לגרסתם של כמה כותבים, גרסה זו של " "Don't Let Me Be Misunderstood" " סימלה את הסאבטקסט של התנועה האפרו-אמריקאית לזכויות האזרח, שאפיינה חלק ניכר מעבודותיה של סימון באותה תקופה; בעוד שאחרים ראו זאת כגרסה אישית יותר, שיר, שהדגים בצורה הטובה ביותר את מהלך חייה של נינה סימון.
הגרסה של The Animals (להקת "החיות").
סולן להקת החיות, אריק ברדון, אמר מאוחר יותר על השיר, "הוא מעולם לא נחשב לחומר פופ, אבל איכשהו זה עבר אלינו והתאהבנו בו מיד". השיר הוקלט בנובמבר 1964. הלהקה והשיר הפכו ללהיט בינלאומי בתחילת 1965 והשיר עלה למקום השלישי במצעד הסינגלים הבריטי, מספר 15 בבילבורד הוט 100 (מצעד הפזמונים השבועי האמריקאי), ומספר 4 במצעד הפזמונים בקנדה. סינגל זה דורג על ידי המגזין רולינג סטון במקום ה-322 ברשימת 500 השירים הגדולים בכל הזמנים. בפסטיבל South by Southwest בשנת 2012, ברוס ספרינגסטין ייחס לשיר השראה לריף בשירו "Badlands".
הגרסה של הרכב Santa Esmeralda.
גרסת דיסקו לשיר הוא ביצועה של להקת Santa Esmeralda, שלקחה את העיבוד של "החיות" והוסיפה לו כמה מקצבי דיסקו, פלמנקו ואלמנטים אחרים של קצב וקישוט לטיני, ביצוע זה הפך גם הוא ללהיט בסוף שנות השבעים. הגרסה שלהם לשיר שוחררה לראשונה בקיץ 1977 כאפוס של 16 דקות, שתפס צד שלם של אלבומם "Don't Let Me Be Misunderstood", אשר זכה לתפוצה עולמית גדולה יותר בזכות הלייבל שלהם באותה תקופה, " Casablanca Records".
רמיקס המועדונים של תקליטי ה-12 אינץ' שהיה פופולרי ביותר, הגיע למקום הראשון במצעד השירי הדאנס קלאב של בילבורד בארצות הברית ובכמה מדינות באירופה. כמו כן, הגיע הסינגל למקום ה-4 במצעד להיטי מועדוני ה"דאנס דיסקו".
חלקים אינסטרומנטליים של גרסה זו הושמעו בסרטו של קוונטין טרנטינו משנת 2003 "להרוג את ביל": (חלק ראשון), במהלך הקרב האחרון בין "הכלה" לאו-רן אישיאי.
הגרסה של אלביס קוסטלו.
מוזיקאי הגל החדש הבריטי אלביס קוסטלו, ביצע גרסת כיסוי לשיר באלבומו " king of America " משנת 1986 בחברת הפקת התקליטים" "The Costello Show".
השיר היה תוספת מאוחרת לאלבום; קוסטלו התכוון במקור להקליט את שירו " I Hope You're Happy Now", אך בעיות בגרון במהלך סיום ההקלטות מנעו ממנו לעשות זאת. בניגוד לרצונו של קוסטלו, חברת התקליטים האמריקאית שלו, קולומביה, התעקשה להוציא את השיר כסינגל הראשון של האלבום "King of America. הסינגל הגיע למקום ה-33 בבריטניה ולמספר 22 באירלנד, אך לא הופיע במצעד בארצות הברית. מרטין צ'ילטון מ"דיילי טלגרף" דירג את השיר כשירו ה-26 הטוב ביותר של קוסטלו מתוך 40.
גרסאות נוספות.
אתר האינטרנט לחדשות בתחום המוזיקה, "Stereogum" סקר גרסאות כיסוי לשיר בשנת 2015, כולל ביצועים של ג'ו קוקר, קט סטיבנס (יוסוף אסלאם) ולנה דל ריי.
גרסתו של קוקר באלבום שלו With a Little Help from My Friends היא "קריאת רוק של שנות ה-60, [...] גם אם היא מוותרת על פתיחת העוגב שהחיות ביצעו, יש בגרסה סולו עוגב גדול וגיטרת בלוז בפתיחה".
