"שריון קל"- פיתוח של ביגוד וסריגי לבוש המכילים חומרים כגון סיבי פחמן או סגסוגות מהונדסות שונות, כדוגמת שריון הגוף מסדרת "terminator" של תעשיות בורק המכיל שגשוגות שונות בשילוב סיבי פחמן. שריון מסוג זה קל וגמיש ביותר, אך עמיד מאוד לפגיעות נקודתיות בעצמה גבוהה, כגון פגיעות קליעים או רסיסים. דוגמה נוספת לכך היא הקסדה הקלה החדשה שבשימוש היחידות הלוחמות בצה"ל, העשויה סיבי פחמן. סריגי לבוש שונים מאפשרים מעבר אוויר ו"נשימה" של הבגד על מנת לאפשר לחייל הלובש את הסריג לא לאגור חום רב מדי בין הגוף לבגד, לנדף זיעה ועוד.
חומרים בעלי תכונות מיוחדות שונות.
חומרים אשר הונדסו ברמה המולקולרית על מנת לקבל תכונות של עמידות לחום גבוה, עמידות ללחץ, גמישות גבוהה וכו'. חומרים מסוג זה מאפשרים בנייה של כלי נשק טובים ואמינים יותר, ציוד קל וחזק יותר, ומיגון טוב ואמין. בנייה של כלי רכב מחומרים מסוג זה מגנה להם תכונות של משקל קל ועמידות לירי.
נשק ביולוגי וכימי.
כיום ישנם בפיתוח נשקים ביולוגיים וכימים שונים על טהרת הביוננוטכנולוגיה. מחקרים שונים מתבצעים על מנת למצוא רעלים שונים אותם ניתן להכיל בנשקים להשמדה המונית. בנוסף, הננוטכנולוגיה מקנה פתרונות ל"אריזת" החומרים הללו. אחת מהבעיות העיקריות בנשקים מסוג זה היא אי עמידות החומר ב"מסע" אותו הוא עובר עד היעד, או אי הישרדותו לאחר פיצוץ הטיל או הפגז בו הוא מובל. חומרים מולקולריים שונים מקנים פתרונות לעמידות הכימיקלים והאמל"ח הביולוגי, ומאפשרים את שרידותו עד להגעתו למטרה.
יישומים עתידיים.
עם התקדמות הננוטכנולוגיה, ניתן לחשוב על שימושים עתידיים רבים אשר ישמשו בשדה קרב בשנים הבאות- החל מחומרים קלים וחזקים המאפשרים שרידות כלי רכב וחיילים, ועד למערכות רפואיות מתקדמות המבוססות על ננורובוטיקה והביוטכנולוגיה המאפשרות איחוי פציעות כבר בשדה הקרב. עוד אמצעים כגון: ננורובוטים המפרקים כלי אויב תוך שכפול עצמי, כלי נשק ביולוגיים משתיקים ואינם הורגים, אמצעי תקשורת ותקשוב זעירים אשר ישתלבו בבגדיו ואף בגופו של הלוחם, ועוד.
סכנות.
למרות היתרונות הרבים בשימושים הצבאיים בננוטכנולוגיה, הן בשדה הקרב והן בשימושים לא קרביים, ישנן מספר סוגיות וחששות עליהן יש לתת את הדעת:
בגזרת התקשוב: מכיוון שהננוטכנולוגיה תאפשר את פיתוחה של "רשת שדה קרב" מאובטחת ורחבת סרט, אשר תקשר חיילים, מוצבי שליטה, ורובוטים שונים -לדוגמה: מזל"טים אוטונומיים, כלי רכב לא מאוישים (כרב"מים) וספינות "פרוטקטור"- אנו עלולים להיות עדים למצבים בהם מערכות סמי-אוטונומיות תקבלנה החלטות אוטומטיות, ובסקלה רחבה יותר תתקבל תגובה נחילית שעלולה להיות בלתי רצויה ובלתי נשלטת.
כמו כן, התפתחות של כלי נשק להשמדה המונית מבוססי ננוטכנולוגיה (כגון ננורובוטים נושאי רעלנים) עלולים להביא למרוץ התחמשות ולנפגעים אזרחיים רבים.
