קאניוק התחיל את הקריירה שלו בקבוצת הילדים של מכבי תל אביב ובגיל 14 עבר למחלקת הנוער של מכבי פתח תקווה. ב-27 באוקטובר 2010 ערך את הופעת הבכורה שלו בקבוצה הבוגרת, כשנכנס כמחליף בניצחון 3–2 בדרבי מול הפועל פתח תקווה במסגרת גביע הטוטו. ב-16 באפריל 2012 ערך את הופעת הבכורה שלו בליגת העל, בהפסד 0–1 להפועל באר שבע, ועד לסיום העונה הוא שותף בכל שאר המשחקים, אך קבוצתו ירדה לליגה הלאומית.
בעונת 2012/2013 הפך לשחקן מרכזי במועדון ועזר לה לעלות בחזרה לליגת העל, כאשר במקביל המשיך לשחק בקבוצת הנוער. ב-18 בינואר 2014 הבקיע את שער הבכורה שלו בליגת העל, בתיקו 2–2 נגד בני יהודה תל אביב. בשנת 2016 זכה עם הקבוצה בגביע הטוטו הרביעי שלה.
ב-11 ביולי 2017 חתם קאניוק לשנתיים וחצי בפחטקור טשקנט מליגת העל האוזבקית. ב-31 בינואר 2018 הועבר קאניוק בהשאלה למכבי תל אביב וחתם עד סוף העונה, עם אופציה לרכישת כרטיסו. ב-12 במרץ 2018 ערך את הופעת הבכורה שלו במועדון, כאשר נכנס כמחליף בניצחון 2–0 על קבוצת נעוריו מכבי פתח תקווה. ב-21 במאי 2018 כבש את שערו היחיד במועדון, בניצחון 2–0 על בני יהודה במחזור האחרון של עונת 2017/2018.
ב-5 באוגוסט 2018 חזר קאניוק למכבי פתח תקווה, וחתם על חוזה בהשאלה לעונה אחת במועדון. בעונת 2018/2019 כבש חמישה שערי ליגה, בנוסף לשמונה בישולים, אך בסופה ירדה מכבי פתח תקווה לליגה הלאומית. ב-30 ביולי 2019 שוחרר רשמית מחוזהו בפחטקור.
ב-5 בספטמבר 2019 קאניוק חתם בהפועל חיפה. ב-16 בספטמבר כבש את שער הבכורה שלו בניצחון 2–0 על בית"ר ירושלים.
ב-20 ביולי 2020 חתם קאניוק בבורירם יונייטד התאילנדית לשנתיים. ב-26 בספטמבר, במשחק הבכורה שלו, כבש שער ניצחון ב-1-0 על סופאנבורי.
ב-19 בדצמבר 2020 עבר לנקהון רצ'סימה גם היא מהליגה התאילנדית. את הופעת הבכורה ערך ב-27 בדצמבר בניצחון קבוצתו 0-2 על ראיונג.
ב-13 באפריל 2021, קאניוק חתם בצ'ון בורי התאילנדית. ב-12 בספטמבר כבש שער בכורה בתיקו 3-3 נגד מואנג טונג.
ב-19 במאי חזר להפועל חיפה וחתם בה לשנתיים.
ניקולא יוזגוף-אורבך
ניקולא יוזגוף-אורבך (נולד בצפת ב-6 באוגוסט 1984) הוא משורר, עיתונאי, חוקר, ד"ר לדמוגרפיה, גאוגרפיה וספרות וחבר סגל במכללה האקדמית צפת ובמכללה האקדמית לחברה ואמנויות בנתניה.
משמש כעמית מחקר במוסד הרצל לחקר ציונות ולימודה.
ביוגרפיה.
ניקולא יוזגוף-אורבך גדל במשפחה חרדית בצפת תחת השם יעקב יוזגוף. פרסם ארבעה ספרי שירה, ספרי עיון ושורת מאמרים וכתבות. בגיל 17 (2002) פרסם את ספר שיריו הראשון "ילדי הלילה" (הוצאת סער) וכעבור שנה (2003) פרסם את ספרו "מותה של ילדות" (הוצאת ברקאי-צ'ריקובר).
בראיונות שהעניק באותה שנה לעיתון "זמן ירושלים" ולשמוליק טיאר בתוכניתו "טיאר ברשת" קבע אורבך כי על הקהילה הגאה לפעול להקמת אוטונומיה טריטוריאלית להומואים וללסביות בחבל סדום. בין השנים 2002–2004 שימש ככתב וכעורך תרבות בירחוני הקהילה הגאה "הקשת" ו"Top Magazine". בשנת 2004 שימש אורבך לצד איציק דוידוביץ' כעורכו של הצהובון "ג'ורה" שנסגר טרם צאת גיליונו הראשון, וכן שימש כעורך בפועל של המקומון הגלילי "חשיפה לצפון".