קט סטיבנס התאסלם ושינה את שמו ליוסוף אסלאם; כשחזר למוזיקה פופולרית, הוא הקליט רמז למחלוקות בחייו באמצעות שיר זה כפי שהופיע באלבומו " An Other Cup " משנת 2006.
דל ריי הפכה את השיר לגרסת "פופ ארט" באלבומה "Honeymoon"."
פרס הגדולה
מצוות קריאה לשלום במלחמה
בשעת מלחמה, מצווה מן התורה לקרוא לשלום אל העיר בטרם ההתקפה אליה. המצווה מחייבת להציע לעיר האויב הסכם כניעה ושעבוד לפני שמתחילים לצור עליה או לכבוש אותה. קיימת מחלוקת אם חיוב זה חל רק במלחמת רשות או גם במלחמת מצווה.
מקור המצווה.
מקור המצווה מחומש דברים פרק כ (שבו נאמרו דיני המלחמה) פסוקים :
דיני המצווה.
לפני שכובשים מקום חובה לשלוח עליהם הצעת שלום שיהיו לעבדים ולמס, לעבדים הכוונה שהם לא ימרדו בנו וישארו תחת ממשלתנו, ולמס הכוונה שהם חייבים לשלם כסף למלך כמס וגם חייבים לבוא לעזרתו בבנית מבנים, לפי חלק מהראשונים יש לחייב אותם גם בשבע מצוות בני נוח כדי שלא לעבור על האיסר של כריתת ברית עם עובדי עבודה זרה, ואם הם לא הסכימו לקבל אחד מהדברים האלו מותר להמשיך ולהילחם עליה. אמנם גם אם העיר נמנעה מלקבל את הצעת השלום, אסור להקיף אותה מכל המצדדים מתי שצרים עליה, אלא יש להשאיר צד אחד ריק מחיילים, כדי שכל אלו שאינם מועניינים במלחמה יכול לברוח.
נחלקו הראשונים האם החובה לקרוא לשלום שייכת גם במלחמת מצווה, שיטת הרמב"ם והרמב"ן שהמצווה שייכת גם במלחמת מצווה, אבל שיטת רש"י שזה שייך רק במלחמת רשות אבל במלחמת מצווה אין חובה לקרוא להם לשלום, אמנם גם לפי רש"י מותר לקרוא להם לשלום גם במלחמת מצווה כמו שמצינו שיהושע שלח לשבעת העממים לפני שנכנסו לארץ.
טעם המצווה.
בספר החינוך כתב שהטעם כדי שעם ישראל לא ישחית את עצמו, ואפילו שאין הם ראויים לרחמים בכל זאת יש בדבר אכזריות, לכן צריך להציע להם שלום.
קיום המצווה בהיסטוריה.
בתלמוד ירושלמי כתוב שלפני שיהושע נכנס לארץ הוא שלח לשבעת העממים קריאת שלום, "אמר רבי שמואל שלש פרסטיניות [אגרות] שלח יהושע לארץ ישראל עד שלא יכנסו לארץ: מי שהוא רוצה להפנות - יפנה, להשלים - ישלים, לעשות מלחמה - יעשה. גרגשי פינה והאמין לו להקב"ה והלך לו לאפריקי... גבעונים השלימו [ככתוב:] וכי השלימו יושבי גבעון את ארץ ישראל; שלושים ואחד מלך עשו מלחמה ונפלו".
רשת קונבולוציה
רשת קונבולוציה (באנגלית: CNN – Convolutional Neural Network, נקראת גם Space Invariant Artificial Neural Networks או SIANN) היא סוג של רשת נוירונים המשתמשת בפעולת הקונבלוציה במקום בכפל מטריצות כללי לפחות באחת מהשכבות שלה. סוג זה של רשת נוירונים משמש בעיקר לעיבוד תמונה וראיה ממוחשבת, אך יש לו שימושים גם במערכות המלצה, עיבוד שפה טבעית וממשק מוח-מחשב.
הליבה של הרשת מבוססת על שכבות כינוס (באנגלית: convolution layers) הממומשות על ידי העברת מסננת (filter) או ליבה (kernel) על גבי הקלט וביצוע כפל מטריצות. הפלט נקרא feature map.
ההשראה לרשתות קונבולציה מגיעה מתהליכים ביולוגים, במובן זה שדפוס החיבור בין נוירונים ברשת דומה לארגון בקליפת הראייה אצל חיות: נוירונים בודדים של קליפת המוח מגיבים לגירוי רק באזור מוגבל של שדה הראיה, הידוע כשדה הקלט. שדות הקלט של נוירונים שונים עולים אלה על אלה בצורה חלקית כך שביחד הם מכסים את שדה הראיה במלואו.
