הצווים המיוחדים אסרו קיום עימותים צבאיים או אזרחיים עד ליציאה למסע. כך נאסרו תחרויות אבירים ומלכי אירופה צוו להפסיק את המלחמות, לאצילים לא ניתן "להמיר" את היציאה למסע צלב בארץ הקודש למסעי צלב מקומיים בספרד או פורטוגל. הוועידה גם קבעה כי עיקר המימון של מסע הצלב יגיע ממס שהוטל על הכנסות הכנסייה הקתולית. במקביל הוטל אמברגו על מסחר עם מצרים, בעיקר בחומרים העשויים לשמש להכנת אמצעי לחימה.
משפט ספין סטטיסטיקה
נעדר (פירושונים)
פאוק סלוניקי
יששכר דב רוקח (הזקן)
המקצוע העתיק בעולם
המקצוע העתיק ביותר בעולם
השרף מקוצק
משגל נסוג
הוצאת שכבת זרע לבטלה
ולפריסו
אולגה נסיכת קייב
למרה
מידות ומשקלות תורניים
פלאח
פלאח (בערבית: فلاح) הוא כינוי בערבית לעובד אדמה. פלאחים הם תושבי הכפרים והעוסקים בחקלאות במו ידיהם במדינות ערב, ובמיוחד, הכוונה כיום, לעוסקים בחקלאות במצרים ובסוריה.
מקור המילה בשפה הערבית, ופירושה "חקלאי".
המונח "פלאחים" הפך נפוץ באזור המזרח התיכון במהלך התקופה העות'מאנית. במקור שימש המונח כדי להבחין בין אוכלוסיית הנוודים (הבדואים), שמוצאם בערב, לבין אוכלוסיית התושבים הכפריים המקומית שעסקה בחקלאות (הפלאחים). בנוסף לאוכלוסיית החקלאים במצרים המונח שימש גם לתיאור התושבים הכפריים המקומיים שעסקו בחקלאות באזור סוריה ובאזור הלבנט.
עם השנים החלו רבים להשתמש במונח בעיקר לתיאור עובדי אדמה אשר חוכרים את אדמותיהם, כלומר אינם מחזיקים בבעלות על הקרקעות אותן הם מעבדים.
העיבודים הנפוצים ביותר בקרב הפלאחים הם גידולי שעורה ודוחן. הפלאחים נוהגים לעבד את אדמותיהם בעיקר במקומות בהם ישנה קרקע פורייה ומספיק מים לצורכי השקיה.
רוב הפלאחים בארצות דוברות ערבית הם מוסלמים, אף על פי שקיימים גם פלאחים מעטים המשתייכים לדתות אחרות אשר סיגלו לעצמם אורח חיים זהה לזה של הפלאחים המוסלמים.
הפלאחים במצרים.
נכון לשנת 2005, אוכלוסיית הפלאחים במצרים עמדה על קרוב ל-60 אחוזים מכלל האוכלוסייה המצרית. רוב הפלאחים במצרים ממשיכים עד היום לקיים אורח חיים צנוע בבקתות בוץ לאורך נהר הנילוס, בדומה לאורח החיים של אבותיהם הקדמונים. בתחילת המאה ה-20 היה אחוז הפלאחים באוכלוסייה המצרית גבוה באופן ניכר, לפני הנהירה הגדולה של חלקים גדולים מאוכלוסיית הפלאחים לעיירות ולערים במצרים.
סן פרנסיסקו של קיטו
שיעורים
מו ויליאמס
מוריס "מו" ויליאמס (באנגלית: Maurice "Mo" Williams; נולד ב-19 בדצמבר 1982 בג'קסון, מיסיסיפי) הוא כדורסלן עבר אמריקאי, אשר שיחק בליגת ה-NBA בין השנים 2003–2017.
קריירת NBA.
ויליאמס נבחר על ידי יוטה ג'אז במקום ה-47 בדראפט 2003, אך כבר לאחר עונת הרוקי שלו, בה קלע 5 נקודות ומסר 1.3 אסיסטים בממוצע למשחק, עבר למילווקי באקס, במדיה רק השתפר מעונה לעונה כשהוא מעמיד ממוצעים של 10.2 נקודות, 6.1 אסיסטים ו-3.1 ריבאונדים בעונתו הראשונה בקבוצה ו-17.2 נקודות, 6.3 אסיסטים ו-3.5 ריבאונדים בעונת , שגם הייתה האחרונה שלו במדי הבאקס.
