באופן רשמי הסתיימה כהונתו של אבו מאזן בינואר 2009 על פי החמאס או בינואר 2010 על פי אש"ף, אך בשל הסכסוך בין החמאס לפת"ח לא נערכו בחירות והוא המשיך בכהונתו באופן לא דמוקרטי וללא מנדט מבוחריו.
באופן מפתיע ב-15 בינואר 2021, קבע עבאס לראשונה באופן רשמי תאריך לבחירות לפרלמנט ולנשיאות הפלסטיניים. לפי הצו הנשיאותי עליו חתם, ב-22 במאי 2021 יתקיימו הבחירות לפרלמנט, וחודשיים מאוחר יותר, ב-31 ביולי 2021, היו אמורות להתקיים הבחירות לנשיאות הרשות הפלסטינית. ארגון חמאס בירך על פרסום הצו הנשיאותי, וקרא ליצור אווירה שתאפשר בחירות חופשיות והוגנות.
ב-30 באפריל 2021 הודיע עבאס רשמית על דחיית הבחירות למועד לא ידוע, בנימוק שאין לקיים את הבחירות כל עוד לא ניתן לקיימן גם במזרח ירושלים. בחמאס האשימו את עבאס בכניעה לישראל וטענו כי הוא מפחד להפסיד בבחירות.
בר סולובייצ'יק
בר סולובייצ'יק (נולד ב-15 באוגוסט 2000) הוא שחיין ושיאן ישראל במשחה ל-400 מטר חופשי וחבר נבחרת ישראל בשחייה.
ביוגרפיה.
בר סולובייצ'יק נולד וגדל בקריית ים. הוא בנם הבכור של מרינה, ילידת טומשפול, אוקראינה וסייעת במקצועה ואנטולי סולובייצ'יק, יליד קרסני לוץ', אוקראינה, העובד במפעל לדשנים. לבר שני אחים צעירים. מגיל 16 התגורר בקריית מוצקין. כיום בר מתגורר ולומד באוניברסיטת מינסוטה ושוחה עבור נבחרת השחייה של האוניברסיטה בליגת המכללות האמריקאית.
הוא התאמן בקבוצת מכבי קריית ביאליק בהדרכתה של לודמילה זליצ'ונוק. בכיתה י"א החל ללמוד בבית החינוך המשותף חוף השרון ולהתאמן בפנימיית המחוננים במכון וינגייט בהדרכתם של חנן גלעד ולוקה גברילו וכעת מתאמן בהדרכתו של אמיר עופר. שמו היה במקור: "בוריס" שהיה שמו של הסבא של בר ואביו של אנטולי (אבא של בר) שנפטר כאשר אביו היה עוד נער. כהוקרה לסבא בוריס, הוריו של בר החליטו לקרוא לו בוריס. שמו שונה מספר חודשיים לאחר לידתו.
באליפות ישראל בשחייה למרחק 5 ק"מ בבריכה שנערכה במכון וינגייט בינואר 2017 הוא זכה במדליית כסף בתוצאה של 57:04.05 דקות, אחרי עידן מורדל מהפועל בת ים (54:31.50 דקות) ולפני יונתן רוסין מהפועל עמק יזרעאל (58:08.62 דקות). באליפות ישראל שנערכה באילת בשחייה במים פתוחים למרחק של 5 ק"מ במרץ אותה שנה הוא זכה במליית ארד בתוצאה של 52:41.20 דקות, אחרי שחר רסמן (52:03.75 דקות) ועידן מורדל (52:08.70 דקות).
אלוף המכביה.
בתחרויות השחייה של המכביה העשרים שנערכו בווינגייט ביולי אותה שנה הוא זכה ב-3 מדליות, אחת מכל סוג. מדליית זהב במשחה ל-5 ק"מ שנערך בכנרת, מדליית כסף במשחה ל-1500 מטר חופשי בתוצאה של 15:49.18 דקות, אחרי יונתן רוסין (15:42.61 דקות) ולפני גיל קיזלר (16:08.52 דקות). מדליית ארד במשחה ל-400 מטר חופשי בתוצאה של 4:00.14 דקות, אחרי יונתן בטשא (3:56.65 דקות) וגיל קיזלר (3:58.78 דקות).
מדליית זהב באליפות אירופה לנוער.
באליפות אירופה לנוער שנערכה בהלסינקי, פינלנד ביולי 2018 הוא זכה במדליית זהב, במשחה שליחים 4x200 מטר חופשי ביחד עם דניס לוקטב, גל כהן גרומי ותומר פרנקל בתוצאה של 7:16.28 דקות, לפני רוסיה (7:17.49 דקות) ובריטניה (7:17.93 דקות), לראשונה בהיסטוריה של נבחרת ישראלית בשחייה.