ארכיטקטורה.
רשת קונבולוציה עושה שימוש בדרך כלל בשכבות מסוג fully connected (כלומר שכבות שבהן כל נוירון מקושר לכל נוירון בשכבה אחרת), שכבות כינוס (convolution) ושכבות pooling (אגרגציה).
פונקציית האקטיבציה (activation function) תהיה לרוב מסוג ReLU, ובדרך כלל (לא מחייב) שכבת הכניסה תהיה שכבת כינוס עם מספר שכבות כינוס, pooling (אגרגציה) ו-ReLU נוספות אחריה, ולאחר מכן מספר שכבות fully connected.
שכבת כינוס (Convolution).
הקלט לשכבה זאת הוא טנזור המייצג את התמונה, בגודל "(מספר קלטים) x (מספר ערוצי קלט) x ( גובה הקלט) x (רוחב הקלט)". לאחר שהקלט מסיים לעבור בשכבה מתקבל טנזור המייצג תמונה מופשטת יותר הנקראת feature map, בגודל (מספר קלטים) x (מספר ערוצי ה-feature map) x ( גובה ה-feature map) x (רוחב ה-feature map).
שכבת כינוס מקבלת טנזור ומוציאה טנזור חדש שישמש כקלט עבור שכבת הכינוס הבאה, ממש כמו שכבות fully connected ברשת עצבית מלאכותית. אחד מיתרונות שכבות הכינוס הוא הוזלת עלות החישוב של תמונות וכתוצאה מכך אפשור העמקת הרשת.
לדוגמה, שכבה fully connected לתמונה בגודל 100x100 תיצור לנו כ-10,000 משקולות חדשות עבור כל נוירון בשכבה הבאה, דבר שיכול מהר מאוד להפוך ל"יקר" מאוד. לעומת זאת, שכבת כינוס עם ליבה (kernel) בגודל 5x5 תיצור לנו רק כ-25 משתנים למידים חדשים. שימוש במשקולות שעברו נרמול על פחות משתנים עוזר להימנע מבעיית הגרדיאנט הנעלם.
שכבת אגרגציה (pooling).
שכבה זאת נועדה על מנת לצמצם את גודל הטנזור. היא מקבלת טנזור בגודל מסוים בתור קלט ומחזירה טנזור קטן יותר בתור פלט. יש כמה סוגי שכבות אגרגציה, כגון max pooling, average pooling ו-min pooling, כאשר max ו-average הם הפופולריים ביותר. סיבת השימוש באגרגציה היא בעיקר על מנת להוריד את "עלות" החישוב ולחסוך בזמן עיבוד.
שכבת fully connected.
מכילה מערך נוירונים; מקבלת כקלט מערך נוירונים ומחברת בין כל נוירון במערך זה לכל נוירון הנמצא בתוכה (לפירוט נוסף ראה ערך רשת עצבית מלאכותית).
היסטוריה.
רשת קונבולוציה הומצאה בשנת 1980 על ידי המדען קוניהיקו פוקושימה, שהמציא מודל בשם ניוקוגניטרון - רשת עצבית מלאכותית דיי בסיסית. בשנת 1988 יאן לקון, חוקר ממעבדות נוקיה בל, שידרג את המודל למצב שבו ידע לזהות ספרות בכתב יד ונעשה בו שימוש בבנקים ומערכות דואר אך לא יותר מכך, מכיוון שבזמן זה היה מחסור במאגרי מידע גדולים ומפותחים - דבר הכרחי על מנת לאמן בינה מלאכותית מסוג זה. בעיה נוספת הייתה החומרה שבזמנו לא הייתה מספיק חזקה על מנת לאמן בינה מלאכותית מסוג זה.
בשנת 2012 חלה תפנית כאשר ארכיטקטורת AlexNet הראתה שיש מקום לחזור לרשתות קונבולוציה עם הטכנולוגיה של ימינו, שהתפתחו הרבה מאוד.
אבניי בניין.
רשת קונבולוציה מורכבת ממספר שכבות כגוון שכבת כינוס, שכבת אגרגציה ושכבה fully connected.
יכול להיות שימוש בעוד סוגי שכבות רבים אבל אלה הנפוצות והבסיסיות ביותר.
שכבת כינוס.