בשנת 2010 פרסם אורבך את ספר שיריו "יהודי ערבי" (הוצאת גוונים). בספר הובעה ביקורתו הארסית של המשורר כלפי יחס הממסד כלפי מיעוטים וכן כלפי התבניות המגדריות הרווחות כיום בחברה הישראלית המגבילות לטענתו את חירות האדם. למן שנת 2010 משמש אורבך כמבקר שירה בירחון לספרות ותרבות, עיתון 77, בו פרסם מאמרי ביקורת שירה רבים וכן מבחר משיריו. שירים נוספים מפרי עטו פורסמו בכתבי עת ספרותיים נוספים ובהם: "שבו", "עמדה", "ליריקה", "פועם", "הכיוון מזרח", "הפנקס", המוסך (כתב עת),"יהי"-כתב עת פואטי-פוליטי, גרנטה, "מאזנים", יקוד, קפל ו"ביטאון שירה" וכן במדור הספרות בעיתון "הארץ" ובעיתון מעריב. בשנת 2015 התפרסם ספרו, "מבוא לדמוגרפיה ישראלית", בהוצאת "גוונים".
יוזגוף-אורבך הוא בוגר החוגים לתולדות עם ישראל ולגאוגרפיה ולימודי הסביבה (2007) מטעם אוניברסיטת חיפה ובעל תעודת הוראה מטעם מכללת גורדון לחינוך. עבודת המ.א שכתב (2009) בנושא "מאפייניהם הגיאו-כלכליים של עקורי חבל עזה טרם הפינוי ולאחריו" זיכתה אותו בשנת 2010 בפרס קתדרת חייקין לעבודת המ.א הטובה ביותר בחקר הגאוגרפיה בישראל בין השנים 2005–2010. למן 2010 משמש יוזגוף-אורבך כמורה מן החוץ בחוג לגאוגרפיה ולימודי סביבה באוניברסיטת חיפה וכמרצה בחוגים למדעי ההתנהגות וספרות, מוזיקה ואמנות במכללה האקדמית בצפת. בשנת 2015 התמנה ד"ר אורבך לחבר בסגל בכיר במכללה האקדמית צפת. עבודת הדוקטורט של יוזגוף אורבך (2012) בחנה את מאפייניה הדמוגרפים והגיאו-קהילתיים של התנועה הרפורמית בישראל. בשנת 2017 השלים יוזגוף-אורבך עבודת דוקטורט נוספת בספרות כללית שבחנה בכלים כמותיים את סוציוכרונוטופ של גן העצמאות בספרות העברית. במחקריו האקדמיים עוסק אורבך ביחסי הגומלין שבין הספרות לגאוגרפיה, בחברה היהודית באירופה במוצאי המאה הי"ט ובדמוגרפיה של מיעוטים דתיים.
מתגורר בתל אביב.
השושלת החמישית של מצרים
מלכי השושלת החמישית שלטו במצרים משנת 2498 לפנה"ס ועד ל-2345 לפנה"ס ומנו 9 פרעונים.
בתקופה זו עלה כוחו של אל השמש רע מאון (הליופוליס), ושמו הופיע במרבית שמות הפרעונים. כן עלה כוחו של אל המוות אוסיריס. בנוסף, בתקופה זו הופיעו כתבי פירמידות רבים.
שליטים.
שמות הפרעונים של השושלת:
ללה
מר בריה דרב אשי
מלמ
גמלת סיעוד
גמלת סיעוד ניתנת במסגרת חוק ביטוח סיעוד של המוסד לביטוח לאומי אשר נחקק בשנת 1980 והחל לפעול באפריל 1988.
גמלת סיעוד הנה גמלה הניתנת לזכאים כשירותי סיעוד או כקצבה חודשית על מנת לספק סיוע לתושבים מבוגרים התלויים בזולת לצורך ניהול שיגרת יום תקינה או לחלופין זקוקים להשגחה צמודה על מנת לשמור על ביטחונם או ביטחון הסובבים אותם.
גמלת סיעוד ניתנת כחלופה למעבר הזכאי למוסד סיעודי כבית אבות ומאפשרת לזכאים לזכות לטיפול ולהשגחה לה הם זקוקים מבלי לצאת מחיק ביתם, משפחתם והקהילה.
זכאות לגמלת סיעוד.
בהתאם לחוק סיעוד, זכאות לגמלת סיעוד אפשרית בתנאים הבאים:
• "תושבות" - על התובע להיות תושב ישראל.
• "מגורים" - על התובע להתגורר בביתו או בבית דיור מוגן \ מקבץ דיור ולא במסגרת הנמצאת בפיקוח משרד הבריאות או הרווחה (בית חולים סיעודי או בית אבות למשל).
