה שחורה (סדרת טלוויזיה)
שירה והערות על מיני עניינים