ב-13 באוגוסט 2008 ויליאמס הועבר בעסקה לקליבלנד קאבלירס ופתח בחמישייה בכל משחקיה בעונת . ב-11 בפברואר 2009 הוא קלע שיא קריירה (באותה עת) של 44 נקודות נגד פיניקס סאנס, ואילו יום קודם לכן הוזמן להחליף את כריס בוש במשחק האולסטאר, בו קלע 12 נקודות, מסר 5 אסיסטים והוריד 2 ריבאונדים ב-16.4 דקות משחק במדי המזרח שהפסידה במשחק. ויליאמס הוביל את קליבלנד למאזן 66-16 בעונה הסדירה, כולל מאזן 39-2 במשחקי הבית. בפלייאוף, קליבלנד הגיעה עד לגמר המזרח, בו התמודדה נגד אורלנדו מג'יק. כבר במשחק הראשון בסדרה ויליאמס קלע סל משלושת רבעי מגרש בשנייה האחרונה של המחצית הראשונה. עם זאת קליבלנד הפסידה במשחק זה 107-106, כשויליאמס מחמיץ זריקת בשנייה האחרונה. קליבלנד הפסידה בסדרה 4-2 והודחה מהפלייאוף.
ב-24 בפברואר 2011 הועבר ויליאמס ללוס אנג'לס קליפרס ביחד עם ג'מאריו מון בתמורה לבארון דייוויס. ביוני 2012 הועבר ליוטה ג'אז. באוגוסט 2013 הועבר לפורטלנד טרייל בלייזרס, וביולי 2014 חתם בקבוצת מינסוטה טימברוולבס. ב-13 בינואר 2015, קלע ויליאמס 52 נקודות במשחק כדורסל ורשם רשם שיא עונתי ושיא חדש בקריירה שלו וכן שיא היסטורי למועדון. בהמשך 2015 חזר לשחק במדי קליבלנד קאבלירס, ובמדיה זכה באליפות ה-NBA לשנת 2016.
בינואר 2017 הועבר ויליאמס בטרייד יחד עם מייק דאניליבי הבן ובחירת דראפט עתידית לאטלנטה הוקס תמורת קייל קורבר. בהמשך הועבר לדנבר נאגטס, ונופה מהקבוצה מיד לאחר הגיעו אליה.
זלמן יוסף סולובייצ'יק
גידור סיכונים
אופציית call
אופציית put
ויליאם וולמן
כדכוד
יוחנן סופר
הרב יוחנן סופר (י"ג בטבת תרפ"ד; 21 בדצמבר 1923 - י"ג באדר א' תשע"ו, 22 בפברואר 2016) היה האדמו"ר מערלוי, דור חמישי לחת"ם סופר. אחרי השואה הקים מחדש את קהילת ערלוי. חבר מועצת גדולי התורה של אגודת ישראל. התגורר בירושלים. כמסורת משפחת סופר מכונה על שם ספרו אמרי סופר.
ביוגרפיה.
נולד לרב משה ולטושענע סופר. אביו היה בנו של הרב שמעון סופר, רבה של ערלוי, אשר היה בנו של הכתב סופר אב"ד פרשבורג, ממלא מקום אביו החת"ם סופר.
נולד בעיר אגר (ערלוי) שבהונגריה ב-1923. למד אצל אביו וסבו, וכן בישיבת ורפלט שבהונגריה, בראשות הרב יוסף אשר הלוי פולאק, ובישיבת יארמאט תחת הרב אהרן דוד דויטש.
הרב סופר שרד את מחנות העבודה והגיע לבודפשט, שם נפגש עם אחיו הגדול הרב אברהם שמואל בנימין ששהה בפיאטרה ניאמץ שברומניה בזמן מלחמת העולם השנייה. אמם טושענע וארבע אחיותיהם נהרגו בכ"א בסיוון ה'תש"ד עם אביהם וסבם.
לאחר המלחמה נשא את מרים בת יעקב פאלל, נכד של אחות החת"ם סופר.
יחד עם הרב משה שטרן, אב"ד דברצן, הקימו האחים מחדש את ישיבת חת"ם סופר. הרב אברהם שמואל בנימין התבקש לשמש בראשות הישיבה, אך סירב.
בשנת ה'תש"ז הקים הרב סופר את ישיבת ערלוי עם בחורים שנותרו מקהילת ערלוי. הרב סופר מונה לאב"ד ערלוי ולראש הישיבה.
באלול תש"י עלה הרב סופר לארץ ישראל יחד עם קבוצת בחורים שלמדו אתו. לתקופה קצרה התמזגו עם ישיבת פרשבורג בירושלים, שהייתה בראשות הרב עקיבא סופר (מחבר ספר "דעת סופר"), שם שימש כמגיד שיעור.