באליפות ישראל בשחייה למרחק 5 ק"מ בבריכה שנערכה במכון וינגייט בינואר 2019 הוא זכה במדליית ארד בתוצאה של 56:18 דקות, אחרי עידן מורדל שקבע שיא ישראלי חדש של 53:51 דקות ומתן רודיטי מבני הרצליה (56:02 דקות).
באליפות ישראל שנערכה בתחילת אוגוסט אותה שנה הוא זכה במדליית ארד במשחה ל-400 מטר חופשי בתוצאה של 3:54.85 דקות, אחרי דניאל נמיר מהפועל דולפין נתניה (3:53.24 דקות) ומתן רודיטי (3:53.65 דקות). נוסף לכך, הוא סיים במקום חמישי במשחה ל-200 מטר חופשי בתוצאה של 1:52.14 דקות.
בתחרות המבחן לאולימפיאדה שנערכה בווינגייט באמצע דצמבר 2020 ניצח סולובייצ'יק במשחה ל-400 מטר חופשי בשיא אישי חדש של 3:52.05 דקות ובמשחה ל-800 מטר חופשי בשיא אישי חדש של 8:01.83 דקות.
שיאן ישראל.
בתחרות גביע האיגוד שנערכה בווינגייט ב-30 במרץ 2021 קבע סולובייצ'יק במשחה ל-400 מטר חופשי שיא ישראלי חדש של 3:49.77 דקות, ובכך היה לשחיין הישראלי הראשון ששחה משחה זה מתחת ל-3:50 דקות. כבר בשלב המוקדמות הוא קבע שיא ישראלי חדש של 3:50.79 דקות, שיפור לשיא בן השנתיים של דניס לוקטב ממכבי אשדוד (3:51.45 דקות). יומיים לאחר מכן, במשחה ל-800 מטר חופשי הוא קבע שיא ישראל חדש נוסף של 7:59.40 דקות שיפור לשיא בן ה-4 שנים של גיל קיזלר ממכבי חיפה (7:59.70 דקות). נוסף לכך, הוא קבע במשחה ל-200 מטר חופשי שיא אישי חדש של 1:49.19 שניות.
אלוף ישראל.
באליפות ישראל בשחייה שנערכה ביוני אותה שנה הוא זכה בשתי מדליות, זהב וארד. מדליית זהב במשחה ל-800 מטר חופשי בשיא ישראלי חדש של 7:55.48 דקות, לפני יונתן אחדות מהפועל ירושלים (8:09.34 דקות) ויונתן רוסין (8:10.99 דקות). מדליית ארד במשחה ל-200 מטר חופשי בשיא אישי חדש של 1:48.63 דקות, אחרי גל כהן גרומי מהפועל עירוני הוד השרון (1:47.77 דקות) ודניס לוקטב (1:48.21 דקות).
באליפות העולם שנערכה בבודפשט, הונגריה ביוני 2022 סיים במקום 16 במשחה ל-400 מטר חופשי בתוצאה של 3:49.87 דקות.
האנדרטה לזכר חללי המח&quot;ל
האנדרטה לזכר חללי המח"ל ניצבת בגבול הרי יהודה והשפלה, כחצי קילומטר מדרום למחלף שער הגיא שעל כביש ירושלים-תל אביב. היא הוקמה לכבוד למעלה מ-3,000 מתנדבי חוץ לארץ מכ-30 מדינות, שבאו ללחום עם היישוב בארץ ישראל במלחמת העצמאות, ומנציחה את שמותיהם של 121 מהם שנפלו במלחמה.
האנדרטה.
האנדרטה הוקמה ליד תוואי דרך בורמה - דרך החירום ששימשה להובלת אספקה לירושלים במהלך מלחמת העצמאות. האנדרטה ניצבת בסמוך לנקודה שבה חוצה תוואי הדרך את כביש שער הגיא-בית שמש. היא הוקמה בליבו של השטח שהוכרז מספר שנים לאחר מכן כפארק יצחק רבין.
מתחם האנדרטה הוא רחבת חצץ מעוגלת בלב חורשה ואתר פיקניקים. במרכז הרחבה ניצב פסל בטון צבוע בלבן ואפור של האותיות מ', ח' ול', הערוכות בחצי עיגול. על גבי הפסל נקבעו שלטים ועליהם שם האנדרטה ושם מתכננה והכתובת תש"ח - 1948 ולפניהם כן ללהבת זיכרון.
