הפקה.
צילומי הסדרה.
רעיון הסדרה נהגה על ידי סטיבן מופאט ומארק גאטיס במהלך נסיעה ברכבת לבסיס ההפקה של הסדרה דוקטור הו בקארדיף. כל אחד מהם כתב פרק אחד, והנותר נכתב על ידי סטיבן תומפסון. "Hartswood Films" הפיקה את הסדרה ל-BBC, יחד עם "WGBH". הצילומים התקיימו במקומות שונים, כגון לונדון, סוונסי, דארטמור וקארדיף.
לאחר כתיבת פרק פיילוט בשנת 2009, שודרה הסדרה לראשונה בערוץ BBC One בחודשים יולי ואוגוסט 2010, והכילה 3 פרקים באורך של כ-90 דקות כל אחד. העונה השנייה שודרה בינואר 2012, וכללה גם היא 3 פרקים בלבד. צילומי העונה השלישית היו אמורים לצאת לדרך במהלך שנת 2012, אך עקב השתתפותם של מרטין פרימן ובנדיקט קמברבאץ' בפרויקטים רבים נוספים, הצילומים נדחו ל-2013 והחלו ב-18 במרץ. הם הושלמו באוגוסט 2013. העונה השלישית עלתה לשידור ב-1 בינואר בבריטניה, 19 בינואר בארצות הברית בשנת 2014.
צילומי העונה הרביעית החלו באפריל 2016. העונה הרביעית עלתה לשידור ב-1 בינואר 2017 ונסתיימה ב-15 בינואר 2017.
ביקורת.
כבר בהשקתה זכתה הסדרה לביקורות משבחות. בעיתון הגארדיאן, כתב דן מרטין: סאם וולאסטון, גם הוא מהגארדיאן, חשש כיוון שחלקים מהעלילה היו בלתי-מוסברים. טום סאטקליף מעיתון האינדפנדנט סבר כי הולמס היה מעט איטי בפתירתו את המקרה, אך ביקורתו הכללית הייתה חיובית:
עיבודים והשראה.
ב-4 באוקטובר 2012, יצאה ביפן מנגה המבוססת על הסדרה. המנגה מתפרסמת במגזין "Young Ace".
הסדרה היוותה השראה לחדר בריחה בשם Sherlock: The Game Is Now (שרלוק: המשחק הוא עכשיו). המשחק כולל קטעי שמע ווידאו מתוך הסדרה עצמה כששרלוק עצמו רק נשמע בהקלטת שמע במהלך המשחק. חדר הבריחה נבנה במרכז הקניות ברחוב 12 מערב בלונדון. חברת הפצת התוכנה Buzzshot סיפקה את תוכנת המערכת למשחק. השחקנים נבחנים להצטרף ל"הרשת", צוות שמנוהל על ידי מייקרופט הולמס, כשהצוות כולל בין ארבעה לשישה משתתפים בשלושה חדרים בהם עליהם לפתור תעלומות במשחק באורך 60 דקות. אחרי 10 דקות הפסקה המשחק מסתיים בפאב בסגנון שרלוק הנקרא "היכל המוח". מארק גטיס עצמו ניסה את המשחק וצוטט כאומר "ניסינו את זה היום - והיינו חסרי תועלת. זה כיף גדול ואוהדי "שרלוק" וגם לא אוהדים ייהנו מזה מאוד".
פרסים ומועמדויות.
"שרלוק" הייתה מועמדת למספר פרסים, היא זכתה בפרס האקדמיה הבריטית לטלוויזיה בקטגוריית סדרת הדרמה הטובה ביותר, ומרטין פרימן זכה בפרס שחקן המשנה הטוב ביותר על גילומו את דוקטור ווטסון. הפרק הראשון בסדרה, "חקירה בוורוד" (Study in Pink), היה מועמד לפרס אמי, וזכה בפרס פיבודי.
ילדים גדולים (אלבום)
ילדים גדולים הוא האלבום השני של המוזיקאי והזמר הישראלי אבי מסיקה, שיצא ב-14 בספטמבר 2004. באלבום לקח מסיקה להיטי ילדות והפך אותם, בשיתוף פעולה עם אמנים נוספים (שי 360, שורטי, דנידין, ניקי גולדשטיין, כלא 6, רון שלום ואחרים), לשירי היפ הופ. האלבום משלב את הטקסטים המקוריים עם טקסט בסגנון ראפ בביט היפ הופ.
בלפר (סרט)
בלפר הוא סרט קולנוע ישראלי בבימויו של יגאל בורשטיין משנת 1978. הסרט מבוסס על הסיפור "נסיעתו האחרונה של רולידר" מאת יוסל בירשטיין.