בתקופה זו, התקרב הרב סופר לרבי אהרן רוקח, האדמו"ר מבעלז. בעקבות כך נהוגים חלק ממנהגי בעלז בקהילות ערלוי כיום.
בשנת תשי"ג בעזרת חברו דוד שמואל קלופפר הקים הרב סופר מחדש את ישיבת ערלוי בשכונת קטמון, ירושלים, בבניין של הקונסוליה הסורית ברחוב יותם. באותה עת הקים מכון להוצאת ספרי החת"ם סופר ותלמידיו. הישיבה נקראת על שם סבו, ישיבת אהל שמעון מערלוי. בתשכ"א הקים בניין חדש במגרש הסמוך.
הרב סופר ייסד בתי כנסת וכוללים בריכוזים חרדיים בארץ ישראל ובחו"ל הקרויים על שם אביו, ה"יד סופר", ותלמודי תורה על שם ה"כתב סופר". בנייני המוסדות של ערלוי בגבעת משה שבירושלים וכן המכון להוצאת כתבי יד שהקים קרויים על שם ה"חת"ם סופר". בניו ונכדיו משמשים כרבני הקהילות של החסידות בישראל.
בימי חול נהג למסור לבחורים שיעור במשנה והלכה מיד אחרי תפילת שחרית. מסר בבוקר שיעור יומי בגמרא בעיון לבחורים המבוגרים, ובערב שיעור במחזור הדף היומי לבעלי בתים. ביום שישי מסר שיעור כללי.
בחודש אב תש"ע בעת שהותו באירופה עבר אירוע מוחי ומאז החל להיחלש.
נפטר בי"ג באדר א' תשע"ו. בגיל 93, לאחר 70 שנות הנהגה. נקבר בהר המנוחות על יד קברה של אשתו.
במהלך הלווייתו מונה בנו הגדול רבי משה כממשיך דרכו וממלא מקום אבותיו בהנהגה, והוא מכהן כיום כאדמו"ר מערלוי.
חיבוריו.
הרב סופר חיבר ספרים על הש"ס שיצאו לאור בשם "אמרי סופר" על ידי המכון להוצאת ספרי חת"ם סופר. לאדמו"ר עוד ספרים ביניהם "יומין דחנוכה" ו"אפריון חתנים".
כמו כן חיבר קינה מיוחדת לזכר קדושי השואה. קינה זו נאמרת בתשעה באב יחד עם הקינות על חורבן בית המקדש. בשנת ה'תשמ"ג יצא קול קורא מאת מועצת גדולי התורה של ארץ ישראל ושל ארצות הברית לומר את הקינה וקינות של רבנים אחרים בט' באב". בתשרי תשפ"א החלו לצאת דברי התורה של על פרשות השבוע אף הם נקראים אמרי סופר. עד כה יצא החלק על חומש בראשית.
מנהגים.
הרב סופר הוכר בציבור כאדמו"ר חסידי, משום שדפוס התנהגות שלו ושל תלמידיו היה דומה לזה של החסידים. על פי רוב, הנהיג את קהילתו לפי מורשת החת"ם סופר. התפילות בבית מדרשו המרכזי הן בנוסח אשכנז, ולא לבש גרטל, הניח תפילין בחול המועד בחדר נפרד עם מנין מניחי תפילין אך לא בפרהסיא עם כל הציבור. עם זאת, נהג בעצמו מספר מנהגים חסידיים כמו טבילה במקווה טהרה בכל בוקר לפני התפילה, אמירת כגוונא בליל שבת, עריכת טישים וריקוד מצווה טאנץ בחתונות. כמו כן הוא נהג במנהגים של חסידויות אחרות כמו אמירת כל ספר התהילים בשבת בבוקר לפני התפילה כמנהג סקווירא, וחלוקת לחם שחור בטיש של יוסף (בחול המועד סוכות, באושפיזין דיוסף) כמנהג בעלז.
לבש טלית קטן עם פתיל תכלת מסוג ארגמון קהה קוצים.
הרב סופר נהג לערוך תיקון חצות מדי ליל ששי (חמישי בערב) עם תלמידי הישיבה. בליל שישי קודם לתשעה באב הוא נהג לערוך עם חסידיו תיקון חצות ליד הכותל המערבי. לאירוע זה היו מגיעים מתפללים רבים גם מחוץ לקהילה.
עמדותיו ופעילותו הציבורית.
מונה כחבר במועצת גדולי התורה בראשית שנות השבעים של המאה העשרים. הוא מונה כחבר הנהלה של מפעל הש"ס על ידי הרב יקותיאל יהודה הלברשטאם - האדמו"ר מצאנז-קלויזנבורג, מייסד הארגון.