סביב הרחבה נבנו גדר וספסלי ישיבה מבטון המשובצים באבן מקומית. מאחורי חלקה האחורי של הגדר מתנשא לוח אבן שעליו חרותים שמות המתנדבים שנפלו בחלוקה לפי ארצות מוצאם. על ראש הלוח נקבעו שני שלטים ועליהם שני ציטוטים: התרומה הגדולה ביותר שיהדות התפוצות תרמה לישראל הייתה אנשי המח"ל (מדברי דוד בן-גוריון); הם באו כשהיינו זקוקים להם ביותר (מדברי יצחק רבין).
על גבי מעקה הגדר למרגלות לוחות הזיכרון נקבעו תבליטים של סמלי חילות צה"ל ויחידות צה"ל שבהם שירתו מתנדבי חוץ לארץ. על גבי צידה השמאלי נקבע לוח זיכרון ועליו כתובות בעברית ובאנגלית, המספרות את סיפור המתנדבים במלחמה. לידו קבוע שלט ובו מובא שוב בהרחבה הציטוט מדברי יצחק רבין, שנאמרו בשנת 1976. על גבי צידה הימני של הגדר נקבעו סמל צה"ל וסמל קרן קיימת לישראל, שהקימה את האתר בשיתוף עם משרד הביטחון. לצד מתחם האנדרטה נקבעו שלושה תרני דגלים.
האנדרטה תוכננה על ידי אדריכל הנוף יורם שחם ונחנכה בשנת 1993. בשנת 2008, לכבוד אירועי מלאת 60 שנה להקמת המדינה, שוקמה והורחבה האנדרטה בתכנונו של ראובן ג'ימבשו.
אנדרטה נוספת לכבוד מתנדבי חוץ לארץ ניצבת ליד אתר גבעת התחמושת בירושלים.
זריעה מוקדמת
זריעה מוקדמת היא זריעה הנעשית לפני עונת-הזריעה הרגילה. בדרך-כלל מדובר על זריעה באוגוסט או תחילת ספטמבר, לפני ראש השנה של שנת השמיטה. כיוון שבשנת השמיטה עצמה אסור לזרוע, נוהגים חקלאים שומרי-שמיטה לזרוע בזריעה מוקדמת לפני ראש השנה, על-מנת שהיבול יצמח לאחר מכן.116--131
סוגיות הלכתיות.
תוספת שביעית.
בזמן שבית-המקדש היה קיים, היה אסור לעשות כל מלאכה בשדה כבר שלושים יום לפני ראש השנה של השנה השביעית. חכמי המשנה אף החמירו ואסרו לעבוד בשדה החל מחג השבועות (במטעים) או חג הפסח (בשדות תבואה). איסור זה נקרא תוספת שביעית. כאמור, האיסור חל רק בזמן שבית המקדש קיים, אבל . רוב הפוסקים למדו מכאן, שבימינו אכן מותר לזרוע עד ראש השנה השביעית, אף על פי שהזרעים ייקלטו וינבטו בשנה השביעית עצמה. אמנם יש שהחמירו וכתבו שמותר לזרוע רק אם הקליטה והנביטה תהיה לפני השביעית.
איסור ספיחין.
איסור ספיחין הוא איסור שגזרו חכמי המשנה על אכילת תבואה הגדלה מאליה בשנה השביעית. מטרת האיסור היא שלא יהיה תמריץ לאנשים לזרוע בסתר בשביעית, ולומר שהתבואה צמחה מאליה. הפוסקים דנו בשאלה האם איסור זה חל גם על תבואה שנזרעה בזריעה מוקדמת.118--120 הרב שלמה זלמן אוירבך קבע, שבשדה גדול ומסודר יש להקל באיסור ספיחין, שכן בשדה כזה אין כל אפשרות לזרוע בסתר ולומר שהתבואה צמחה מאליה. לפי פסק זה, ניתן לזרוע בשנה השישית בשדות גדולים, ולהשתמש ביבול הגדל בהם בשנה השביעית.
השימוש ביבול.
היבול הגדל בשנה השביעית הוא הפקר, גם אם נזרע בשנה השישית. לפיכך, זריעה מוקדמת בדרך-כלל משתלבת עם אוצר בית דין. בהסדר זה, בית הדין שוכר את השדה מהחקלאי עוד בשנה השישית, זורע בזריעה מוקדמת ע"ח תקציב בית הדין, וכן מעביר את היבול לצרכנים תמורת השתתפות בהוצאות. הדבר מותר רק ביבולים שיש עניין ציבורי לספק בשמיטה (כגון יבולים שקשה או יקר לייבא).123--122
סוגיות חקלאיות.
מבחינה חקלאית, זריעה מוקדמת עלולה לסכן את היבול אם ישנם גשמים מוקדמים חזקים (באוקטובר), שכן גשמים מוקדמים גורמים לנביטה מוקדמת של הזרעים. בנביטה מוקדמת ישנם כמה סיכונים:315--314