• "התאמת גיל" - על התובע להיות לאחר גיל פרישה (נשים מגיל 62 ומעלה, גברים מגיל 67 ומעלה).
• "תלות בזולת" - על התובע לעבור מבחן תלות (ADL) על ידי נציגי המוסד לביטוח לאומי ולקבל ניקוד המגדיר אותו כבעל תלות ממשית בזולת.
• "מבחן הכנסה" - על ההכנסות החודשיות של התובע להיות בטווח המאפשר בין 100% ל-50% זכאות לגמלת סיעוד.
• "ללא זכאות לגמלאות נוספות" מאוצר המדינה (כגמלה לטיפול אישי) או מן המוסד לביטוח לאומי (כגמלה לשירותים מיוחדים לנכים).
מבחן הכנסה.
כחלק מן המדדים הנבחנים לצורך מתן או אי מתן זכאות לגמלת הסיעוד, על התובע להיות בטווח הכנסה חודשית מוגדרת, חריגה מהטווח המוגדר תשלול מן התובע את הזכות לגמלה באופן חלקי או מלא.
בהתאם להנחיות המוסד לביטוח לאומי כפי שפורסמו בחודש ינואר 2015:
אדם יחיד בעל הכנסה חודשית של עד 10,551 ש"ח או בני זוג בעלי הכנסה חודשית של עד 15,827 ש"ח יהיו זכאים לגמלת סיעוד מלאה באם ימצאו מתאימים בשאר המדדים הנבחנים.
אדם יחיד בעל הכנסה חודשית של 10,551 ש"ח - 15,827 ש"ח או בני זוג בעלי הכנסה חודשית של 15,827 - 23,740 ש"ח יהיו זכאים לגמלת סיעוד בהיקף של 50% מהגמלה המלאה.
מבחן תלות.
מבחן תלות יבוצע במקום מגוריו של מבקש הגמלה עד שבועיים מיום הגשת התביעה. את מבחן התלות ינהל נציג המוסד לביטוח לאומי (בדרך כלל אחות או פיזיותרפיסטית).
במבחן התלות יבחנו מדדים שונים על מנת לקבוע את מידת התלות של התובע בזולת ואת ביטחונו האישי בשהותו ללא השגחה.
מרכיבים מרכזיים עליהם ניתן דגש בעת מבחן התלות:
"ניידות" - מידת מסוגלותו של מבקש הגמלה לנוע בביתו, שימוש בעזרים כהליכון או מקל הליכה. במידה והתובע מרותק לכיסא גלגלים או למיטתו יחושב ציונו כלא מסוגל להתנייד.
"קימה" - מידת יכולתו של התובע לקום ממצב שכיבה למצב ישיבה ומסוגלותו לקום ממצב ישיבה לעמידה.
"לבוש" - יכולת תובע להתפשט ולהתלבש ברשות עצמו.
"האכלה" - יכולתו של התובע לבשל או לחמם אוכן מוכן בכוחות עצמו וכמו כן, יכולתו לאכול בכוחות עצמו.
"היגיינה" - יכולת התובע לשלוט בהפרשות הגוף (צואה ושתן בעיקר) ויכולתו או אי יכולתו להתקלח ברשות עצמו.
תוספות מיוחדות - ניקוד נוסף במבחן התלות יינתן לאדם המתגורר לבדו.
מידות זכאות.
שיעור הזכאות לגמלת הסיעוד יקבע בהתאם לשכלול סך המדדים שנבחנו לאחר הגשת התביעה.
את מידת הזכאות ניתן לחלק לשלוש רמות:
100% זכאות - שוות ערך ל-9.75 שעות טיפול שבועיות.
150% זכאות - שוות ערך ל-16 שעות טיפול שבועיות.
168% זכאות - שוות ערך ל-18 שעות טיפול שבועיות.
מעבר לשעות הזכאות תוספת בשעות הטיפול יינתנו לזכאים המעוניינים במטפלת ישראלית, בהתאם לתוצאות מבחן ההכנסה:
זכאי גמלת סיעוד מלאה המעסיקים מטפלת ישראלית יהיו זכאים ל-19 שעות טיפול שבועיות בזכאות של 150% ול-22 שעות טיפול שבועיות בזכאות של 168%.
ובהתאמה לכך בזכאות ל-50% גמלה מפאת הכנסה גבוהה, תינתן תוספת של שעה וחצי ב-150% זכאות ותוספת של שלוש שעות ב-168% זכאות.
גמלה כספית
החל משנת 2010 נערך ניסוי ובמסגרתו יכלו חלק מן הזכאים המעסיקים עובד זר לקבל את הגמלה בכסף במקום בשירות בעין.