עלילה.
שלמה בלפר, ילד חוץ שהגיע לקיבוץ לאחר שאביו ברח מהארץ, רוצה אף הוא ללכת בדרכי אביו שעושה עסקים בוונצואלה. הוא חולם על הרגע שבו אביו ישלח לו כרטיס טיסה, והוא יעזוב את הקיבוץ. בינתיים, הוא רובץ בחדרו ומסרב להצטרף לחיי הקהילה השיתופית. יום אחד אביו מופיע בפתאומיות בקיבוץ. אביו שהפסיד את כספו בעסקים, חוזר לקיבוץ ומודיע לבנו שהוא אינו מעוניין בעסקים בארץ, והוא כאן כדי להישאר. בנו שכבר מתכנן לו ולאביו כיוונים חדשים של פעילות עסקית, אך האב רוצה לפרוש מעסקיו וליהנות מהשקט של הקיבוץ. בלפר עוזב את הקיבוץ ומגיע לבית שמש, שם הוא מכיר בעלת בוטיק אופנה, שהציעה לו טרמפ שישב בתחנה מחוץ לקיבוץ, ולאחר מכן מתאהבים השניים, ובלפר מצטרף לעסקי הבנייה של אביה, בחיפושו המתמיד אחר כסף ואושר. כל זה מתנגש עבורו עם אהבת ילדותו מהקיבוץ טליה, שמתגרשת מבעלה לאחר שבגד בה עם חברת קיבוץ אחרת. טליה ובלפר מתאהבים שוכבים, והיא מציעה לו לחזור, ולהיות לצידה בקיבוץ. בלפר נע בין חלומות על עסקים וכסף, וכמובן הקיבוץ שהוא לא כל כך אהב, לבין אהבות שהוא בעצמו לא מצליח להחליט.
תחנת בילינסון
תחנת הרכבת הקלה בילינסון היא אחת מהתחנות המתוכננות בקו האדום כחלק מהמערכת להסעת המונים במטרופולין תל אביב. מיקומה ברחוב ז'בוטינסקי בפתח תקווה, צפונית לבית חולים בילינסון.
הקמת התחנה.
הקמת התחנה החלה בשנת 2009 והיא נפתחה בדצמבר 2011 כתחנת אוטובוסים בשלב הראשון וכחלק מרכזי בנתיב תחבורה ציבורית של הרחוב. בעתיד היא תוסב לתחנת רכבת קלה. בסמוך לתחנה הוקם מעבר משוקע שאורכו כ־600 מטר הכולל קטע מקורה באורך של כ־180 מטר מתחת לצומת בלינסון, פרויקט בו הושקעו כ-100 מיליון שקל. המעבר יהיה חלק ממסלול הקו האדום של הרכבת הקלה שעתיד להיפתח ב-2022.
בנובמבר 2014 פורסם כי ייסגר נתיב התחבורה הציבורית שהיה באזור התחנה ובמרכז הכביש, אחד מהסיבות לסגירת הנתיב הייתה שבציר נהרגו כ-21 אנשים מתאונות דרכים, על מנת לתת מענה תחבורתי ראוי הועברו הנתיבים בחזרה לצדדי הכביש ובנוסף גם היות מיקום המסלול שלו שאמור להיות מסלול הקו האדום בפתח תקווה.
בדצמבר 2018 החלו העבודות הנחת המסילות והקמת תשתיות בשבילן.
בינואר 2020 פורסמו צילומי אוויר במסלול הקו בהם בין היתר תועדה התחנה והמסילות אשר מוקמות במקום.
אזור התחנה.
על פי התכנון, בסמוך לתחנה יוקמו שטחי מסחר ותעסוקה רבים, בין היתר יבנו צמד מגדלי GLOBAL TOWERS, אשר יהיו בגובה של 32 קומות ו36 קומות וצפויים לאכלס 105,000 מ"ר משרדים ואף כ-8,000 מ"ר למטרות מסחר.
כמו כן צפוי גם לקום מתחם DAN TOWN. המתחם צפוי לכלול 26,000 מ"ר בשלושה מפלסים, ארבעה מגדלי ב.ס.ר סיטי פתח תקווה, חניון תת-קרקעי אשר יקום בו גם מתחם קטן לחנייה של אופניים וכ-1,000 מקומות חנייה לבאי המקום, עלות הפרויקט הצפויה היא כ-1.6 מיליארד שקלים.