5' Cap
בביולוגיה מולקולרית 5′ cap הוא תהליך של הוספת cap בקצה 5' של pre-mRNA. תהליך זה הוא אחד מתהליכי עיבוד שעובר pre-mRNA שהופך ל-mRNA בוגר ויציב שמוכן לתרגום.
בביולוגיה מולקולרית ה־cap לקצה 5' הוא שינוי מיוחד בנוקלאוטיד בקצה 5' של ה-mRNA האאוקריוטי במטרה ליצור mRNA בוגר ויציב שיהיה מוכן לתרגום ולסינתזת חלבונים. התהליך מבטיח יציבות ל-RNA שליח בזמן התרגום ומתרחש באופן מסודר בגרעין התא.
תהליך עיבוד של הוספת cap בקצה 5'.
המודיפיקציה בקצה 5' של ה-mRNA מתרחשת בצמוד לזמן השעתוק. אנזים שאחראי על ה-capping (גואנליל טרנספראז; Guanylyl transferase) יושב על קצה קרבוקסילי של חלבון הרנ"א פולימראז לפני תחילת השעתוק. כשהשעתוק מתחיל ונוצר תעתיק mRNA עם קצה 5' הוא עושה לו cap על ידי קישור של גואנין בקשר של 5' ל-5' דרך גשר של שלושה פוספטים, הגואנין ממותל בעמדה 7' מיד לאחר הקישור ונוצר 7-מתילגואנזין cap.
התפקיד והיציבות של ה־cap.
ה-cap בקצה 5' מעלה את יציבות ה-mRNA ומגן עליו מפני פירוק על ידי אנזימים מפרקים מסוג אקסונוקלאזות שרובם אינם יודעים לפרק קשר של 5' ל-5'. בנוסף הקשר המיוחד של 7-מתילגואנזין cap מעלה את רמת התרגום והיציאה מהגרעין.
Loveeeeeee Song
Loveeeeeee Song (בעברית: שיר אהבהההההה או שיר אהבה) הוא שיר של הזמרת הברבדית ריהאנה מתוך אלבומה השביעי, Unapologetic. השיר הוא בהשתתפות הראפר פיוצ'ר, שגם היה שותף לכתיבה של השיר יחד עם ריהאנה. השיר יצא ב-3 באפריל 2013 כסינגל הרביעי מתוך האלבום. השיר יצא כסינגל בבריטניה בלבד. השיר גם היה כלול ברשימת השירים של סיבוב ההופעות העולמי של ריהאנה, Diamonds World Tour.
השיר זכה לשבחים רבים. חלק מהמבקרים החמיאו על השירה של ריהאנה וכינו את השיר "רצועה בולטת לעין", ואחרים קראו לשיר "דואט נוגע ללב". השיר דורג במקום 55 במצעד הפזמונים האמריקאי בילבורד הוט 100 ובמקום 17 במצעד ה-R&amp;B של בריטניה.
בעקבות יציאת האלבום, דורג "Loveeeeeee Song" במקום 100 במצעד הבילבורד הוט 100. השיר עלה למקום 88 בשבוע השני שלו, ולמקום 63 בשבוע השלישי שלו. בנוסף, דורג השיר במקום 14 במצעד שירי האר אנד בי/היפ הופ הכי חמים האמריקאי בשל הורדות דיגיטליות רבות. בבריטניה, הגיע השיר למקום 17 במצעד ה-R&amp;B הבריטי.
בארצות הברית, קיבל את תואר הפלטינה, על מכירות של למעלה ממיליון עותקים במדינה.
ונציה של הצפון
ונציה של הצפון הוא שמן הלא-רשמי של מספר ערים בצפון אירופה המוכרות בזכות התעלות שלהן, המזכירות במקרים רבים את העיר האיטלקית ונציה:
תומר סוויסה
סופר-נובה
ספאיד
משתנה ספאידי
קלרמן
קלרמן הוא שם משפחה.
Headless Cross
Headless Cross הוא אלבומה הארבעה עשר של להקת ההבי מטאל הבריטית בלאק סבאת' שיצא לאור באפריל 1989. באלבום משתתף לראשונה המתופף קוזי פאוול, שגם השתתף בהפקת האלבום.