בנוסף למתחמים אלו המקום יהיה בסמוך להקניון הגדול, הפארק הגדול ובו האגם האקולוגי של העיר וכן אזור התעשייה קריית אריה.
בתחום המגורים התחנה צפוי לתת מענה גם לשכונת רמת ורבר אשר תעבור ככל הנראה תהליך התחדשות עירונית ותוסיף כ־3,420 יחידות דיור חדשות בשכונה. מיקום התחנה וקרבתה לשכונה נלקח כשיקול בסיסי בעת הכנת התוכנית.
בינה עסקית 2.0
בינה עסקית 2.0 (BI 2.0) הוא שם לדור של פתרונות וכלי בינה עסקית (Business Intelligence), המאפשרים דיווח בזמן אמת (Real-Time) ודוגלים בתפיסה של דפדפן בסביבת Web. כלים אלו מאפשרים דיווחים דינמיים יותר מהדיווחים הסטטיים שאפיינו כלים מדור קודם.
השם "בינה עסקית 2.0" נובע ככל הנראה מהקישור ל-Web 2.0 אשר מבטא את זמינות המידע באופן מיידי, ממשק ויזואלי אינטראקטיבי, ושילוב BI בחיפוש האינטרנטי.
מגמת ההתפתחות של בינה עסקית 2.0 התאפשרה בעקבות שימוש הולך וגדל של כלי בינה עסקית, צבירה רבה של מידע אודות יישום BI, וחשיפה של פתרונות וטכנולוגיות מתקדמים . עם האימוץ הנרחב של כלי בינה עסקית, התבררה ההבנה כי אחת מנקודות החולשה של כלים אלו הוא הפער בין הזמן שבו נוצר המידע, לבין הזמן שהמידע מוצג בכלי. חשיבות דיווח בזמן אמת נהייתה רלוונטית לא רק בסביבות כגון פסי ייצור המשתמשים בבינה עסקית תפעולית, מסחר בבורסה, וניהול חדרי מיון, אלא אף בניהול מלאי, שיווק, ובתהליכים בסיסיים נוספים.
בנוסף, העובדה כי מרבית הארגונים כיום משתמשים בארכיטקטורה מוכוונת-שירותים (SOA – Service Oriented Architecture), לרוב בשילוב עם ארכיטקטורה מוכוונת אירועים (EDA - Event Driven Architecture) מאפשרת למידע לזרום בתוך הארגון בזמן אמת, ומעלה את חשיבות הדיווח בזמן אמת. מטרת בינה עסקית 2.0 היא לצמצם את הזמן בין אירוע לתגובה הנדרשת.
בינה עסקית בזמן אמת.
על מנת ליישם פתרונות בינה עסקית 2.0, נדרש שינוי בארכיטקטורה - מעבר משימוש במחסני נתונים (Data Warehouse) בלבד, ומעבר לשימוש בתווכה (תוכנה מתווכת-Middleware). איסוף וקישור בין אירועים המגיעים מתווכה המנטרת מידע בזמן אמת, מאפשרים לנתח את מקבץ האירועים, ולהשוותו לביצועי העבר. השוואה זו מאפשרת זיהוי אוטומטי של בעיות והזדמנויות, ויכולה אף לספק המלצות או פתרונות אוטומטיים על בסיס חוקים ולוגיקות שנקבעו מראש.
בינה עסקית כשירות.
עם העלייה בדרישה לכלי BI, ועם קצב גידול נפח המידע לממדים עצומים (הנקראים Big Data), נוצרו דרישות לכלי ETL - Extract Transform and Load עם יכולות עיבוד חזקות יותר, למחסני נתונים גדולים המנוהלים על ידי טכנולוגיות מתקדמות, ולכלי BI מתקדמים יותר. התרחבות תחום ה-BI, והגידול המתמיד בעלויות, הביאו להצעות יצירתיות לדרכי ניהול BI בארגון. אחד הפתרונות הוא לרכוש מידע מספק חיצוני, במקום לאסוף ולנתח את המידע באופן פנימי בתהליכים ארוכים ומורכבים. פתרון נוסף שמיושם הוא שימוש במחשוב ענן (Cloud Computing) על מנת לחסוך עלויות בכמה דרכים:
ניתוח מנבא.
העובדה כי בינה עסקית 2.0 מספקת מידע בזמן אמת, מאפשרת לנו לחזות קדימה התפתחויות צפויות, ולהבין מה ההשלכות של אירוע מסוים על צורכי הארגון. זהו הבדל מהותי נוסף בין בינה עסקית סטנדרטית - המתעסקת בניתוח העבר, לבין בינה עסקית 2.0 - המתעסקת בתכנון העתיד.