אודות האלבום.
האלבום הוא השני בו משתתף כסולן הזמר טוני מרטין. המתופף באלבום היה קוזי פאוול, שהיה חבר בין היתר בלהקות Rainbow ווייטסנייק. לפני הקלטת האלבום, בסיסט הלהקה לשעבר גיזר באטלר הביע את רצונו לחזור ללהקה, אולם מסבות שונות, הדבר לא יצא לפועל. פאוול שידע כי איומי תר אחר סולן חדש ללהקה, שכנע את האחרון להשאיר את מרטין כסולן. האלבום הופק על ידי איומי ופאוול.
לורנס קוטל היה אחראי על נגינת הבס באלבום, אך מעולם לא נחשב כחבר רשמי בלהקה. עם זאת, הופיע קוטל בוידאו קליפ של שיר הנושא.
השיר "When Death Calls" מכיל סולו גיטרה מאת הגיטריסט המפורסם של להקת קווין בריאן מיי.
עטיפת האלבום נוצרה על ידי קווין ווילמט
הצלחה וביקורות.
האלבום בילה שמונה שבועות במצעד ה"בילבורד 200", שם הגיע למקום ה-115. ביחס לקודמיו, האלבום נכשל במכירות.
האלבום זכה לביקורות מעורבות. מבקר המוזיקה אדוארדו ריבדביה (Eduardo Rivadavia) מאתר Allmusic שיבח את האלבום וכתב: "מי שחכם מספיק על מנת להעריך את הדיסקוגרפיה של בלאק סבאת' ללא אוסבורן ודיו, אין אלבום טוב יותר מ-"Headless Cross" כדי להתחיל בו". בנוסף כתב ריבדביה כי השיר 'When Death Calls' הוא "ללא ספק אחת מהיצירות המצמררות ביותר שכתב איומי אי-פעם"
רשימת השירים.
כל השירים נכתבו על ידי חברי הלהקה, למעט היכן שצוין אחרת
מבצעים.
חברי הלהקה
משתתפים נוספים
שעועית הגלידה
שעועית הגלידה (שם מדעי: "Inga edulis"), המכונה גם "המרשמלו של ילדי הג'ונגל", הוא עץ אקזוטי ירוק עד שמוצאו מדרום אמריקה הנאכל על ידי בני הטופי. העץ צומח במהירות ויכול להגיע לגובה של 20 מטר. העץ גדל באזורים גבוהים, עד ל-1,800 מטר מעל גובה פני הים, מעדיף טמפרטורה ממוצעת (15 מעלות צלזיוס) ואינו רגיש במיוחד לתקופות יובש.
פריחתו לבנה, ותאריך הבשלת פירותיו הוא בין חודש אוגוסט לספטמבר. פירות העץ הם תרמילים ארוכים המזכירים צורת בננה. הם מכוסים קליפה צהובה קשה למחצה ומכילים ציפה לבנה המזכירה צמר גפן מתוק המזכיר טעם של גלידת וניל, וזה החלק הנאכל. הציפה מכילה זרעים המזכירים במראם שעועית ומכאן מגיעה שם העץ. פרותיו משמשים גם להכנת משקאות אלכוהוליים.
העץ הגיע לישראל במהלך שנות השלושים.
אברהם בינמו
אברהם (אבי) בִּינָמוֹ (נולד ב-9 בפברואר 1955) הוא פוליטיקאי ישראלי שכיהן כראש הרשות השישי של העיר נשר וראש עירייה השני של העיר בין השנים 2018-2013.
ביוגרפיה.
בינמו נולד ב-1955 בחיפה. את שירותו הצבאי עשה בחיל התותחנים כמפקד צוות. בין השנים 1978–1982 למד לתואר ראשון במדעי המדינה ומזרחנות באוניברסיטת חיפה אבל לא השלים את לימודיו לתואר בוגר אוניברסיטה. בעת לימודיו האקדמיים בשנים 1980–1982 שימש בינמו יו"ר אגודת הסטודנטים של אוניברסיטת חיפה ולאחר מכן בין השנים 1982–1983 יו"ר התאחדות הסטודנטים הארצית. עם סיום לימודיו עסק בתחום השיווק והניהול.